Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane
PARTNERLUSLEPING
ajavahemikuks 16. juunist 2007 kuni 15. juunini 2011
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi „ühendus”, ja
GUINEA-BISSAU VABARIIK, edaspidi „Guinea-Bissau”,edaspidi „lepinguosalised”,VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid ühenduse ja Guinea-Bissau vahe l, eelkõige Cotonou lepingu raames, millega
kehtestatakse tihe koostöö ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesr iikide ning teiselt poolt Guinea-Bissau vahel, sa-
muti nende ühist soovi omavahelisi suhteid tihendada;
MEENUTADES, et ühendus ja Guinea-Bissau on Ühinenud Rahvaste Organisats iooni mereõiguste konventsiooniga ühine-
nudningGuinea-Bissauonkõnealusekonventsioonikohaseltkehtestanud omarannikustkuni200meremiilikauguseleula-
tuva majandusvööndi, milles ta kasutab oma suveräänseid õigusi kõnealus e vööndi varude uurimisel, kaitsmisel ja
majandamisel;
OLLESOTSUSTANUDkohaldadaRahvusvaheliseAtlandiTuunikaitseKomisjo ni,edaspidi„ICCAT”,Kesk-Atlandiidaosaka-
lastuskomitee(CECAF)võimistahesmuupiirkondlikuvõirahvusvahelise organisatsiooni,milleliikmedlepinguosalisedon
või kus nad on esindatud, otsuseid ja soovitusi;
OLLES OTSUSTANUD teha, eelkõige 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetu d vastutustundliku kalapüügi juhendis keh-
testatud põhimõtete alusel, vastutustundliku kalapüügi edendamiseks v astastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elus-
ressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine, eriti kogu k alandustegevust hõlmava kontrollikorra tugevdamise
kaudu varude suurendamise ja kaitsmise meetmete tõhususe kindlustamise ks ning merekeskkonna kaitsmiseks;
KINNITADES,etrannikuäärseteriikidesuveräänseteõigustekasutamine omajurisdiktsiooniallakuuluvatesvetesselleks,et
uurida, kasutada, kaitsta ja majandada nende elusressursse, peab olema k ooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega;
OLLESVEENDUNUD,etteadus-jatehnikaalanetihekoostöökalandussektor istingimustel,miskindlustavadkalavarudekait-
se ja ratsionaalse kasutamise, edendab vastavate majanduslike ja sotsia alsete eesmärkide saavutamist kõnealuses sektoris;
OLLES VEENDUNUD, et selline koostöö peab toimuma üksteist täiendavate üh iste või ühepoolsete algatuste ja meetmete
kaudu, millega tagatakse poliitiliste otsuste kooskõla ja jõupingutust e koostoime;
KOHUSTUDES kindlalt teostama vastutustundlikku ja jätkusuutlikku kala püüki;
OLLES OTSUSTANUD toetada Guinea-Bissau kalanduspoliitika raames partn erluse arengut, et leida selle poliitika tulemus-
likuks elluviimiseks ning turuosaliste ja kodanikuühiskonna kaasamise ks kõige sobivamad vahendid;
SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, millega reguleerita kse ühenduse laevade kalapüüki Guinea-Bissau ka-
lastusvööndis ning samuti need, milles käsitletakse ühenduse antavat to etust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks as-
jaomases kalastusvööndis;
OLLES OTSUSTANUD teha tihedamat majanduskoostööd kalatööstuses ja sell ega seotud valdkondades, tehes ja arendades
investeeringuid Guinea-Bissausse, hõlmates nendega mõlema lepinguosa lise äriühinguid,27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/5
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Sisu
Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja kord,
millega reguleeritakse:
— kalandussektoristehtavatmajanduslikku,rahanduslikku,tea-
duslikku ja tehnilist koostööd, mille eesmärk on Guinea-Bissau kalastusvööndites vastutustundliku kalapüügiedendamine,ettagadakalavarudekaitsejasäästevkasutami-ne, ning Guinea-Bissau kalandussektori arendamine;
— ühenduse kalalaevade Guinea-Bissau kalastusvöönditesse
pääsemise tingimusi;
— kalapüügi kontrollimise korraga seotud koostööd Guinea-
Bissau kalastusvööndites, et tagada eespool osutatud tingi-muste täitmine, kalavarude säilitamise ja majandamisemeetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku, teatamata jäe-tud ja reguleerimata kalapüügiga;
— äriühingute koostööd, mille eesmärk on arendada ühistest
huvidest lähtudes kalandussektori majandustegevust ja selle-ga seotud tegevusi.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas lepingus, protokollis ning lisades kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a) „Guinea-Bissau kalastusvööndid” — veed, mis kuuluvad
Guinea-Bissau suveräänse õiguse või jurisdiktsiooni alla.Käesolevas lepingus sätestatud ühenduse laevad kalastavadvaid piirkondades, kus kalastamine on Guinea-Bissau õigus-aktide kohaselt lubatud;
b) „ministeerium” — kalandussektori eest vastutav
valitsusasutus;
c) „ühenduse ametiasutused” — Euroopa Komisjon;d) „ühenduse laev” — ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja
ühenduses registreeritud kalalaev;
e) „ühiskomitee”—komitee,miskoosnebühendusejaGuinea-
Bissau esindajatest, kelle ülesanded on sätestatud käesolevalepingu artiklis 10;f) „järelevalveamet” — kalapüügi järelevalve amet;
g) „delegatsioon” — Euroopa Komisjoni delegatsioon
Guinea-Bissaus;
h) „AKV meremees” — mis tahes meremees, kes pärineb mitte-
Euroopariigist,misonliitunudCotonoulepinguga.Sellestä-henduses on Guinea-Bissau meremeeste näol tegemist AKVmeremeestega;
i) „laevaomanik” — kalalaeva eest õiguslikult vastutav, seda
juhtiv ja kontrolliv isik.
Artikkel 3
Käesoleva lepingu põhimõtted ja eesmärgid
1. LepinguosalisedkohustuvadedendamaGuinea-Bissaukalas-
tusvööndites vastutustundlikku kalapüüki neis kalastusvöönditeskalastavateerikalalaevastikevõrdsekohtlemisepõhimõttealusel.
2. Lepinguosalised kohustuvad järgima dialoogi ja eelneva
konsulteerimisepõhimõtteid,eritiüheltpooltkalanduspoliitikajateiselt poolt Guinea-Bissau kalandusele mõju avaldada võivateühenduse meetmete rakendamisel.
3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut
rakendataksekooskõlasmajandus-jasotsiaalvaldkonnaheavalit-semistava põhimõtetega.
4. Lepinguosalised teevad koostööd käesoleva lepingu alusel
rakendatud meetmete, programmide ja tegevuse eelhindamisel,jooksval hindamisel ja järelhindamisel.
5. Guinea-Bissau ja/või AKV meremeeste töötamist ühenduse
laevadelreguleeritakseeelkõigeRahvusvaheliseTööorganisatsioo-ni(ILO)tööpõhimõteteja-õigustedeklaratsiooniga,midakohal-datakse täieõiguslikult asjaomaste lepingute ja üldistetöötingimuste suhtes. Eeskätt on tegemist ühinemisvabaduse jakollektiivläbirääkimisteõigusetegelikutunnustamiseganingtöö-levõtmise ja tegevusala valikuga seotud diskrimineerimisesthoidumisega.
Artikkel 4
Teaduskoostöö
1. LepingukehtivusajajooksulpüüavadühendusningGuinea-
BissaujälgidakalavarudeseisundiarengutGuinea-Bissaukalastus-vööndis, olles määranud iga-aastase ühise teaduskomiteenõupidamise, mis tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisiühenduses ja Guinea-Bissaus.L 342/6
ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
2. Ühise teaduskomitee iga-aastase nõupidamise järelduste ja
parimatekättesaadavateteaduslikesoovituste,RahvusvaheliseAt-landi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa ka-lastuskomitee (CECAF) või mis tahes muu piirkondliku võirahvusvahelise organisatsiooni, mille liikmed lepinguosalised onvõi kus nad on esindatud, otsuste ja soovituste alusel peavad le-pinguosalisedlepinguartiklis10osutatudühiskomiteesnõuningvõtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeidkalavarude säästva majandamise tagamiseks.
3. Lepinguosalised kohustuvad pidama kas otse või pädevate
piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide vahenduselnõu, et tagada kalavarude haldamine ja säilimine ning teha koos-tööd nende ülesannetega seotud teadusuuringute raames.
Artikkel 5
Ühenduse laevade juurdepääs Guinea-Bissau
kalastusvööndis asuvatele piirkondadele
1. Käesoleva lepinguga reguleeritud kalastustegevus toimub
Guinea-Bissaus kehtivate seaduste ja eeskirjade kohaselt. Guinea-Bissauametiasutusedteatavadühenduselekõikasjakohasteõigus-aktide muudatused. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti,peavad ühenduse laevad neid õigusaktide muudatusi järgima pä-rast ühe kuu möödumist muudatusest teatamisest.
2. Guinea-Bissau kohustub andma ühenduse laevadele oma
kalastusvööndites püügiloa kooskõlas käesoleva lepingu, selleprotokolli ja lisadega.
3. Guinea-Bissau vastutab protokolliga ette nähtud kalapüügi
kontrollimistkäsitlevatesätetetõhusakohaldamiseeest.Ühendu-se laevad teevad kontrolli eest vastutavate Guinea-Bissau pädeva-te asutustega koostööd.
4. Vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste
konventsioonile kohustub ühendus võtma kõik asjakohasedmeetmed eesmärgiga tagada, et ühenduse lipu all sõitvad laevadjärgiksid käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, milles käsitle-takse kalapüüki Guinea-Bissau jurisdiktsiooni all olevates vetes.
Artikkel 6
Kalapüügi tingimused
1. ÜhenduselaevadvõivadGuinea-Bissaukalastusvööndiska-
lastada vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljas-tatud püügilitsents. Ühenduse laevade kalastustegevus sõltubühendusepädevateasutustetaotluselGuinea-Bissaupädevateasu-tuste välja antud litsentsi omamisest. Litsentside väljaandmiseningtasudejateadusvaatlejatekuludegaseotudosamaksetemaks-mise kord ning muud ühenduse laevade Guinea-Bissau vetes toi-muva kalapüügi tingimused on sätestatud lisades.2. Kehtivas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning kat-
sepüügi jaoks võib ühenduse laevadele litsentse anda ministee-rium. Selliste litsentside andmine sõltub siiski lepinguosalistepositiivsest otsusest.
3. Käesoleva lepingu protokolliga määratakse kindlaks kala-
püügivõimalused, mis Guinea-Bissau eraldab ühenduse laevadeleGuinea-Bissaukalastusvööndites,ningkäesolevalepinguartiklis7osutatud rahaline toetus.
4. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste
nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase hal-duskoostöö kaudu.
Artikkel 7
Rahaline toetus
1. Ühendus annab Guinea-Bissaule rahalist toetust vastavalt
protokollisjalisadessätestatudtingimustele.Rahalinetoetusmää-ratakse kindlaks järgmise kahe teguri alusel:
a) rahaline hüvitis seoses ühenduse laevade juurdepääsuga
Guinea-Bissau kalastusvööndile, piiramata ühenduse laevadekohustusi seoses litsentsitasudega;
b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi eden-
damiseksjakalavarudejätkusuutlikukskasutamiseksGuinea-Bissau vetes.
2. Lõike 1 punktis b osutatud rahalise toetuse osa määratakse
kindlaks lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kooskõlasprotokolli sätetega, pidades silmas ühiselt määratud eesmärke,midatahetakseGuinea-Bissaukalanduspoliitikaraamessaavutada.
3. Ühenduse antav rahaline toetus makstakse iga aasta välja
vastavalt protokollile, võttes arvesse käesoleva lepingu ja proto-kolli sätteid, millega nähakse ette toetussumma võimalik muut-mine järgmistel juhtudel:
a) erakorralisedsündmused,millekorraleioletegemistloodus-
jõududemõjuganingmistakistavadkalapüükiGuinea-Bissauvetes;
b) ühenduse laevadele antud püügivõimaluste vähendamine
vastastikusel kokkuleppel, vastavalt asjaomaste kalavarudehaldamismeetmetele,midaonparimateolemasolevateteadu-salaste nõuannete alusel peetud vajalikuks kohaldada, et ta-gada varude säilimine ja jätkusuutlik kasutamine;
c) ühenduste laevadele antud püügivõimaluste suurendamine,
kuikalavarudeseisukordsedaparimateolemasolevateteadu-salaste nõuannete kohaselt võimaldab;27.12.2007
ET Euroopa Liidu Teataja L 342/7
d) Guinea-Bissau kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühen-
duse rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine,kui lepinguosaliste tuvastatud iga-aastaste ja mitmeaastastekavade tulemused selleks alust annavad;
e) käesoleva lepingu lõpetamine artikli 14 sätete kohaselt;f) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine vastavalt lepingu
artiklile 15 või protokollile.
Artikkel 8
Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö
edendamine
1. Lepinguosalisedsoodustavadmajandus-,teadus-jatehnika-
koostööd kalandussektoris ja seonduvates sektorites. Nad peavadkõnealuse eesmärgi saavutamiseks võetavate eri meetmete koos-kõlastamiseks üksteisega nõu.
2. Lepinguosalisedsoodustavadkalapüügivõteteja-vahendite,
kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alastteabevahetust.
3. Lepinguosalised püüavad luua soodsad tingimused oma et-
tevõtete sidemete laiendamiseks tehnika-, majandus- ja ärivald-kondades, toetades ettevõtluse ja investeerimise arengutsoodustava keskkonna loomist.
4. Lepinguosalised soodustavad eelkõige mõlema poole huve
teenivaid investeeringuid kooskõlas Guinea-Bissau ja ühenduseõigusaktidega.
Artikkel 9
Halduskoostöö
Lepinguosalised,soovideskindlustadakalavarudemajandamiseja
kaitsmise meetmete tõhusust:
— arendavadhalduskoostöödtagamaks,etnendelaevadpeavad
vastastikku kinni käesoleva lepingu sätetest ning Guinea-Bissau merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest;
— teevad koostööd ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata
jäetud kalapüügi tõkestamiseks ning selle vastu võitlemisekseelkõige teabevahetuse ja tiheda halduskoostöö kaudu.
Artikkel 10
Ühiskomitee
1. Käesoleva lepingu kohaldamise kontrollimiseks moodusta-
vad lepinguosalised ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisiülesandeid:a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamise toimi-
mist ning vaidluste lahendamist;
b) tagab järelevalve ja hindamise seoses partnerluslepingu pa-
nusega Guinea-Bissau kalanduspoliitika teostamisse;
c) vajalikesidemeteloominekalandusevaldkonnasvastastikust
huvi pakkuvate küsimuste arutamiseks;
d) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega
seotud vaidluste rahumeelse lahendamise foorumina;
e) vajaduse korral vaatab läbi kalapüügivõimaluste taseme ja
sellest tulenevalt rahalise toetuse suuruse;
f) määrab kindlaks käesoleva lepingu artiklis 9 sätestatud hal-
duskoostöö praktilise korra;
g) jälgibjahindabkäesolevalepinguartiklis8osutatudettevõt-
jatevahelistkoostöödjapakubvajaduselväljaviisejavõima-lusi selle edendamiseks;
h) täidab mis tahes muid ülesandeid, mida lepinguosalised vas-
tastikusel kokkuleppel talle annavad, sealhulgas ebaseadusli-ku kalapüügi vastase võitluse ja halduskoostöö valdkonnas.
2. Ühiskomiteetulebkokkuvähemaltkordaastasvaheldumisi
ühenduses ja Guinea-Bissaus ning kohtumise eesistujaks on koh-tumist võõrustav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlu-sel peab komitee erikoosolekuid.
Artikkel 11
Kohaldamisala
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriu-
midesuhtes,kuskohaldatakseEuroopaÜhenduseasutamislepin-gut, kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiseltpoolt Guinea-Bissau territooriumi ja Guinea-Bissau jurisdiktsioo-ni alla kuuluvate vete suhtes.
Artikkel 12
Lepingu kestus
Käesolevat lepingut kohaldatakse nelja aasta jooksul alates selle
jõustumiskuupäevast. Seejärel saab seda täiendavalt pikendadasama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepingut ei lõpetata koos-kõlas artikliga 14.
Artikkel 13
Vaidluste lahendamine
Käesoleva lepingu tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaid-
luste korral peavad lepinguosalised ühiskomitees omavahel nõu.L 342/8
ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
Artikkel 14
Lepingu lõpetamine
1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõ-
sisteasjaoludekorral,naguasjaomastevarudevähenemine,ühen-duselaevadeletagatudkalapüügivõimalusteväiksemakasutamisekindlakstegemine või suutmatus täita lepinguosaliste võetud ko-hustusi seoses ebaseadusliku, reguleerimata ja teatamata jäetudkalapüügi ennetamisega.
2. Asjaomanelepinguosalineteatabteiselelepinguosaliselekir-
jalikult oma kavatsusest lepingut lõpetada vähemalt kuus kuudenne esialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemikumöödumist.
3. Lõikes 2 osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepin-
guosaliste vahelisi konsultatsioone.
4. Artiklis7osutatudrahalisttoetustvähendatakselepingulõ-
petamise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis
põhimõttel.
Artikkel 15
Lepingu peatamine
1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi le-
pinguosalise algatusel lepingu sätete kohaldamise suhtes esinevatõsise eriarvamuse korral. Lepingu peatamiseks peab asjaomanelepinguosalineomakavatsusestkirjalikultteatamavähemaltkolmkuud enne peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saa-misel alustavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste la-hendamiseks vastastikusel kokkuleppel.
2. Artiklis 7 osutatud rahalise toetuse maksmist vähendatakse
proportsionaalselt proratatemporis põhimõttel,ilmaetseepiiraks
käesoleva protokolli artikli 9 lõike 4 sätete kohaldamist.Artikkel 16
Protokoll ja lisad
Protokoll,sellelisadjaliitedonkäesolevalepingulahutamatuosa.
Artikkel 17
Siseriiklike õigusaktide kohaldamine
Ühenduse laevad teostavad Guinea-Bissau vetes kalapüüki koos-
kõlasGuinea-Bissauseadustega,väljaarvatudjuhul,kuilepingus,käesolevas protokollis koos selle lisa ja liidetega on nähtud etteteisiti.
Artikkel 18
Kehtetuks tunnistamine
Käesoleva lepinguga tunnistatakse kehtetuks ning asendatakse
jõustumise hetkest alates Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau vaheline Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkule-pe, mis jõustus 29. augustil 1980. aastal.
Seejuures kohaldatakse protokolli (millega määratakse kindlaks
Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau vahelises Guinea-Bissaurannikuveteskalastamiselepingussätestatudkalapüügivõi-malused ja rahaline toetus ajavahemikuks 16. juunist 2007 kuni15.juunini2011)kõnealuseprotokolliartikli1lõikes1osutatudajavahemikul, ja seda protokolli loetakse käesoleva lepingu lahu-tamatuks osaks.
Artikkel 19
Jõustumine
Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria,
eesti,hispaania,hollandi,inglise,itaalia,kreeka,leedu,läti,malt a,
poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, slo-veeni,soome,taani,tšehhijaungarikeeles,kusjuureskõiktekstidonvõrdseltautentsed,jõustubkuupäeval,millepinguosalisedtea-tavad teineteisele selle vastuvõtmiseks vajalike menetlustelõpuleviimisest.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/9
PROTOKOLL,
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariig i vahelises kalandusalases
partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 16. juunist 2007
kuni 15. juunini 2011
Artikkel 1
Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused
1. Lepingu artiklitega 5 ja 6 kehtestatud kalapüügivõimalused
neljaks aastaks alates 16. juunist 2007 on järgmised:
— koorikloomad ja põhjalähedased liigid:
a) krevetikülmutustraalerid: 4 400 brt/aastas;b) kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 4 400 brt/aastas;
— siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvas-
te Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1):
c) tuuniseinerid ja õngepüügilaevad: 23 laeva;d) tuunipüügi ritvõngelaev: 14 laeva.
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6
kohaselt.
3. Lepingu artikli 6 kohaselt võivad Euroopa Ühenduse liik-
mesriigilipuallsõitvadlaevadGuinea-Bissaukalastusvööndiskalapüüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames jaselle lisas esitatud tingimustel väljastatud püügilitsents.
Artikkel 2
Rahaline toetus — makseviisid
1. Lepinguartikliga7ettenähtudrahalinetoetushõlmabpro-
tokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikku ja selle suurus on 7 mil-jonit eurot aastas.
2. Kui käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 taanetes a ja b sä-
testatud ühenduse laevadele ette nähtud kalapüügivõimaluste ka-sutamist suurendatakse, eraldab ühendus Guinea-Bissauletäiendavasummaproportsionaalseltkäesolevasprotokollissätes-tatud kalapüügivõimaluste piiresse jääva suurendamisega ja vas-tavalt kuni 1 miljon eurot aastas. Lepinguosalised lepivadühiskomitees hiljemalt käesoleva protokolli jõustumisele järgne-va kolme kuu jooksul kokku võrdlusperioodi, põhiindeksi jamaksekorra.
3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5, 6, 7,
8, 9, 11 ja 12 kohaselt.4. Lõikes 1 osutatud ühenduse rahalise toetuse esimese aasta
osamakse tasutakse hiljemalt 30. aprillil 2008 ning hiljemalt15. juunil järgnevatel aastatel.
5. Käesolevaprotokolliartikli8kohaseltotsustatakseselletoe-
tusekasutamineGuinea-BissaufinantsseaduseraamesjaonseegaGuinea-Bissau ametiasutuste ainupädevuses.
6. Lõikes1osutatudsummalisandub500 000eurosuurusele
aastas makstavale ühenduse lisatoetusele, mis on ette nähtud ka-landustoodete sanitaar- ja fütosanitaarsüsteemi elluviimiseks. Va-jaduse korral võivad lepinguosalised siiski otsustada eraldadaeritoetuseüheosaGuinea-Bissaukalasutsvööndiseire-,kontrolli-ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks. Kõnealust toetust hallatak-se käesoleva protokolli artikli 3 kohaselt.
7. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 3 sätete ko-
haldamist, tasutakse lõikes 6 osutatud ühenduse rahalise toetuseesimese aasta osamakse hiljemalt 30. aprillil 2008 ning hiljemalt15. juunil järgnevatel aastatel.
8. Käesoleva artikliga ette nähtud maksed kantakse Guinea-
Bissaukeskpangasavatudriigikassaarveldusarvele,milleandmededastab ministeerium igal aastal.
Artikkel 3
Eritoetus kalandustoodete sanitaar- ja
fütosanitaartingimuste parandamiseks ja kalanduse seire-,
kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamiseks
1. Käesolevaprotokolliartikli2lõikes6osutatudühenduseeri-
toetuse abil tuleb toetada eelkõige kalandussektori sanitaar-nõuete elluviimist ja vajaduse korral ka Guinea Bissau seire-,kontrolli- ja järelevalvepoliitikat.
2. Asjaomase summa haldamise eest vastutab Guinea-Bissau
ningsellealuseksonlepinguosalisteühiselkokkuleppelmää-ratud eesmärgid ja nende saavutamiseks koostatud iga-aastased ja mitmeaastased kavad.
3. Ilma et see piiraks lepinguosalistel määrata nende eesmärke
ja vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 8 ja 9 on lepingu-osalised otsustanud keskenduda järgmisele:
a) tegevusele, mille eesmärk on parandada kalandustoode-
te sanitaar- ja fütosanitaartingimusi, sealhulgas pädevaametiasutuse tõhustamine, vastavusseviimine Centro deInvestigaçãoPesqueiraApliquada(CIPA)normidega(ISO9000), ametnike ettevalmistamine ja vajaliku õigusraa-mistiku vastavusseviimine;L 342/10
ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
ja vajaduse korral
b) kalanduseseire-,kontrolli-jajärelevalvetegevus,sealhul-
gas Guinea-Bissau vete järelevalve merelt ja õhust, kala-laevade satelliitseiresüsteemi (VMS) rakendamine,õigusraamistiku parandamine ning selle kohaldaminerikkumiste puhul.
4. Igal aastal esitatakse üksikasjalik aruanne heakskiitmiseks le-
pingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomiteele.
5. Ühendus jätab endale siiski õiguse katkestada käesoleva pro-
tokolli artikli 2 lõikega 6 ette nähtud eritoetuse maksminealates protokolli esimesest aastast, kui esineb lahkarvamusitegevusekavandamiselvõikuisaavutatudtulemusedeivastakavandatutele, välja arvatud eriolukorrad.
Artikkel 4
Teaduskoostöö
1. LepinguosalisedkohustuvadedendamaGuinea-Bissaukalas-
tusvööndites vastutustundlikku kalapüüki säästva majandamisepõhimõtte alusel, edendades eelkõige vastutustundliku kalapüügialastkoostöödalampiirkonnatasemeljaeelkõigekalandusealam-piirkondliku komisjoni raames.
2. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad ühenduse ja
Guinea-Bissau ametiasutused koostööd teatavate küsimuste uuri-miseks,mishõlmavadGuinea-Bissaukalastusvöönditevarudesei-sundi arengut; selleks tuleb vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1korraldadavähemaltkordaastasühiseteaduskomiteenõupidami-ne.Kummagilepinguosalisetaotluseljakäesolevalepinguraamesväljendatud vajaduste korral võib kokku kutsuda teisi kõnealuseteaduskomitee nõupidamisi.
3. Ühise teaduskomitee iga-aastase nõupidamise järelduste ja
Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee (CECAF) või mis tahes muu piir-kondliku või rahvusvahelise organisatsiooni (mille liikmedlepinguosalised on või kus nad on esindatud) otsuste ja soovitus-te alusel peavad lepinguosalised lepingu artikli 10 kohaselt moo-dustatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral javastastikuselkokkuleppelmeetmeidkalavarudesäästvamajanda-mise tagamiseks.
Artikkel 5
Kalapüügivõimaluste läbivaatamine
1. Artiklis 1 kindlaks määratud kalapüügivõimalusi võib vas-
tastikuselkokkuleppelsuurendadatingimusel,etlepinguartikli4lõikes2osutatudteaduskohtumisearvamusekohaselteikahjustaseesuurendamineGuinea-Bissauvarudesäästlikkukasutamist.Seljuhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetustproportsionaalselt proratatemporis põhimõttel.EuroopaÜhendu-
semakstavrahalinetoetuseitohisiiskiületadarohkemkuikahe-kordselt artikli 2 lõikes 1 osutatud summat.
2. Kui lepinguosalised otsustavad võtta artikli 4 lõikes 2 osu-
tatud meetmeid, millega kaasneb artikliga 1 ette nähtud kalapüü-givõimaluste vähendamine, vähendatakse rahalist toetustproportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Ilma et see pii-
rakskäesolevaprotokolliartikli8kohaldamist,võibühenduspea-tada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui käesolevasprotokollis sätestatud ühtegi kalapüügivõimalust ei saarakendada.
3. Samuti võib vastastikusel kokkuleppel jaotada kalapüügi-
võimalused eri laevakategooriate vahel, tingimusel et järgitakseühiseteaduskohtumisevõimalikkesoovitusikalavarudehaldami-se osas, mida ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõi-maluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada,lepivad lepinguosalised selles kokku.
4. Lõigetes1,2ja3sätestatudkalapüügivõimalustemuutmise
üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepinguartikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomitees.
Artikkel 6
Uued kalapüügivõimalused ja katsepüük
1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest
kuionosutatudkäesolevaprotokolliartiklis1,peabühendusnen-
de uute tegevuste võimaliku lubamise üle Guinea-Bissauga nõu.Selliseljuhullepivadlepinguosalisedkokkuuusikalapüügivõima-lusireguleerivatestingimustesjateevadvajaduselprotokollijasel-le lisasse muudatusi.
2. Lepinguosalised võivad korraldada Guinea-Bissau kalastus-
vööndites katsepüügi kampaaniaid pärast lepingu artikliga 4 ettenähtud teaduskohtumise arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepingu-osalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravadigajuhtumipuhuleraldikindlaksuuedvarud,tingimusedjamuudasjakohased näitajad.
3. Katsepüügi lubasid antakse uurimise eesmärgil kuni kuue
kuu pikkuseks ajavahemikuks.
4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud posi-
tiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säi-litamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusikalapüügivõimalusivastavaltkäesolevaprotokolliartiklis5sätes-tatudkokkuleppekorralekunikäesolevaprotokollikehtivuselõp-pemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selletulemusena suureneb rahaline toetus vastavalt käesoleva proto-kolli artikli 5 sätetele.27.12.2007
ET Euroopa Liidu Teataja L 342/11
5. Katsepüügi ajal väljapüütud saak kuulub laevaomanikule.
Keelatud on püüda liike, mille suurus on reguleerimata või millepüüdmine, pardal hoidmine ja turustamine ei ole Guinea-Bissauõiguse kohaselt lubatud.
Artikkel 7
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine
erakorraliste asjaolude puhul
1. Erakorralistel asjaolude korral, välja arvatud loodusjõudu-
dest tingitud asjaolud, mis takistavad kalapüüki Guinea-Bissaumajandusvööndis,võibEuroopaÜhenduspeatadakäesolevapro-tokolli artikliga 2 ette nähtud rahalise toetuse ja eritoetuse maks-mise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärastlepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tin-gimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel väl-ja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.
2. Käesolevaprotokolliartikliga2ettenähtudrahalisetoetuse
ja eritoetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosa-lisedonnõupidanudjakokkuleppinud,etkalastustegevusepea-tamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukordvõimaldab kalapüüki jätkata.
3. Rahalisetoetusepeatamiseajalkehtinudühenduselaevade-
le antud litsentside kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võr-ra, millal kalandustegevus oli peatatud.
Artikkel 8
Partnerluslepingu panus Guinea-Bissau kalanduspoliitika
rakendamisse
1. Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest aidatakse
35 %ga ehk 2 450 000 euro ulatuses kaasa Guinea-Bissau kalan-duspoliitika rakendamisele vastutustundliku ja säästva kalapüügielluviimiseks Guinea-Bissau vetes.
2. Kõnealuse summa haldamine toimub Guinea-Bissau vastu-
tuselninglepinguosalistevastastikuselkokkuleppelmääratudees-märkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastastekavade koostamiseks, eelkõige kalavarude heaperemeheliku hal-damise, teadusuuringute tõhustamise, Guinea-Bissau pädevateametiasutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise ja kalatoodetetootmise tingimuste osas.
3. Ilmaetseepiirakslepinguosalistelmääratanendeeesmärke
kooskõlas Guinea-Bissau kalandussektori säästva arengu stratee-gia prioriteetidega ning et kindlustada sektori säästev ja vastutus-tundlikmajandamine,onlepinguosalisedotsustanudkeskendudajärgmistele sekkumisvaldkondadele: kalanduse seire, kontroll jajärelevalve, teadusuuringud ja püügipiirkondade haldamine jakorraldamine.Artikkel 9
Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetuse rakendamise
tingimused
1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 8 lõike 3 sä-
tetekohaldamist,lepivadEuroopaÜhendusjaministeeriumlepin-gu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomitees ja kohe pärastprotokolli jõustumist kokku järgmises:
a) ühe-jamitmeaastasedsuunised,millestjuhindutaksesäästva
ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisele suunatudGuinea-Bissau kalanduspoliitika prioriteetide, eelkõige artik-li 8 lõikes 2 sätestatud prioriteetide rakendamisel;
b) ühe- ja mitmeaastased eesmärgid ning igal aastal saavutatud
tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad.IV lisas on esitatud eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmisenäitajate peamised üksikasjad, mida tuleb protokolli puhularvesse võtta.
2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hinda-
miskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaksühiskomitees.
3. EsimeselprotokollikohaldamiseaastalteatabGuinea-Bissau
ühenduselekäesolevaprotokolliartikli8lõikes1sätestatudraha-lise toetuse kasutamisest suuniste, eesmärkide ning hindamiskri-teeriumide ja -näitajate heakskiitmise ajal ühiskomitees.
4. IgalaastalteavitabministeeriumEuroopaÜhendusttoetuse
kasutamisest, tehes seda esimesel aastal hiljemalt nelja kuu jook-sul pärast käesoleva protokolli jõustumist ja 15. juunil iga järg-mise aasta puhul.
5. Aastaaruannekavakohasejarahastatudtegevuse,saadudtu-
lemusteningkõigiesinenudraskustekohtaedastatakseheakskiit-miseks lepingu artikli 10 kohaselt moodustatud ühiskomiteele.
6. Ühendus jätab endale siiski õiguse muuta või katkestada
protokolli artikli 8 lõikega 1 ette nähtud summa maksmist, kuisee on põhjendatav kalanduspoliitika elluviimise tulemuste iga-aastase hinnangu kohaselt ja pärast sellekohast aruteluühiskomisjonis.
Artikkel 10
Ühenduse ettevõtjate majanduslik integratsioon
Guinea-Bissau kalandussektorisse
1. Lepinguosalisedkohustuvadedendamaühenduseettevõtja-
te integreerimist kogu Guinea-Bissau kalandusvaldkonda.
2. Lepinguosalised kohustuvad eelkõige edendama ühenduse
ettevõtjatejaGuinea-BissauettevõtjateajutisteühendusteloomistGuinea-Bissau majandusvööndi kalavarude ühiseks uurimiseks.L 342/12
ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
3. Ettevõtjate ajutise ühendusena käsitatakse mis tahes ühen-
dust, mis põhineb piiratud kestusega lepingul ühenduse laevao-manike ning Guinea-Bissau füüsilisest või juriidilisest isikustlaevaomanikevahel,selleksetEuroopaÜhenduseliikmesriigilipualla sõitva laeva või sõitvate laevadega ühiselt püüda ja kasutadaGuinea-Bissau püügikvoote ja jagada ühise majandustegevusegaseotud väljaminekuid, tulusid ja kulusid.
4. Guinea-Bissau annab välja vajaliku loa, mille kohaselt ette-
võtjate ajutised ühendused, mis on asutatud mere kalavarude ka-sutamiseks, saaksid asjaomastes kalastusvööndites tegutseda.
5. Ühenduse laevaomanikud, kes on otsustanud asutada keh-
tivaprotokollialuselettevõtjateajutisiühendusikäesolevaproto-kolliartikli1lõike1taanetesajabosutatudpüügikategoorias,onlitsentsitasude maksmisest vabastatud. Hiljemalt kolmandal pro-tokolli kehtivusaastal hakkab Guinea-Bissau andma rahalist toe-
tust ettevõtjate ajutiste ühenduste asutamiseks. Kõnealustetoetustekogusummaeiületa20 %laevaomanikepooltkäesolevaprotokolli raames tasutud kogusummast.
6. Ühiskomiteemäärabkehtivaprotokolliraameskindlaksra-
halised ja tehnilised üksikasjad kõnealuste toetuste elluviimiseksning ettevõtjate ajutiste ühenduste edendamiseks.
Artikkel 11
Vaidlused — protokolli kohaldamise peatamine
1. Käesolevaprotokollisätetetõlgendamiseljanendekohalda-
misel tekkivate mis tahes vaidluste korral peavad lepinguosalisednõu ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.
2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel
peatada, kui lepinguosaliste vaheline vaidlus on tõsine ja lõike 1kohaselt kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamisel rahumeelsetlahendust ei saavutatud.
3. Käesolevaprotokollikohaldamisepeatamisekspeabhuvita-
tud lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemaltkolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.
4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepingu-
osalised neid lahutavas vaidluses kokkuleppelise lahenduse leid-miseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokollikohaldamistningrahalisttoetustvähendatakseproportsionaalseltjapro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal proto-
koll oli peatatud.Artikkel 12
Protokolli kohaldamise peatamine, kui Guinea-Bissau ei vii
ellu vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi kohustusi
KuiGuinea-Bissaueijärgikäesolevaprotokolliartikli4sätteid,ar-
vestades vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi kohustusi,eelkõige Guinea-Bissau valitsuse kindlaks määratud iga-aastaseidkalanduse haldamise kavasid, võib käesoleva protokolli kohalda-mist peatada artikli 11 lõigete 3 ja 4 kohaselt.
Protokolli kohaldamise esimese aasta jaoks on kalanduse halda-
mise kava esitatud käesoleva protokolli III lisas. Lepinguosalisedjälgivad kalanduskava arenguid järjestikuste aastate lõikes artik-li 10 kohaselt asutatud ühiskomitees.
Artikkel 13
Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata
jätmise tõttu
Kuiühenduseitasuartikliga2ettenähtudmakseid,võibartikli4
sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokolli kohaldamisejärgmistel tingimustel:
a) pädevadGuinea-BissauametiasutusedsaadavadEuroopaKo-
misjonile teate makse puudumise kohta. Komisjon viib läbikontrollimenetlused ja tasub vajadusel makse hiljemalt 30tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;
b) kuipädevadGuinea-Bissauametiasutusedeiolepunktisaette
nähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitustselle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada proto-kolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroo-pa Komisjoni.
Protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on
tasutud.
Artikkel 14
Kehtetuks tunnistamine
Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse
vaheline Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepe tun-nistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli ja sellelisadega.
Artikkel 15
Jõustumine
1. Käesolevprotokolljasellelisadjõustuvadkuupäeval,millal
lepinguosalisedteatavadteineteiseleprotokollijõustamiseksvaja-like menetluste lõpuleviimisest.
2. Neid kohaldatakse alates 16. juunist 2007.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/13
I LISA
ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED GUINEA-BISSAU KALASTUSVÖÖNDIS
I PEATÜKK
Litsentsi taotlemise ja väljaandmise kord
1. JAGU
Kõikide laevade puhul kohaldatavad üldsätted
1. Kalapüügilitsents Guinea-Bissau kalastusvööndis kalastamiseks ant akse üksnes nõuetekohastele laevadele.
2. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kaptenil v õi laeval endal ei ole Guinea-Bissaus kalapüü-
gikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Guinea-Bissau ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad
Guinea-Bissau ja ühenduse vahelistest kalastuslepingutest tulenevad k ohustused.
3. Iga kalapüügilitsentsi taotlevat ühenduse laeva võib esindada Guinea -Bissaus elav volitatud esindaja. Esindaja nimi ja
aadress peavad sel juhul olema märgitud litsentsitaotluses.
4. Ühenduse pädevad ametiasutused esitavad Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel
ministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu r aames kala püüda, vähemalt 20 päeva enne lit-
sentsi soovitud alguskuupäeva.
5. Taotlusedesitatakseministeeriumilevormil,misGuinea-Bissauvali tsusonselleksettenäinudjamillenäidisvormon
esitatud 1. liites. Guinea-Bissau ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et litsentsitaotluste esitamise käigus
edastatudandmeidkäsitatakskonfidentsiaalsena.Neidandmeidkasutat akseüksneskalastamislepingurakendamiseks.
6. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:
— tõend litsentsi kehtivusaja kohase litsentsitasu tasumise ning VII pea tüki punktis 13 ette nähtud summa kohta;
— mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva p rotokolli erisätted teatavate laeva-
liikide kohta.
7. Tasu on makstud Guinea-Bissau ametiasutuste osutatud arveldusarvele .
8. Litsentsitasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arva tud sadamamaksud ja teenustasud.
9. Kõikidelaevadelitsentsidväljastatakselaevaomanikelevõinendees indajateleEuroopaÜhendusteKomisjoniGuinea-
Bissaus asuva delegatsiooni vahendusel 20 tööpäeva jooksul alates punkt is 6 osutatud dokumentide laekumisest ka-
landuse eest vastutavale ministeeriumile.
10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on litsentsi allkirjastamise aja l suletud, võib litsentsi saata otse laevaomaniku
esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.
11. Litsents antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduste taotlusel laev a litsentsi siiski asendada mõnele muule sa-
malaadsete omadustega laevale antava uue litsentsiga ning viimase eest e i pea litsentsitasu maksma. Kui asendatud
litsentsigalaevabrutoregistertonnaaž(brt)onasendatavalitsentsig alaevaomastsuurem,makstakselitsentsitasuvahe
pro rata temporis põhimõttel.
13. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühist atud litsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni
vahendusel kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.L 342/14 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
14. Uuslitsentsjõustubpäeval,millallaevaomanikesitabtühistatudli tsentsikalanduseeestvastutavaleministeeriumile.
Euroopa Ühenduse Komisjoni delegatsioonile Guinea-Bissaus teatatakse litsentsi üleandmisest.
15. Litsents peab alati olema laeva pardal ja seejuures peab arvesse võtma I peatüki 2. jao punkti 1.
16. Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse litsentsisüsteem, mis põh ineb ainult elektroonilisel teabevahetusel ja ees-
poolkirjeldatuddokumendil.Lepinguosalisedlepivadkokku,etpaberka ndjallitsentsasendataksevõimalikultkiiresti
elektroonilise litsentsiga, nagu ka Guinea-Bissau vetes püügiluba omav ate laevade loetelu.
17. Lepinguosalised, tegutsedes ühiskomitees, kohustuvad asendama kõi k käesolevas protokollis kasutatud viited bruto-
registertonnaaži tähisele brt viidetega brutotonnaaži tähisele GT ning tegema sellele vastavad kohandused kõigis as-
jakohastes sätetes. Enne asendamist lepinguosalised konsulteerivad om avahel.
2. JAGU
Tuunipüügilaevade ja triivõngejada kasutavate laevade puhul kohaldata vad erisätted
1. Litsents peab alati olema laeva pardal. Euroopa Ühendus ajakohastab ne nde laevade nimekirja, millele on käesoleva
protokollisätetekohaseltkalapüügilitsentsitaotletud.Kõnealuneni mekiriedastatakseGuinea-Bissauametiasutustele
pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pär ast Euroopa Komisjoni poolt Guinea-Bissau
ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesa amist lisab Guinea-Bissau pädev ametiasutus
püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sel juhul saadab
Euroopa Komisjoni delegatsioon nimekirja kinnitatud koopia laevaomani kule ja seda hoitakse pardal püügilitsentsi
asemel kuni Guinea-Bissau pädev ametiasutus on viimase väljastanud.
2. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.3. Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabe lehtedes ette nähtud aastaste määrade põhjal.
Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikku-
sele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koosta misel tekkinud kulud.
4. Litsentsid väljastatakse pärast seda, kui pädevatele siseriiklikele ametiasutustele on tasutud asjakohase teabelehe alu-
sel kindlaksmääratud summad.
5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab jooksva aasta n püügireiside eest t asumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku
arvestusehiljemaltjärgmiseaasta15.juuniks.Arvestuspõhinebkõikid elaevaomanikeesitatudpüügiaruannetelning
liikmesriikidepädevateteadusasutustekinnitatudpüügiandmetel,nag unäiteksinstituudidInstitutderecherchepour
ledéveloppement(IRD),InstitutoEspañoldeOceanografía(IEO),Instit utodeInstitutoPortuguêsdeInvestigaçaoMa-
ritima (IPIMAR), ning see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahend usel.
6. Kõnealune lõplik arvestus edastatakse samaaegselt ministeeriumile j a laevaomanikele.
7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Guinea -Bissau pädevatele ametiasutustele hilje-
malt tasude lõpliku arvestuse tegemise aasta 31. juuliks käesoleva peatü ki 1. jao punktis 7 osutatud pangakontole.
8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui punktis 3 osutatud ettemakse, summ ade vahet laevaomanikule siiski tagasi
ei maksta.
3. JAGU
Traalerite puhul kohaldatavad erisätted
1. Lisaks käesoleva peatüki 1. jao punktis 6 osutatud dokumentidele peab k äesolevas jaos osutatud laevade litsentsi-
taotlustele olema lisatud:
— liikmesriigi koostatud ja laeva brutoregistertonnaaži tõendava dokum endi kinnitatud koopia, ja
— vastavustõend, mille ministeerium väljastab pärast VIII peatüki punkt i 3.2 kohaselt teostatud laeva tehnilist
ülevaatust.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/15
2. Kui protokolli kohaselt litsentsi juba omanud laeva jaoks esitatakse u us litsentsitaotlus ja laeva tehnilised näitajad ei
ole muutunud, esitatakse kõnealune taotlus Euroopa Komisjoni Bissaus as uva delegatsiooni vahendusel ministeeriu-
mile, lisades sellele üksnes tõendi taotletud ajavahemike eest tasu maks mise kohta ning VII peatüki punktis 13 osu-
tatud summa kohta. Ministeerium annab välja uue litsentsi, millele on mär gitud kehtiva protokolli kohaselt esitatud
esimese litsentsi andmed.
3. Litsentside kehtivusaeg määratakse järgmisteks aasta kaupa arvestat ud tähtaegadeks:
— esimene tähtaeg: 16. juuni 2007 kuni 31. detsember 2007— teine tähtaeg: 1. jaanuar 2008 kuni 31. detsember 2008— kolmas tähtaeg: 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009— neljas tähtaeg: 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2010— viies tähtaeg: 1. jaanuar 2011 kuni 15. juuni 2011
4. Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaj a kestel.
5. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vasta valt kas 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil,
või 1. oktoobril, välja arvatud protokolli esimene ja viimane tähtaeg, mi s kestavad vastavalt 16. juunist 2007 kuni
30. septembrini 2007 ja 1. aprillist 2011 kuni 15. juunini 2011.
6. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta, kuus kuud või kolm kuud. Neid saab pikendada.
7. Litsents peab olema pidevalt laeva pardal.8. Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabe lehtedes ette nähtud aastaste määrade põhjal.
Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhimõttel vastavalt kehtivusaja pikku-
sele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta litsentside koosta misel tekkinud kulud.
II PEATÜKK
Kalastusvööndid
Protokolliartiklis1osutatudühenduselaevadvõivadkalapüüdavetes,m isasuvadkaugemalkui12meremiililähtejoontest.
III PEATÜKK
Guinea-Bissau vetes püügiluba omavate laevade püügiaruanded
1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all jä rgmist:
— kas ajavahemikku Guinea-Bissau kalastusvööndisse sisenemise ja vöönd ist lahkumise vahel;
— ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalastusvööndisse sisenemisest kun i ümberlaadimiseni;
— või ajavahemikku laeva Guinea-Bissau kalastusvööndisse sisenemisest kuni lossimiseni.
2. Kõiklaevad,kellelonlepingualusellubatudGuinea-Bissauveteskala püüda,onkohustatudesitamaministeeriumile
püügiaruanded vastavalt järgmisele korrale.
2.1. Püügiaruandedsisaldavadandmeidigalpüügireisillaevakohtasaad udsaagikogustekohta.Igareisilõpusjaigaljuhul
enne laeva lahkumist Guinea-Bissau vetest edastatakse püügiaruanded mi nisteeriumile faksi, posti või elektronposti
teel ning nende koopia edastatakse Euroopa Komisjoni Guinea-Bissaus asu va delegatsiooni vahendusel Euroopa Ko-
misjonile. Kui kõnealune edastamine toimub elektroonilisel teel, saada vad mõlemad adressaadid viivitamata laevale
elektroonilisel teel kinnituse aruannete kättesaamise kohta; üksteise le saadetakse kinnituse koopiad. Tuunipüügilae-
vade puhul saadetakse kõnealused aruanded iga majandusaasta lõpus.L 342/16 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
2.2. I peatüki 2. jao punktis 2 osutatud tuunipüügilaevade litsentsi ja 3. jao punktis 3 osutatud traalerite litsentsi aastase
kehtivusaja jooksul faksi või elektroonilisel teel saadetud püügiaruan nete originaalid (paberkandjal) edastatakse mi-
nisteeriumile 45 päeva jooksul pärast litsentsi kehtivusajal tehtud vii mast püügireisi. Koopiad (paberkandjal) saade-
takse komisjoni delegatsioonile Guinea-Bissaus.
2.3. Tuunipüügilaevadjatriivõngejadagalaevadtäidavadpüügivormiva stavaltliites2esitatudpüügipäevikuvormile.Aja-
vahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Guinea-Bissau vetes, t uleb teha püügipäevikusse kanne „väljaspool
Guinea-Bissau majandusvööndit”.
2.4. Traalerid esitavad oma püügiaruande 3. liites osutatud vormi kohase lt, märkides ära kogupüügi liigi kaupa igas ka-
lendrikuus või kuus.
2.5. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapte n või tema õiguslik esindaja.
3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Guinea-Bissau valits usel õigus sätteid rikkuva laeva litsents peatada
kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Guinea-Bissau õigusaktidega ette nähtud karistus. Sellest
teavitatakse viivitamata Euroopa Komisjoni.
Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise teabevahetussüsteemi ra kendamises.
IV PEATÜKK
Kaaspüük
Kaaspüügitaseigaprotokolligaettenähtudpüügipiirkonnapuhulonsäte statudGuinea-Bissauõigusaktidekohaseltjamää-
ratud kindlaks iga püügikategooria teabelehel.
V PEATÜKK
Meremeeste töölevõtmine
Laevaomanikud,kelleleonkäesolevakokkuleppekohaseltantudpüügilit sentsid,aitavadkaasaGuinea-Bissaukodanikeprak-
tilisele kutseõppele ja tööturu olukorra parandamisele vastavalt allpo ol sätestatud tingimustele ja piirnormidele.
1. Iga traaleriomanik kohustub tööle võtma:
— kolm meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on alla 250 brt;— neli meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 250-400 brt;— viis meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 400-650 brt;— kuus meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on üle 650 brt.
2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Guinea-Bissau m eremehi.
3. Laevaomanikud valivad oma esindajate vahendusel oma laevadele töölev õetavad meremehed.
4. Laevaomanikvõitemaesindajaedastabministeeriumileomalaevaletöö levõetudGuinea-Bissaumeremeestenimed,
märkides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.
5. ELilaevadeletöölevõetudmeremeestesuhteskohaldataksetäielmäära lRahvusvaheliseTööorganisatsiooni(ILO)töö
põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisva baduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse te-
geliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimi se kõrvaldamisega.
6. Guinea-Bissau meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirj utanutele, koostatakse laevaomanike esindaja-
(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende ministeeriumi ga seotud esindajate vahel. Nende tööle-
pingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus , sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja
õnnetusjuhtumikindlustus.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/17
7. Guinea-Bissaumeremeestetöötasumaksavadlaevaomanikud.Töötasudm ääratakseennelitsentsideväljastamistkind-
laks laevaomanike või nende esindajate ja Guinea-Bissau ametiasutuste k okkuleppel. Guinea-Bissau meremeeste pal-
gatingimused ei tohi olla halvemad kui Guinea-Bissau laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO
standarditest madalamad.
8. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päe va eelõhtul temale määratud laeva kapte-
nile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ette nähtud kellaaja ks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik au-
tomaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.
9. Kui Guinea-Bissau meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmi ses punktis osutatud, on asjaomased ühen-
duse laevaomanikud kohustatud võimalikult kiiresti maksma kalastushoo ajaks kindlaksmääratud summa, mis võr-
dub palkamata jäetud meremeeste palkadega.
10. Asjaomane summa kantakse eriarvele, mille Guinea-Bissau ametiasutu sed on varem selleks otstarbeks määranud, ja
mis võimaldab rahastada riiklikke väljaõppestruktuure kalandusvaldko nnas.
VI PEATÜKK
Tehnilised meetmed
1. Siirdekaladepüügigategelevadühendusekalalaevadpeavadkalapüügi vahendite,nendetehnilisteomadustejamista-
hes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite suhtes lähtum a ICCAT meetmetest ja soovitustest.
2. Traalerite puhul on tehnilised meetmed esitatud igas vastavas kalapüü gi teabelehes.
3. Kalastusvööndi või selle püügipiirkonna sulgemist bioloogilise taas tumise võimaldamiseks peab Guinea-Bissau ko-
haldamamittediskrimineerivaltkõikide—niiriigisiseste,ühendusevõ ikolmandariigilipuallsõitvate—laevadepu-
hul, mis osalevad asjaomastes püükides.
4. Mõju hindamise põhjal ja vajaduse korral lepivad lepinguosalised ühis komitees kokku bioloogilise taastumise või-
maldamiseks kohaldatavad võimalikud korrektiivmeetmed.
5. KuiGuinea-Bissaupeabvõtmakiireloomulisedmeetmed,millegakaasne bkalastusvööndisulgemineväljaspoolpunk-
tis3osutatudasjaoludelvõisealettenähtudsulgemisajapikenemine,ku tsutaksekokkuühiskomisjon,kespeabhin-
dama meetmete kohaldamise mõju ühenduse laevadele.
6. Kuieespoolnimetatudpunktide4ja5kohaldaminetoobkaasakalastusvö öndisulgemisetähtajapikenemise,peavad
lepinguosalised ühiskomisjonis läbirääkimisi rahalise toetuse taseme kohandamiseks olenevalt sellest, kuidas võetud
meetmed mõjutavad ühenduse kalapüügivõimalusi.
VII PEATÜKK
Vaatlejad traalerite pardal
1. Laevad, millel on käesoleva lepingu alusel lubatud Guinea-Bissau vete s kala püüda, võtavad allpool sätestatud korra
kohaselt pardale Guinea-Bissau määratud vaatlejad.
1.1. Iga traaler võtab pardale kalandusministeeriumi määratud vaatleja . Laevalemineku sadam määratakse kindlaks ka-
landusministeeriumi ja laevaomaniku või tema esindajate vastastikusel kokkuleppel.
1.2. Ministeerium koostab nende laevade nimekirja, kes peavad vaatleja p ardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate
nimekirja. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmi s, edastatakse need viivitamata Euroopa Ko-
misjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pä rast ajakohastamist.
1.3. Ministeeriumedastabasjaomastelelaevaomanikelevõinendeesinda jatelenendelaevapardalemääratudvaatlejanime.
2. Vaatlejapardalviibimiseajamäärabministeerium,üldjuhuleiületas eevaatlejaülesannetetäitmiseksvajaminevataja-
vahemikku. Ministeerium teavitab sellest laevaomanikku või tema esinda jat taotluse asjaomasele laevale määratud
vaatleja nime edastamisel.L 342/18 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
3. Laevaomanik või tema esindaja ja Guinea-Bissau ametiasutused lepivad kokku tingimused, mille alusel vaatleja par-
dale võetakse.
4. Vaatleja võetakse pardale esimese püügireisi algul Guinea-Bissau sad amas ning litsentsi uuendamise puhul laevao-
maniku valitud sadamas.
5. Asjaomasedlaevaomanikudteatavadkahenädalajooksulkümnepäevasee tteteatamisega,millistelkuupäevadeljamil-
listes sadamates vaatlejad pardale võetakse.
6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis asuvas sadamas, kannab laev aomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille par-
dal on Guinea-Bissau vaatleja, lahkub Guinea-Bissau kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks ta-
gasijõudmiseks kodumaale; asjaomased kulud kannab laevaomanik.
7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu ko hale 12 tunni jooksul pärast kokkulepitud
aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise k ohustusest.
8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Guinea-Bissau vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi
ülesandeid:
8.1. jälgib laevade püügitegevust;8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;8.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;8.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid;8.5. kontrollib Guinea-Bissau kalavetes püügipäevikusse kantud püügia ndmeid;
8.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud s aaki;
8.7. edastab vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüügiandmed, sealhul gas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.
9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagad a vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline
ja moraalne turvalisus.
10. Vaatlejakäsutusespeavadolemakõikkohustustetäitmiseksvajaliku dvahendid.Kaptentagabtallejuurdepääsuüles-
annete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otsese lt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügi-
päevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsu stavad tema tööd.
11. Pardal olles peab vaatleja:11.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laev al viibimine ei katkestaks ega takistaks
kalapüüki;
11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide
konfidentsiaalsust;
11.3. koostama tegevusaruande, mis edastatakse Guinea-Bissau pädevate le ametiasutustele. Pädevad ametiasutused saada-
vad töödeldud aruande ühe nädala jooksul Euroopa Komisjoni Bissaus asuva le delegatsioonile.
12. Vaatlusperioodilõpusjaennelaevaltlahkumistkoostabvaatlejateg evusaruandeningedastabselleGuinea-Bissaupä-
devatele ametiasutuste, selle koopia edastab ta Euroopa Komisjonile. Va atlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juu-
resolekul,kesvõibomaltpooltlisadaaruandelisassekõikasjakohaseks peetavadmärkusedvõinõudanendelisamist,
ning kirjutab seejärel alla. Aruande koopia antakse kaptenile vaatleja l aevalt lahkumisel.
13. Laevaomaniktagabvaatlejateleomalkulullaevavõimalustelevastav adjalaevajuhtkonnagasamaväärsedmajutus-ja
toitlustustingimused.
Et katta vaatleja pardalviibimise kulud, kannab laevaomanik Guinea-Bis sau ametiasutustele tasu maksmisega samal
ajal 12 eurot brt kohta aastas Guinea-Bissau vetes kala püüdva laeva kohta pro rata temporis põhimõttel.
14. Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab ministeerium.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/19
VIII PEATÜKK
Vaatlejad tuunipüügilaevade pardal
Lepinguosalised peavad võimalikult kiiresti nõu kolmandate huvitatud r iikidega, et määrata piirkondlike vaatlejate süsteem
ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas.
IX PEATÜKK
Kontroll
1. VastavaltIpeatüki2jaopunktile1haldabjaajakohastabEuroopaÜhend usnendelaevadenimekirja,milleleonkäes-
olevaprotokollisätetekohaseltpüügilubaväljastatud.Nimekirisaade taksekalandusekontrollimiseeestvastutavatele
Guinea-Bissau ametiasutustele kohe pärast selle koostamist ning edaspi di iga kord, kui seda ajakohastatakse.
2. Siirdekaladepüügigategelevadühenduselaevadonkantudeelmisespun ktisesitatudnimekirjapärastkäesolevalisaI
peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemaksu tasumist. Sel juhul saadab Eur oopa Komisjoni delegatsioon tuunipüü-
gilaevade nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse p ardal püügilitsentsi asemel kuni Guinea-
Bissau pädev ametiasutus on viimase väljastanud.
3.Traalerite tehniline kontroll
3.1. Kõik ühenduse traallaevad peavad kord aastas ning iga kord pärast ton naaži muutmist või kalapüügiliigiga seotud
muudatusi, mis nõuavad teist tüüpi püügivahendite kasutuselevõttu, min ema õigusaktidega ette nähtud inspekteeri-
misteks Guinea-Bissau sadamasse. Inspekteerimine peab toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse
saabumisest.
3.2. Laevakaptenileantaksepärasttehnilistkontrollitõend,millekeh tivusaegvastablitsentsikehtivusajaleningmidapi-
kendatakseautomaatseltnendelaevadesuhtes,misaastajooksullitsent siuuendavad.Kehtivusaegeivõisiiskiollapi-
kem kui üks aasta. Tõendit tuleb hoida kogu aeg laeva pardal.
3.3. Tehnilisekontrollikäiguskontrollitakselaevatehnilisinäitaja idjapüügivahendeidningmeeskondakäsitlevatesätete
täitmist.
3.4. Guinea-Bissauõigusnormidegasätestatudmääradelevastavadkontr ollimisekuludkannablaevaomanik.Kuludeitohi
olla suuremad kui muude laevade poolt tavaliselt sama teenuse eest maksta v summa.
3.5. Punktide 3.1 ja 3.2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügil itsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma
kohustused täitnud.
4.Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine
Kõik lepingu alusel Guinea-Bissau kalastusvööndis kalapüügiga tegelev ad laevad edastavad kalandusministeeriumile
raadio teel kuupäeva ja kellaaja ning oma asukoha iga kord, kui nad sisenev ad Guinea-Bissau kalastusvööndisse ja
väljuvad sealt.
Raadiokutsungi ning -sageduse ja tööajad edastab laevaomanikele kaland usministeerium litsentsi väljastamisel.
Kui raadiosüsteemi ei ole võimalik kasutada, võivad laevad edastada teab e ka muude vahendite, nagu teleksi, faksi
(nr 20 11 57, nr 20 19 57, nr 20 69 50) või telegrammi teel.
4.1. Guinea-Bissau kalastusvööndisse sisenemis- või väljumiskavatsus est teavitavad ühenduse laevad ministeeriumit vä-
hemalt 24 tundi ette. Tuunipüügilaevade puhul on see tähtaeg kuus tundi.
4.2. Lahkumisest teatamisel edastab iga laev ka pardal oleva saagi koguse ja liigid. Sidepidamine toimub eeldatavalt faksi
teel või kui laeval faks puudub, siis raadio või e-posti teel.
4.3. Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks ministeeriumit t eavitatud, loetakse see püügiloata laevaks.
4.4. Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e- posti aadress ka püügiloa väljastamisel.L 342/20 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
5.Kontrollimenetlused
5.1. Guinea-Bissau püügivööndis kala püüdvate ühenduse laevade kapteni d lubavad oma pardale püügitegevuse kontrol-
limise ja vaatluse eest vastutavad Guinea-Bissau ametiisikud ning hõlbu stavad nende pardale tulekut ja ülesannete
täitmist.
5.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.
5.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenil e sellekohane tõend.
6.Laeva peatamine
6.1. Guinea Bissau püügivööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viima se suhtes sanktsioonide kohaldamisest teavitab
ministeeriumhiljemalt48tunnijooksulEuroopaKomisjoniGuinea-Bissa usasuvadelegatsioonivahenduselEuroopa
Komisjoni.
6.2. Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamiseg a seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.
7.Peatamise protokoll
7.1. Pärast rikkumise tuvastamist kirjutab laeva kapten rannikuriigi pä deva ametiasutuse koostatud protokollile alla.
7.2. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks
võtta.
7.3. Kehtivate õigusaktide sätete kohaselt võib kapten viia oma laeva päd evate ametiasutuste osutatud sadamasse.
8.Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine
8.1. Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta m eetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikku-
misttõendavamaterjalikaitsemeetmed),kuiontoimunudnõupidamine,mi skorraldatakseühetööpäevajooksulpä-
rast eespool osutatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisj on, ministeerium ning soovi korral ka
asjaomase liikmesriigi esindaja.
8.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet , mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgi-
tada.Koosolekutulemusedjakõiklaevapeatamisegaseotudmeetmedteata takselaevaomanikulevõitemaesindajale.
9.Laeva peatamise juhtumi menetlus
9.1. Ennekohtumenetlusealustamistüritatakseeeldatavrikkuminelahe ndadakokkuleppemenetluseteel.Kõnealuneme-
netlus lõpetatakse hiljemalt neli tööpäeva pärast laeva peatamist.
9.2. Rahumeelse lahenduse korral määratakse trahvi suurus Guinea-Bissa u õigusaktide alusel.
9.3. Kuiküsimuseseisaavutatakokkulepetningseeläheblahendamiselep ädevassekohtusse,määratakselaevaomanikule
pangatagatisministeeriumiosutatudpangas,millesuurusemääramiselv õetaksearvesselaevapeatamisekulusid,rik-
kumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise h eastamiseks kuluvaid summasid.
9.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vaba statakse niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdi-
mõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile mä äratakse esitatud pangatagatisest väiksem
trahv, tagastab ministeerium neile ülejäänud summa.
9.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:
— kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või— niipea, kui laevaomanik on maksnud eespool esitatud punktis 9.3 osutatu d pangatagatise ja kui see on minis-
teeriumile vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/21
10.Menetluste jälgimine
Koguteaveühenduselaevadetoimepandudrikkumistekohtaedastataksere gulaarseltkomisjoniletemadelegatsiooni
kaudu.
11.Ümberlaadimised
11.1. Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Guinea-Bissau ve tes ümber laadida, teevad seda Guinea-Bissau
sadamate reididel.
11.2. Kõnealustelaevadeomanikudedastavadministeeriumilevähemalt2 4tundiennetoiminguläbiviimistjärgmiseteabe:
— ümberlaadivate kalalaevade nimed;— kaubalaeva nimi;— ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa;— ümberlaadimise kuupäev.
11.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Guinea-Bissau kalastusv ööndist. Seega peavad laevad edastama pädevatele
ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätk ata või Guinea-Bissau kalastusvööndist
lahkuda.
11.4. Guinea-Bissaupüügivööndisümberlaadiminemuulviisil,kuieespo olosutatudpunktideskäsitletud,onkeelatud.Sel-
lest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Guinea-Bissau õig usaktidega ette nähtud karistusi.
12. Guinea-Bissau sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevad e kaptenid võimaldavad Guinea-Bissau inspek-
toritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Päras t iga vaatlust ja kontrolli sadamas antakse laeva
kaptenile sellekohane tõend.
X PEATÜKK
Kalalaevade satelliitseire
Kui tehnilised nõuded on kokku lepitud kohtuvad lepinguosalised ühiskom itees, et määrata kindlaks käesoleva lepingu raa-
mes kala püüdvate ühenduse laevade satelliitseire kord.L 342/22 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
Liited
1. Kalapüügivarustuse litsentsitaotluse vorm2. Saagi ja püügikoormuse statistika3. Tuunipüügilaevade püügipäevik27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/23
LIIDE 1
L 342/24 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/25
L 342/26 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
LIIDE 2
27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/27
L 342/28 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
LIIDE 3
27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/29
II LISA
TEABELEH T1—K A L A P Ü Ü GILIIK 1:
KÜLMUTUSTRAALERID KALA JA PEAJALGSETE PÜÜGIKS
1.Kalastusvöönd
12meremiililähtejoonestväljapoolejäävadveed,sealhulgasGuinea-Bi ssaujaSenegalivahelineühinehaldusvöönd,mis
ulatub kuni asimuudini 268°.
2.Lubatud püügivahend
Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendi d on lubatud.
Ulgseadmega kalastamine on lubatud.Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, m is võib võrgusilmi ummistada või võrgusilma-
devalikulistläbilaskvustvähendada.Võrkudekulumisejarebenemisevä ltimiseksonlubatuderandkorraskinnitadapõh-
jatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist k aitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult
noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud ka sutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes
tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusil made mõõt on vähemalt 300 mm.
Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
70mm
4.Bioloogilise taastumise aeg
Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad l epinguosalised ühiskomitees ja ühise teadusko-
mitee heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alu sel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise
aja.
5.Kaaspüük
Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.KalatraaleritepardaleitohikäesolevaprotokollilisaIIIpeatükismää ratudpüügireisilõpusGuinea-Bissaukalastusvöön-
dis püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koorikloomi ja üle 9 % peajalgseid.
Peajalgseid püüdvate traalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lis a III peatükis kindlaks määratud püügireisi lõpus
Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud kogupüügi hulgas olla üle 9 % koori kloomi.
Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohal datakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt
sanktsioone.
Lepinguosalised peavad ühiskomitees nõu, et vajaduse korral lubatud mää ra kohandada.
6.Lubatud tonnaaž/tasud
Lubatud tonnaaž (brt) aastas 4 400
Tasud eurodes brt kohta aastas 229 eurot/brt/aastas
Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhi-
mõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3%j a2% ,e t
katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.
7.Märkused
Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.L 342/30 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
TEABELEH T2—K A L A P Ü Ü GILIIK 2:
KREVETITRAALERID
1.Kalastusvöönd
12meremiililähtejoonestväljapoolejäävadveed,sealhulgasGuinea-Bi ssaujaSenegalivahelineühinehaldusvöönd,mis
ulatub kuni asimuudini 268°.
2.Lubatud püügivahend
Klassikaline traallaudadega põhjatraal ja teised selektiivsed vahendi d on lubatud.
Ulgseadmega kalastamine on lubatud.Keelatud on kasutada igat liiki püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, m is võib võrgusilmi ummistada või võrgusilma-
devalikulistläbilaskvustvähendada.Võrkudekulumisejarebenemisevä ltimiseksonlubatuderandkorraskinnitadapõh-
jatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist k aitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult
noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge. Traali ülaosas on lubatud ka sutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes
tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusil made mõõt on vähemalt 300 mm.
Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
40mmGuinea-Bissau kohustub muutma oma õigusakte hiljemalt 12 kuuks pärast kä esoleva protokolli jõustumist, et kohalda-
da 50 mm suurust võrgusilma, mis vastab alampüügiregioonis kohaldatavat ele õigusaktidele, mida kohaldatakse kõigi
Guinea-Bissau kalastusvööndis koorikloomi püüdvate laevade puhul.
4.Bioloogilise taastumise aeg
Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.Kui Guinea-Bissau õigusaktides sellekohased sätted puuduvad, lepivad l epinguosalised ühiskomitees ja ühise teadusko-
mitee heakskiidetud parimate kättesaadavate teaduslike soovituste alu sel kokku kõige sobivama bioloogilise taastumise
aja.
5.Kaaspüük
Vastavalt Guinea-Bissau õigusaktidele.Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohal datakse Guinea-Bissau õigusaktide kohaselt
sanktsioone.
Krevetitraalerite pardal ei tohi käesoleva protokolli lisa III peatükis määratud püügireisi lõpus Guinea-Bissau kalastus-
vööndis püütud kogusaagi hulgas olla üle 50 % peajalgseid.
6.Lubatud tonnaaž/tasud
Lubatud tonnaaž (brt) aastas 4 400
Tasud eurodes brt kohta aastas 307 eurot/brt/aastas
Kolme- ja kuuekuuliste litsentside puhul arvutatakse tasud pro rata temporis põhi-
mõttel vastavalt kehtivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3%j a2% ,e t
katta litsentside koostamisel tekkinud kulud.
7.Märkused
Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/31
TEABELEH T3—K A L A P Ü Ü GILIIK 3:
TUUNIPÜÜGI RITVÕNGELAEV
1.Kalastusvöönd
12meremiililähtejoonestväljapoolejäävadveed,sealhulgasGuinea-Bi ssaujaSenegalivahelineühinehaldusvöönd,mis
ulatub kuni asimuudini 268°.
Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalastusvööndis kalapüü giga tegelemiseks lubatud püüda elussööta.
2.Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed
RitvõngedElussöögiga seinnoot: 16 mmSiirdekaladepüügigategelevadühenduselaevadpeavadkalapüügivahend ite,nendetehnilisteomadustejamistahesmuu-
de kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite suhtes lähtuma Rahvu svahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni
(CCAT) meetmetest ja soovitustest.
3.Kaaspüük
RahvusvaheliseAtlandiTuunikalaKaitseKomisjoni(ICCAT)jaÜROToitlu s-jaPõllumajandusorganisatsiooni(FAO)as-
jaomaste soovituste kohaselt on hiidhai ( Cetorhinus maximus ), mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ), harilik liivhai ( Carcha-
rias taurus ) ja supi nugishai ( Galeorhinus galeus ) püük keelatud.
4.Lubatud tonnaaž/tasud
Tasu püütud tonni eest 25 eurot/tonn
Iga-aastane kindlaksmääratud tasu 500 eurot 20 tonni kohtaPüügiloaga laevade arv 14
5.Märkused
Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.L 342/32 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
TEABELEH T4—K A L A P Ü Ü GILIIK 4:
TUUNIKÜLMUTUSSEINERID JA TRIIVÕNGEJADAGA LAEVAD
1.Kalastusvöönd
12meremiililähtejoonestväljapoolejäävadveed,sealhulgasGuinea-Bi ssaujaSenegalivahelineühinehaldusvöönd,mis
ulatub kuni asimuudini 268°.
2.Lubatud püügivahend ja tehnilised meetmed
Noot + triivõngejadadSiirdekaladepüügigategelevadühenduselaevadpeavadkalapüügivahend ite,nendetehnilisteomadustejamistahesmuu-
de kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite suhtes lähtuma Rahvu svahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni
(CCAT) meetmetest ja soovitustest.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud s tandard.
4.Kaaspüük
RahvusvaheliseAtlandiTuunikalaKaitseKomisjoni(ICCAT)jaÜROToitlu s-jaPõllumajandusorganisatsiooni(FAO)as-
jaomaste soovituste kohaselt on hiidhai ( Cetorhinus maximus ), mõrtsukhai ( Carcharodon carcharias ), harilik liivhai ( Carcha-
rias taurus ) ja supi nugishai ( Galeorhinus galeus ) püük keelatud.
5.Lubatud tonnaaž/tasud
Tasu püütud tonni eest 35 eurot/tonn
Iga-aastane kindlaksmääratud tasu 3 150 eurot 90 tonni kohtaPüügiloaga laevade arv 23
6.Märkused
Laevade püügitingimused on kindlaks määratud protokolli lisas.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/33
III LISA
2007. aasta tegevusplaan — koorikloomad ja põhjalähedased liigid
Liik BRT 2006 BRT 2007 Brt-de vahe Brt-de vahe %des
Koorikloomad 11 000 8 000 – 3 000 – 27 %
Peajalgsed 8 000 5 600 – 2 400 – 30 %Põhjalähedased liigid 12 000 18 000 6 000 50 %Pelaagilised liigid 20 000 23 000 3 000 15 %Tuun 49 000 49 000 0 0 %KOKKU 100 000 103 600 3 600 0
Käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul ja välja arvatud soodsa teaduslik u hinnangu korral vähendab Guinea-Bissau koori-
kloomadejapeajalgseteliikidepüügikoormust,jättes2007.aastaljõus seolemasolevadlepingudkolmandateriikidejaEuroo-
pa Ühendusega.
Juhul kui kolmandatele riikidele eraldatud kalapüügivõimalused on 1. ja anuariks 2007 kasutamata, ei saa neid 2008. aas-
tasse ja järgmistesse aastatesse üle kanda.
Kõnealuste liikide puhul ei eraldata ühtegi kalapüügivõimalust prahtim iseks.
KõiklepingudEuroopaäriühingutevõiühingute/ettevõtetegapeatataks elõplikultjaöeldakseametlikultüles30päevajook-
sul alates käesoleva protokolli jõustumisest.L 342/34 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
IV LISA
Eesmärkide ja tulemuslikkuse mõõtmise näitajate peamised üksikasjad, m ida tuleb protokolli artiklite 3, 8 ja 9
alusel arvesse võtta.
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad
1. Sanitaartingimuste parandamine
kalandussektori arengu soodusta-miseks
1.1. Ettevalmistused ekspordinõusole-
ku saamiseksParlament on välja töötanud/vastu võtnud ning rakendab tööstuslike laev ade, pi-
roogidejakalandusettevõtetesuhteskohaldatavaidminimaalseidhügie eni-jater-
vishoiutingimusi käsitlevaid eeskirju.
Pädev ametiasutus toimib.CIPA vastab normidele (ISO 9000).Laboratooriumonvarustatudmikrobioloogilistejakeemilisteanalüüsi detegemi-
seks vajaliku sisseseadega.
Krevettide järelevalve ja analüüsi plaan (PNVAR 2008) on vastu võetud ja õ igus-
aktidesse lülitatud.
Vajalik arv sanitaarinspektoreid on väljaõppe saanud.Vajalik arv sanitaaragente ja kalandusministeeriumi agente on väljaõpp e saanud.
ELi suunaline eksport on heaks kiidetud.
1.2. Väikesemahulisekalapüügilaevas-
tiku ajakohastamine ja sanitaar-nõuetega vastavusse viimineTööstuslike laevade arv vastab normidele.
Sobivastmaterjalistpiroogidegaasendatudpuupiroogidearv(absoluut väärtusja-
%).
Jahutusseadmetega varustatud piroogide arv.Lossimiskohtade arvu suurendamine.Sanitaareeskirjadele vastavad väikesemahulise püügi paadid ja ranniku püügi lae-
vad (absoluutväärtus ja %).
1.3. Infrastruktuuride, eelkõige sada-
mainfrastruktuuride arendamineBissau sadam on uuendatud ja kalasadam laiendatud.
Sadama kalaturg väikesemahulise ja tööstusliku püügi lossimiseks vasta b normi-
dele.
Bissau sadam on viidud rahvusvaheliste normidega vastavusse (OLAS konve nt-
siooni ratifitseerimine).
Vrakid on sadamast ära viidud.
1.4. Kalandustoodete müügi edenda-
mine (lossitud ja töödeldudtoodete sanitaar- ja fütosanitaar-tingimused)Kalandustoodete kontrolli süsteemi on kohandatud ja see toimib.
Hügieeninormidega arvestavad töötajad (korraldatud koolituste arv ja k oolitatud
isikute arv).
Toimiv labor analüüside tegemiseks.Väikesemahulise püügi jaoks loodud lossimis- ja töötlemiskohtade arv.Tehnilise ja kaubandusliku koostöö edendamine välismaa eraettevõtjate ga.
Guinea-Bissau toodete ökomärgistamise protsessid on käivitatud.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/35
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad
2. Seire, kontrolli ja järelevalve pa-
randamine kalastusvööndis
2.1. Paremaksmuudetudõigusraamis-
tikKalandusministeeriumi ja kaitseministeeriumi vaheline järelevalve ja kontrolli le-
ping on sõlmitud.
Seire, kontrolli ja järelevalve riiklik plaan on vastu võetud ja seda rake ndatakse.
2.2. Seire-jakontrollikeskusetõhusta-
mineSõltumatute volitatud inspektorite üksus on loodud ja toimiv (värvatud j a kooli-
tatud isikute arv) ning eelarveseadusesse on tehtud asjakohane kanne.
Järelevalvepäevade arv merel: 250 päeva aastas protokolli kehtivusaja l õppemi-
sel.
Inspektorite arv sadamas ja merel.Inspektorite arv õhus.Avaldatud statistikabülletäänide arv.Radariga kaetud ala määr.Kogu laevastiku VMS kaetuse määr.Järelevalvetehnikatega sobivate koolitusprogrammide rakendamine (ko olituse
tundide arv, koolitatud tehnikute arv jne).
2.3. Laevade peatamiste seire Peatamiste, karistuste ja trahvide süstee mi läbipaistvuse suurendamine.
Trahvide maksmist hõlmavaid õigusakte on parandatud ja sisse on viidud ai nult
rahaliste trahvide maksmise nõue.
Trahvide määramise süsteemi parandamine.Iga-aastase statistika avaldamine tehtud trahvide kohta.Karistatud laevade must nimekiri on koostatud.Karistuste statistika iga-aastane koostamine ja avaldamine.FISCAPi aastaaruanne on avaldatud.
3. Kalandusejuhtimiseparandamine
3.1. Krevettide ja peajalgsete püügi-
koormuse haldamine2007. aastal jäetakse jõusse olemasolevad lepingud kolmandate riikide j a Euroo-
pa Ühendusega. Juhul kui kolmandatele riikidele eraldatud kalapüügivõi malused
on 1. jaanuariks 2007 kasutamata, ei saa neid 2008. aastasse ja järgmistes se aas-
tatesse üle kanda.
Ühtegi kalapüügivõimalust ei eraldata prahtimiseks.KõiklepingudEuroopaäriühingutevõiühingute/ettevõtetegapeatataks elõplikult
ja öeldakse ametlikult üles 30 päeva jooksul alates käesoleva protokolli jõustu-
misest.
3.2. Kalanduseuurimiseajakohastami-
ne ja tõhustamineCIPA uurimisvõimalusi on tõhustatud.
3.3. Kalandusalasteteadmisteparanda-
mineIga-aastane traalimine on toimunud.
Hinnatud varude arv.Uurimisprogrammide arv.Peamiste varude seisukorra kohta välja antud ja järgitud soovituste arv ( eelkõige
ülepüütud kalavarude külmutus- ja säilitusmeetmed).
Arenduskava esemeks olevate liikide aastase püügikoormuse hindamine.Vahendtegelikupüügikoormusehaldamiseks(andmebaasideloomine,stat istilise
jälgimise vahendid, laevastiku haldamise eest vastutavate talituste üh endamine,
statistikabülletäänide avaldamine jne).L 342/36 ET Euroopa Liidu Teataja 27.12.2007
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad
3.4. Püügi oskuslik arendamine Tööstusliku kalapüügi haldamise aastapl aani vastuvõtmine enne asjaomase aasta
algust.
Arenduskava vastuvõtmine ja rakendamine.Laevaregistri,sealhulgasväikesemahulisepüügiregistripidaminemaj andusvöön-
dis.
Koostatud, rakendatud ja hinnatud arenduskavade arv.
3.5. Kalandus- ja mereministeeriumi
tehniliste talituste ja valdkonnahaldamisegaseotudtalitustetõhu-suse parandamineTõhustatud haldussuutlikkus.
Koolitus- ja ümberõppe programmi (koolitatud ametnike arv, koolituse tu ndide
arv jne) väljatöötamine ja rakendamine.
Partneritegakooskõlastamise,nõupidamisejakoostöötugevdatudmehha nismid.
Püügiandmete kogumise ning statistilise jälgimise tõhustatud süsteem.
3.6. Litsentside haldamise süsteemi ja
laevaseiresüsteemi tõhustamineTehnikute väljaõppetundide arv.
Väljaõppe saanud tehnikute arv.Teenuste- ja statistikavõrgustiku loomine.27.12.2007 ET Euroopa Liidu Teataja L 342/37