PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu ja Mauritiuse Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerluslepingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:

pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas):

2. Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt.

3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi lipu all sõitvad laevad püüda kala Mauritiuse vetes üksnes siis, kui neil on olemas vastavalt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüügiluba.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partnerluslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva protokolli kehtivuse ajal kokku 1 980 000 eurot.

2. Rahaline toetus hõlmab järgmist:

3. Artikli 2 lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohaselt.

4. Euroopa Liit maksab artikli 2 lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud kogusumma (st 660 000 eurot aastas) välja igal aastal käesoleva protokolli kohaldamisaja jooksul. Esimesel kohaldamisaastal makstakse toetus 60 päeva jooksul pärast protokolli jõustumist ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva protokolli jõustumise kuupäeval.

5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes 5 500 tonni suuruse tuunipüügikoguse aastas, suurendatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse summat 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski olla suurem kui kahekordne artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summa (715 000 eurot). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mauritiuse vetes kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas esitatud sätetele.

6. Mauritiusel on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7. Rahaline toetus kantakse Mauritiuse keskpangas avatud riigikassa pangakontole. Pangakonto numbri esitavad Mauritiuse ametiasutused.

Artikkel 3

Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine Mauritiuse vetes

1. Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast kõnealust kuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mauritius kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomitees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, eelkõige:

2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.

3. Vajaduse korral võib Mauritius eraldada igal aastal artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavitatakse kõnealusest eraldisest.

Artikkel 4

Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama Mauritiuse vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kala püüdvate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemikul jälgivad Euroopa Liit ja Mauritius kalavarude seisundit Mauritiuse vetes.

3. Lepinguosalised järgivad India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioone ja soovitusi kalavarude kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta ning vajaduse korral vastavaid majandamiskavasid.

4. Lähtudes India Ookeani Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asjakohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku leppida meetmetes, mis tagavad Mauritiuse kalavarude jätkusuutliku majandamise.

Artikkel 5

Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel kokkuleppel

1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas IOTC soovituste ja resolutsioonidega, mis käsitlevad tuuni ja tuunilaadsete liikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis.

2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kirjalikult kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest.

Artikkel 6

Uued kalapüügivõimalused

1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kalapüügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises käesolevasse protokolli ja selle lisasse.

2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti Mauritiuse vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjakohased parameetrid.

3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt parameetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks halduskokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.

4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on andnud positiivsed tulemusi, võib Mauritiuse Vabariigi valitsus anda Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laevaomanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi vastavalt lisa sätetele.

Artikkel 7

Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel

Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mauritiuse vetes ainult siis, kui neil on Mauritiuse poolt käesoleva protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba.

Artikkel 8

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine

1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest, vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud rahalise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepinguosaliste omavahelist konsulteerimist, tingimusel et Euroopa Liit on peatamise ajaks kõik saadaolevad summad täielikult tasunud, järgmistel juhtudel:

2. Kui käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud konsulteerimise tulemusel leiab ühiskomitee, et kalanduspoliitika toetamise tulemused erinevad oluliselt eelarveprogrammiga ettenähtud nõuetest, on Euroopa Liidul õigus peatada kas täielikult või osaliselt artikli 2 lõike 2 punktis b sätestatud eritoetuse maksmine.

3. Rahalise toetuse maksmist ja kalapüüki võib jätkata pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad osapooled on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine

1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:

2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

3. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.

Artikkel 10

Riiklike õigusaktide kohaldamine

1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mauritiuse vetes kohaldatakse Mauritiuse õigusnorme, kui käesolevas protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

2. Mauritiuse ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest või uutest õigusaktidest.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja nende kalapüügitegevusega Mauritiuse vetes käsitletakse alati konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asjaomaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu rakendamise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve puhul.

Artikkel 12

Elektrooniline teabevahetus

Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul kohustuvad Mauritius ja Euroopa Liit rakendama vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paberkandjal oleva vormiga.

Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

Artikkel 13

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse kolme (3) aasta jooksul alates protokolli jõustumisest, juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest lõpetamisest.

Artikkel 14

Protokolli lõpetamine

1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.

2. Eelmises lõikes nimetatud teate saatmisega avatakse küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

LISA

EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜKI MAURITIUSE VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1. Pädeva asutuse määramine

Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mauritiuse all järgmisi pädevaid ametiasutusi:

— ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Mauritiusel asuva ELi delegatsiooni vahendusel;

— Mauritiuse puhul: kalandusministeerium.

2. Mauritiuse veed

Protokolli ja selle lisade kõiki sätteid kohaldatakse üksnes Mauritiuse vetes, nagu on osutatud 2. liites.

3. Pangakonto

Enne protokolli jõustumist edastab Mauritius ELile selle (nende) pangakonto(de) andmed, kuhu kantakse lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.

II PEATÜKK

TUUNIPÜÜGILUBA

1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus

Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mauritiusel ja on seotud Mauritiuse kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud.

2. Kalapüügiloa taotlemine

EL esitab Mauritiusele taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 25 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites esitatud vormi. Taotlus peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega.

Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või juhul, kui asjaomast laeva on tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud:

i) tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tasutud ettemakse;

ii) järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed: — kalalaeva omanik; — kalalaeva käitaja;

iii) hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 x 10 cm;

iv) laeva merekõlblikkuse tunnistus;

v) laeva registreerimistunnistus;

vi) kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post: jne).

Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, tuleb koos uuendamistaotlusega esitada üksnes loatasu ettemakse kinnitus.

3. Ettemakse

Ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. Ettemakse peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud.

4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri

Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga kategooria all luba taotlenud laevadest. Mauritiuse pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile.

EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mauritius saata ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELi delegatsioonile Mauritiusel.

5. Kalapüügiloa väljastamine

Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 20 päeva jooksul pärast pädevalt ametiasutuselt täieliku heakskiidu saamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile Mauritiusel.

6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri

Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mauritiuse vetes kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja.

7. Kalapüügiloa kehtivusaeg

Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada.

Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana:

i) protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. detsembrini;

ii) seejärel iga täielikku kalendriaastat;

iii) protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni.

Protokolli esimesel ja viimasel aastal arvutatakse ettemakse pro rata temporis põhimõttel.

8. Pardadokumendid

Mauritiuse vetes või Mauritiuse sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:

a) kalapüügiluba;

b) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud — laeva registreerimisnumber ja — laeva registreerimistunnistus;

c) kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja nende ladustamismaht kuupmeetrites;

d) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peamasina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega.

e) kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites;

f) Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta akti koopia.

9. Kalapüügiloa edasiandmine

Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning seda ei tohi edasi anda.

Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadustega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, maksmata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul tuleb IV peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvestada kahe laeva kogupüüki Mauritiuse vetes.

Edasiandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mauritiusel asendamist vajava kalapüügiloa ja Mauritius annab võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivitamata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa tagastamise päeval.

Mauritius ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.

III PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses Mauritiuse vete, püügivahendite ja täiendava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes.

Laevad peavad lähtuma Mauritiuse kalandusalastest õigusaktidest ja India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud kõikidest resolutsioonidest.

IV PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1. Püügireisi mõiste

Käesoleva lisa kohaldamisel käsitatakse ELi laeva püügireisi kestuse all järgmist:

— kas ajavahemikku Mauritiuse vetesse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel või

— ajavahemikku laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mauritiusel.

2. Püügipäevik

Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.

Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 10/03 seinnoodalaevade kohta.

Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mauritiuse vetes.

Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi.

Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.

3. Püügiaruanded

Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mauritiusele püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev Mauritiuse vetes viibis.

Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:

i) Mauritiuse sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mauritiuse kohalikule esindajale, kes kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mauritiuse inspekteerimisrühmale;

ii) kui Mauritiuse vetest lahkutakse ilma eelnevalt Mauritiuse sadamasse sisenemata, saadetakse iga püügipäeviku originaal seitsme (7) tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul viieteistkümne (15) tööpäeva jooksul pärast Mauritiuse vetest lahkumist;

a) e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile või

b) faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile või

c) kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele.

Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia ka ühele järgmistest teadusinstituutidest:

i) Institut de recherche pour le développement (IRD);

ii) Instituto Español de Oceanografía (IEO);

iii) IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima);

Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mauritiuse vetesse tagasi, tuleb koostada uus püügiaruanne.

Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mauritius peatada asjaomase laeva kalapüügiloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja võtta laevaomaniku suhtes mis tahes meetmeid kehtivate riiklike õigusaktide vastavate sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mauritius kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mauritius teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest.

4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus

Võttes aluseks eespool osutatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku arvestuse.

EL edastab lõpliku arvestuse Mauritiusele ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. Mauritiusel on õigus esitada põhjenduste olemasolul lõpliku arvestuse kohta vastuväide 30 tööpäeva jooksul alates edastamiskuupäevast. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mauritius ei ole 30 tööpäeva jooksul vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks.

Kui lõplik arvestus on suurem kui eespool osutatud ettemakse (II peatüki punkt 3), mis tasuti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab laevaomanik puuduva summa Mauritiusele jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui kindlasummaline ettemakse, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.

V PEATÜKK

LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE

Ümberlaadimine merel on keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mauritiuse kalandusinspektorite juuresolekul.

Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 72 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist teatama Mauritiusele järgmised andmed:

a) lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris;

b) lossimis- või ümberlaadimissadam;

c) lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

d) iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

e) ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.

Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten hiljemalt 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja ümberlaadimise lõpetamisel Mauritiuse ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mauritiuse ametiasutustele.

Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille Mauritius on kaptenile või tema agendile väljastanud 24 tunni jooksul pärast eespool osutatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mauritiuse selleks ettenähtud sadamas.

Mauritiusel toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadam on Port Louis (India Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastav sadam).

Kui kõnealusteid sätteid ei täideta, rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.

VI PEATÜKK

KONTROLL

1. Mauritiuse vetesse sisenemine ja sealt lahkumine

Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mauritiuse vetesse sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mauritiust teavitada 24 tunni jooksul sisenemisest või lahkumisest.

Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige:

i) kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;

ii) iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

iii) iga kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna.

Teade edastatakse lisa 4. liites esitatud vormil e-posti või selle puudumisel faksi teel Mauritiuse teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mauritius saadab viivitamata e-posti või faksi teel vastu kättesaamisteate.

Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana.

Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone.

Vetesse sisenemisel ja neist lahkumisel koostatavad püügiaruanded peavad olema laeva pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.

2. Perioodilise püügi aruanded

Kui ELi laev püüab kala Mauritiuse vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mauritiuse ametiasutusele iga kolme (3) päeva järel Mauritiuse kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb esitada kolm (3) päeva pärast Mauritiuse vetesse sisenemist.

Esitades iga kolme (3) päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige:

i) kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel;

ii) iga kolme (3) päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

iii) iga kolme (3) päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;

iv) toote esitusviisi;

v) tuunipüügiseinerid: — edukate noodatõmmete arvu peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet, — edukate noodatõmmete arvu vaba püügi puhul pärast viimast aruannet, — ebaõnnestunud noodatõmmete arvu;

vi) tuunipüügi õngejadalaevad: — noodatõmmete arvu pärast viimast aruannet, — pärast viimast aruannet vette lastud konksude arvu.

Teavitatakse eelkõige elektrooniliselt või faksi teel Mauritiuse edastatud e-posti aadressile või telefoninumbrile kasutades selleks käesoleva lisa 5. liites esitatud vormi. Mauritius teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.

Iga Mauritiuse vetes püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma kolmepäevast (3) perioodilist püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata kalalaevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritiuse kala- ja merevarude 2007. aasta aktiga ettenähtud karistusi ja sanktsioone.

Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt üks aasta (1), arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.

3. Inspekteerimine merel

Kalapüügiluba omavate ELi laevade inspekteerimist merel Mauritiuse vetes teostavad Mauritiuse laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

Enne pardale tulekut teavitavad Mauritiuse inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama.

Volitatud inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.

Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise korral esitatakse rikkumisteate koopia VIII peatüki kohaselt ka ELile.

4. Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine

Mauritiuse vetes püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mauritiuse sadamas teostavad Mauritiuse inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.

Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid oma isikut ja inspektori kvalifikatsiooni tõestama. Mauritiuse inspektorid jäävad ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile.

Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.

Mauritiuse inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia.

VII PEATÜKK

SATELLIITSEIRESÜSTEEM (VMS)

1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem

Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries Monitoring Center – FMC).

Iga asukohateade peab sisaldama:

a) laeva tunnusandmeid;

b) laeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

c) asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega;

d) laeva kiirust ja kurssi.

Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 4. liites osutatud vormingus.

Esimene Mauritiuse vetes registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mauritiuse vetest väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateated peavad olema registreeritud turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral

Kapten peab tagama, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.

Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mauritiuse vetesse siseneda. Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mauritiuse vetes juba kala püüdmas, parandatakse laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see 15 päeva jooksul. Pärast seda tähtaega ei lubata laeval enam Mauritiuse vetes kala püüda.

Laevad, mis püüavad Mauritiuse vetes kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asukohateated lipuriigi ja Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele elektrooniliselt või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades kõik kohustuslikud andmed.

3. Asukohateadete turvaline edastamine Mauritiusele

Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mauritiuse kalapüügiseirekeskusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mauritius vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.

Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mauritiuse vahel elektroonilisel teel vastavalt turvalisele teabevahetussüsteemile.

Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud Mauritiuse vetest lahkumisest.

4. Teabevahetussüsteemi tõrked

Mauritius tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega ja teavitab ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse leidmiseks. Iga võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.

Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mauritiuse kehtivate õigusaktidega ettenähtud karistusi.

5. Asukohateate sageduse läbivaatamine

Kui põhjendatud andmetel õnnestub tõestada rikkumist, võib Mauritius taotleda, saates taotluse koopia ELile, et lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks kolmekümneminutilistele intervallidele. Mauritius peab edastama tõendavad andmed lipuriigi kalapüügiseirekeskusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mauritiusele viivitamata asukohateate kasutades uut sagedust.

Mauritiuse kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivitamata inspektsiooni lõppemisest.

Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mauritius lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võimalikust edaspidisest seirest.

VIII PEATÜKK

RIKKUMISED

Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mauritiuse õigusaktide järgimata jätmist võib karistada laeva kalapüügiloa peatamise, tühistamise või uuendamata jätmisega.

1. Rikkumiste menetlemine

Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mauritiuse vetes teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes.

Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”.

Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mauritiuse vetes pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt Mauritiuse kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teate koopia saadetakse laeva lipuriigile ja ELile 72 tunni jooksul.

2. Laeva kinnipidamine

Kui rikkumist käsitlevate Mauritiuse õigusaktidega on vastavalt ette nähtud, võib väidetava rikkumise puhul sundida mis tahes ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma teda tagasi Mauritiuse sadamasse.

Mauritius teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teates esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused.

Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui Mauritius on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille Mauritius korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja.

3. Rikkumiskaristused – Kokkuleppemenetlus

Rikkumise puhul kohaldatav karistus vastab Mauritiuse kehtivates õigusaktides sätestatule.

Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne ametliku õigusalase menetluse alustamist Mauritiuse ametiasutuste ja ELi laeva vahel eelnev kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.

4. Kohtumenetlus – Pangatagatis

Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Mauritiuse osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Mauritius, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu.

Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule:

a) täielikult, kui ühtegi sanktsiooni ei määratud;

b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui sanktsioon hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

Mauritius teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

5. Laeva ja meeskonna vabastamine

Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise esitamist.

IX PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1. Töölevõetavate meremeeste arv

Kalandustegevuseks Mauritiuse vetes võtavad ELi kalalaevad tööle vähemalt kümme (10) Mauritiuse kvalifitseeritud meremeest. ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mauritiuse meremeeste töölevõtmiseks.

Kui pardalevõtmist ei toimu, teeb laevaomanik ühekordse makse, mis vastab pardale võtmata meremehe töötasule kogu püügitegevuse jooksul Mauritiuse vetes. Kui püügitegevus kestab alla ühe kuu, peab laevaomanik maksma välja ühe kuu töötasule vastava summa.

2. Meremeeste lepingud

Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mauritiusega. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.

Lepingud tagavad meremeestele Mauritiusel kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.

Allakirjutanud saavad lepingu koopia.

Mauritiuse meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööalaste põhiõiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

3. Meremeeste töötasu

Mauritiuse meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljastamist ning laevaomaniku ja tema Mauritiuse agendi vastastikusel kokkuleppel.

Töötasu ei tohi olla madalam Mauritiuse laevameeskondade omast ega ILO standarditest.

4. Meremeeste kohustused

Meremees peab end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kapten teatab meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik mingit rahalist karistust ega tasuma mingit hüvitist.

X PEATÜKK

1. Püügitegevuse vaatlemine

Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele.

2. Määratud laevad ja vaatlejad

Mauritiuse ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud.

Mauritiuse ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.

Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada nende ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.

3. Vaatleja töötasu

Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mauritiuse pädev ametiasutus.

4. Pardalevõtmise tingimused

Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja Mauritiuse ühisel kokkuleppel.

Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.

Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.

Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline turvalisus ja üldine heaolu.

Vaatlejatele peab olema tagatud juurdepääs kõikidele kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil peab olema juurdepääs sidevahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt nende töökohustustega.

5. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine

Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.

Kümme (10) päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mauritiusele vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise sadamasse jõudmiseks.

Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta.

Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

Kui vaatleja ei lahku laevalt Mauritiuse sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks.

6. Vaatleja ülesanded

Kogu pardal viibimise ajal peab vaatleja:

a) käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;

c) arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

Vaatleja edastab laeva Mauritiuse vetes viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse nõutud andmed.

7. Vaatleja aruanne

Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

Vaatleja esitab oma aruande Mauritiusele, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumist.