V LISA

HONDURASE PUITTOODETE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEM

Sisukord

1. SISSEJUHATUS

1.1. Üldine taust

1.2. Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) eesmärk

1.3. Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks

2. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK

2.1. Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud

2.2. Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud

2.3. Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

2.4. Tööturgu käsitlevad riiklikud õigusaktid

2.5. Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid

2.6. Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

2.7. Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid

3. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID

3.1. Õiguspärasuse määratlus

3.2. Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontroll

3.3. Tarneahela kontrollid

3.4. FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess

3.5. Sõltumatu audit

4. INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL

4.1. Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamises osalejad

4.2. Riigiasutused

4.2.1. Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet ( Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre , ICF)

4.2.2. Maksuamet ( Servicio de Administración de Rentas , SAR)

4.2.3. Omavalitsused

4.2.4. Omandiamet ( Instituto de la Propiedad , IP)

4.2.5. Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS)

4.2.6. Hondurase sotsiaalkindlustusamet ( Instituto Hondureño de Seguridad Social , IHSS)

4.2.7. Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

4.2.8. Riiklik põllumajandusamet ( Instituto Nacional Agrario , INA)

4.2.9. Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium ( Secretaría de Agricultura y Ganadería , SAG)

4.2.10. Tollitulude alamdirektoraat ( Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras , DARA).

4.2.11. Kaudselt kaasatud valitsusasutused

4.3. Erametsandussektor

4.4. Kodanikuühiskonna organisatsioonid

4.4.1. Kohalikud organisatsioonid

4.4.2. Valitsusvälised arenguorganisatsioonid

4.5. Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad (PIAH)

4.6. Suutlikkuse suurendamine

5. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA / ULATUS

5.1. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted

5.2. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud

5.3. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad

5.3.1. Hondurases ülestöötatud puit

5.3.2. Imporditud puit

5.3.3. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga reguleerimata puit

5.4. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad

6. ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLL

6.1. Õiguspärasuse kontrolli põhimõtted

6.1.1. Õiguspärasuse kontrolli kaasatud asutused

6.1.2. Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused

6.1.3. Õiguspärasuse kontrolli vahendite säilitamine

6.1.4. Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid

6.1.5. Riskijuhtimise põhimõte õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse korral

6.1.6. Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend

6.2. Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrolliga

7. PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE

7.1. Tarneahela kontrollimise põhimõtted

7.2. Puittoodete identifitseerimine

7.3. Ettevõtjate poolt tarneahela kohta esitatav teave

7.4. Imporditud puittoodete kontroll

7.5. Läbiveetavate puittoodete kontroll

7.6. Konfiskeeritud puittoodete kontroll

7.7. Muudetud sihtotstarbega maalt pärinevate puittoodete kontroll

8. ERASERTIFITSEERIMISE TUNNUSTAMINE

9. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMILE MITTEVASTAVUSE JUHTUMITE MENETLEMINE

10. KAEBUSTE MENETLEMINE

10.1. Sissejuhatus

10.2. Eesmärgid

10.3. Kaebuste menetlemise mehhanismide liigid

10.4. Kaebuste menetlemise mehhanismide ja nende aluseks olevate põhimõtete kehtestamine

11. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEGA SEOTUD KONSULTEERIMIS-, KAASAMIS- JA KOORDINEERIMISMEHHANISMID

11.1. Ühiskomitee

11.2. Tehniline komitee

11.3. FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevaheline sekretariaat (SIIAVA)

11.4. Ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastane riiklik strateegia (ENCTI) ning selle seosed käesoleva lepinguga

12. SEKTORIS OSALEJATE ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISSE KAASAMISEKS LOODUD ERGUTUS-, TEAVITUS-, KAITSE- JA LEEVENDUSMEETMED

1. liide. Tarneahela lülid (männimets)

2. liide. Tarneahela lülid (laialehine mets)

1. SISSEJUHATUS

1.1. Üldine taust

Ladina-Ameerika metsad hävinevad kõige kiiremini maailmas ja Hondurase iga-aastane raadamise määr on omakorda üks piirkonna kõrgemaid. Metsade hävinemisel ja seisundi halvenemisel on mitmesuguseid põhjuseid, peamiselt ulatuslik veisekasvatuse ja monokultuuride (nt õlipalmi) pealetung, ebaseaduslik metsaraie (lageraie), metsapõlengud ja puidu jätkusuutmatu ülestöötamine.

Näiteks ebaseadusliku metsaraie põhjustatud metsade hävinemise ja nende seisundi halvenemise ning vihmametsade põllumaaks muutmise negatiivse mõju tulemusel väheneb elurikkus ning saab kannatada või kaob täiesti metsa ökosüsteemide looduslik vastupidavus. Lisaks tekitab tasude maksmata jätmine ja maksudest kõrvalehoidumine finantskahju.

1.2. Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi (edaspidi „õiguspärasuse tagamise süsteem“) eesmärk

Õiguspärasuse tagamise süsteemi eesmärk on parandada riigi metsandussektori juhtimist, tagades, et kõik metsa tarneahela ettevõtjad peavad rangelt kinni õigusaktidest.

See eesmärk hõlmab metsakasutusõiguste andmist, toormaterjali ülestöötamist, puidu transporti ning puittoodete esmatöötlemist, teisest töötlemist ja kaubandust nii siseturul kui ka rahvusvahelisel turul, mis saavutatakse nii olemasolevate õigusaktide kohaldamise ja nende täitmise tagamise kui ka olemasolevate riiklike kontrollisüsteemide parandamise kaudu.

1.3. Uued vahendid ja elemendid metsamajanduse parandamiseks

Õiguspärasele puidule FLEGT-litsentside väljastamine on küll käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu üle peetavate läbirääkimiste ja lepingu täitmise oluline eesmärk, aga mitte ainus oodatav tulemus. Litsentside väljastamiseks ning Hondurase ja ELi ootuste rahuldamiseks metsahalduse parandamise ja õiguspärase puidukaubanduse edendamise valdkonnas tuleb õiguspärasuse kontrolli tugevdamiseks välja töötada uued vahendid. Seepärast on lepingus välja pakutud mitu uut, innovaatilist elementi, mis eeldatavasti mõjutavad soodsalt metsandussektori juhtimist. Need elemendid, millest osa on juba kasutusel ja ülejäänud väljatöötamisel, moodustavad Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemi. Nimetatud elemendid hõlmavad nii organisatsioonide kui ka asutuste tasandil eelkõige järgmist.

Õiguspärase puidu määratlus

a) Kõigi siseturgu ja mis tahes sihtkohta suunduvat eksporti varustavate puiduallikate, sealhulgas imporditud puidu suhtes kohaldatavad õigusnõuded, mis sisalduvad vastavushindamise tabelites.

Tarneahela kontrollid

b) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: puidu jälgitavuse IT-süsteemi (SIRMA) väljatöötamine ja rakendamine: tõhusam puidukoguste kontroll tarneahelas tänu ühendustele muude infosüsteemidega (nii ICFi asutusesisese süsteemi kui ka teiste asutuste süsteemidega) ja teabevahetusele teiste riikidega (keskpikk perspektiiv).

c) SIRMA ja Hondurase automatiseeritud tollitulude süsteemi (SARAH) vaheline teabevahetus ja ristviited (keskpikk perspektiiv).

d) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate hoolsusnõuete kehtestamine. Õigusraamistikku lisatakse kohustus, mis vähendab ettevõtjate nõuetele mittevastavuse võimaluse miinimumini nii kohalike kui ka välisriigist pärinevate toodete puhul (keskpikk perspektiiv).

Kontrollimenetlused

e) Kõigi vastavushindamise tabelitega hõlmatud õigusaktide rangem kohaldamine (pikk perspektiiv).

f) Pääste- ja kasutuselevõtukavadega hõlmatud metsaaladel metsa ülestöötamise kontrollide tõhustamine, eelkõige seal, kus tarneahela seire nõuab suuremaid jõupingutusi (pikk perspektiiv).

g) Riikliku metsanduse infosüsteemi (SNIF) konsolideerimine, et luua tõhus ja asjakohane link teiste seotud asutustega ning võimaldada kasutajatele juurdepääs neile huvipakkuvale teabele (keskpikk perspektiiv).

h) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: ettevõtjate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele mittevastavusest ülevaate saamiseks andmebaasi loomine ja haldamine (keskpikk perspektiiv).

i) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: riskipõhise õiguspärasuse auditi korraldamine kontrollimaks, kas kõik ettevõtjad vastavad õiguspärasuse tagamise süsteemi näitajatele ja nõuetele (keskpikk perspektiiv).

j) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: töötatakse välja õiguspärasuse tõend, mis väljastatakse pärast õiguspärasuse auditit tõendamaks vastavust õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (keskpikk perspektiiv).

k) Vabatahtliku erasertifitseerimise tunnustamine, tingimusel et see toimub vastavushindamise tabelite alusel. Pidades silmas punktis 8 sätestatud menetlusi, võib aktsepteerida akrediteeritud sertifitseerimisasutuste väljastatud õiguspärasuse, metsamajandamise ja/või järelevalveahela sertifikaate tõendina osalisest või täielikust vastavusest õiguspärasuse näitajatele, et vältida töö dubleerimist ja lihtsustada kontrollimist (keskpikk perspektiiv).

FLEGT-litsentside väljastamise menetlus

l) FLEGT-litsentside väljastamine, et tagada kõigi ELi suunduvate puidusaadetiste vastavus õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele. Teistesse riikidesse eksporditava puidu puhul peavad olema täidetud ka H-Legali litsentside väljastamise nõuded (keskpikk perspektiiv).

Sõltumatu audit

m) Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatu audit, et tagada süsteemi kõigi elementide usaldatavus ja teha ettepanekuid tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks (keskpikk perspektiiv).

n) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevahelise sekretariaadi (SIIAVA) loomine, et koordineerida õiguspärasuse tagamise süsteemi väljatöötamisse ja rakendamisse kaasatud eri riigiasutuste tegevust ja kooskõlastada nende panust. Sekretariaat hakkab tegelema dialoogi ja koordineerimisega, et tagada koostöös teiste organitega, sealhulgas tehnilise komiteega, käesoleva lepingu edukas ja interaktiivne täitmine läbi arutelude, nii et kõik sidusrühmad oleksid metsahalduse parandamisse kaasatud, sellest informeeritud ja sellele pühendunud (lühike perspektiiv).

o) Käesoleva lepingu täitmise vahe-eesmärk: metsandussektoris eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks konsultatsioonide korraldamine vastavalt asjaomasele seadusele, kui see jõustub (keskpikk perspektiiv).

p) Omandiõigust tõendava dokumendita metsamaa riigi omandisse viimiseks tehtavate jõupingutuste tõhustamine, keskendudes ICFi väljastatud kogukonnametsade majandamise lepingutega kaetud riigile mittekuuluva maa reguleerimisele (regularización ja saneamiento jurídico) (pikk perspektiiv).

q) Jõupingutuste tõhustamine eesmärgiga seadustada PIAHide omandiõigus oma esivanemate valduses olnud maale (pikk perspektiiv).

r) Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) ning Hondurase sotsiaalkindlustusameti (IHSS) institutsioonilise suutlikkuse suurendamine, tagades neile vajalikud vahendid vastavushindamise tabelite näitajate ja kontrollivahendite tõhusaks rakendamiseks ja järelevalveks (pikk perspektiiv).

s) Sektori käsitöönduslike ettevõtjate suutlikkuse suurendamine õigusnõuetele vastavuse osas (pikk perspektiiv).

2. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI SUHTES KOHALDATAV HONDURASE ÕIGUSRAAMISTIK

Hondurase puittooteid käsitlev õigusraamistik koosneb mitmesugustest elementidest, sealhulgas rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest (piirkondlikest ja piirkonnavälistest), Hondurase põhiseadusest, teisestest õigusnormidest ja muudest standarditest, mida konkreetselt kohaldavad eri valitsusasutused vastavalt oma pädevusvaldkonnale. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvad asutused teevad Hondurase puittoodete õiguspärasuse kontrollil omavahel koostööd.

II lisas ja allpool esitatud vastavushindamise tabelid kirjeldavad õiguspärasuse ning õiguspärasuse tagamise süsteemi eri elementidega seotud peamisi õiguslikke vahendeid, millele vastavust kontrollitakse enne iga FLEGT-litsentsi väljastamist.

2.1. Rahvusvahelised konventsioonid ja lepingud

— Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioon nr 169 sõltumatutes riikides elavate põlis- ja hõimurahvaste kohta.

— Ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon.

— ÜRO keskkonna- ja arengukonverents.

— ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ja eelkõige 2015. aasta Pariisi kokkulepe, millest on saanud peamine rahvusvaheline instrument kliimamuutustega tegelemiseks.

2.2. Piirkondlikud konventsioonid ja lepingud

— Kesk-Ameerika bioloogilise mitmekesisuse ja looduslike alade kaitse konventsioon. Konventsiooni eesmärk on kaitsta nii palju kui võimalik Kesk-Ameerika maismaa ja mere elurikkust. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid 1992. aastal Nicaraguas Managuas.

— Kesk-Ameerika säästva arengu allianss (ALIDES). Tegemist on huvide, arengualgatuste, kohustuste ja õiguste kooskõlastamise ning asjaomaste konsultatsioonide piirkondliku strateegiaga, mille allkirjastasid 1994. aastal Belize, Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama presidendid ja esindajad.

— Loodusmetsade ökosüsteemide majandamise ja kaitse ning metsaistandike arendamise piirkondlik konventsioon. Konventsiooni eesmärk on edendada metsandusliku potentsiaaliga maal asuvate metskattega alade kasutusviisi muutmise ärahoidmise ning hävitatud metsaalade taastamise riiklikke ja piirkondlikke mehhanisme. Konventsiooni allkirjastasid Costa Rica, El Salvadori, Guatemala, Hondurase, Nicaragua ja Panama välisministrid 1993. aastal Guatemalas Guatemala Citys.

2.3. Loodusvarade säästvat majandamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

— Dekreet nr 131-1982 (Hondurase Vabariigi põhiseadus).

— Dekreet nr 181-2009 (üldine veeseadus).

2.4. Tööturgu käsitlevad riiklikud õigusaktid

— Otsus nr 101-JD-71 (sotsiaalkindlustusseaduse rakendusmäärus).

2.5. Puittoodete ekspordilt makstavaid riiklikke ja munitsipaalmakse käsitlevad riiklikud õigusaktid

— Dekreet nr 170-2016 (maksuseadustik).

— Dekreet nr 194-2002 (finantstasakaalu ja sotsiaalkaitseseadus).

— Resolutsioon nr 223-2008 (Kesk-Ameerika ühtse tolliseadustiku (CAUCA) rakendusmäärus).

— Rahandusministeeriumi otsus nr 0630 (välisvaluutas eksporditulu seaduse rakendusmäärus).

2.6. Halduskorda, läbipaistvusmehhanisme ja üldsuse kaasamist käsitlevad riiklikud õigusaktid

— Dekreet nr 170-2006 (läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadus).

— Dekreet nr 152-1987 (haldusmenetlusseadus ja selle rakendusmäärus).

2.7. Kohtuametnike kohaldatavad riiklikud õigusaktid

— Dekreet nr 144-1983 (Hondurase karistusseadustik).

3. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID

Õiguspärasuse tagamise süsteem koosneb järgmistest elementidest:

1) õiguspärase puidu määratlus, milles nähakse selgelt ette õiguse aspektid, millele vastavust Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteem peab süsteemselt tõendama, olenemata toodete kavandatavast turust;

2) tarneahela kontrollid jälgimaks puidu teekonda alates metsatöödest või impordikohast kuni tarneahela viimase lülini;

3) kontrollimenetlused, et tagada ja dokumenteerida kõigile õiguspärasuse määratluse elementidele vastavus ning kõigi tarneahela kontrollide edukas läbimine;

4) liitu suunduvatele puittoodetele FLEGT-litsentside väljastamise menetlused;

5) sõltumatud auditid tagamaks, et süsteem oleks nii tulemuslik ja tõhus, nagu lepinguosalised on kokku leppinud.

3.1. Õiguspärasuse määratlus

Käesoleva lepingu kohane puidu õiguspärasuse määratlus on esitatud II lisas. See lisa on tihedalt seotud teiste lisadega, moodustades osa Hondurase puittoodete õiguspärasuse tagamise süsteemist. Selles määratakse kindlaks käesoleva vabatahtliku partnerluslepingu alusel kohaldatavad õigusnõuded, mis on seotud metsahalduse ees seisvate ülesannetega, mille sektoris osalejad selgitasid välja riigi tasandil toimunud dialoogi käigus.

Vastavushindamise tabelite kujul esitatud üksikasjaliku õiguspärasuse määratluse alusel saab kontrollida tarneahela ettevõtjate vastavust näitajatele, kontrollivahenditele ja jälgitavuse nõuetele ning see on asjaomaste asutuste vastava seire- ja kontrollitegevuse alus. Sõltumatud auditid tagavad, et süsteem on piisavalt tulemuslik ja tõhus.

3.2. Õiguspärasuse määratlusele vastavuse kontroll

Õiguspärasuse kontrolli käigus

— tagatakse, et puittooted on õiguspärased. See tähendab, et kontrollitakse, kas asjaomase pädevusvaldkonna metsandussektori ettevõtjad vastavad kõigile vastavushindamise tabelites sisalduvatele näitajatele;

— tagatakse mittevastavuste menetlemine ja parandus- või ennetusmeetmete kohaldamine;

— nõutakse, et puittooted ja nendega seotud tegevuse vastavus õiguspärasuse määratluse nõuetele oleks ühemõtteliselt tõendatud;

— tõendatakse nõuetele vastavus füüsiliste ja dokumendikontrollide ning korrakindlalt kogutud teabe ja tarneahela eri punktides kindlaks tehtud andmete kontrollimise kaudu;

— dokumenteeritakse menetlused ja kogutakse tõendeid, mis võimaldavad litsentse väljastaval asutusel enne FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamist hinnata saadetise õiguspärasust, ning

— määratakse selgelt kindlaks ja dokumenteeritakse kõigi kontrolliprotsessis osalevate asutuste ja kohustused.

Tänu valdkondlikele asutustele ja ühiskomitee kinnitatud kontrolli käsiraamatule on Hondurase riigil olemas meetodid ja vahendid, et kontrollida, kas sektoris osalejad ja ettevõtjad täidavad õigusnõudeid. Need meetodid ja kontrollivahendid on esitatud alapunktis 6.1.4.

Süsteem võimaldab avastada kõik puudused ja mittevastavused, asjakohastel juhtudel määrata karistused, vajaduse korral välja pakkuda asjakohaseid parandusmeetmeid ning tagada, et avastatud puuduste kõrvaldamiseks meetmeid ka rakendatakse.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvatel asutustel on olemas IT-tööriistad ja -protokollid, et kontrollida vastavust vastavushindamise tabelites esitatud näitajatega, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktis 4.

Õiguspärasuse kontroll hõlmab kohapealseid meetmeid, nagu järelevalve kontrollkäigud ja tehnilised auditid ning korrapärased tehniliste ja haldusnormide täitmise kontrollid, mida teevad asjaomased asutused vastavalt kontrollitavate näitajate liigile.

Kohtuametnike (1) toel ja koostöös õiguskaitseasutustega (Hondurase relvajõudude (FFAA), riikliku ennetuspolitsei, Ministerio Público ja Procuraduria General de la República’ga) tehakse ka kontrolle teedel ja kontrollpunktides, et veenduda puittoodete transporti käsitlevate õigusaktide järgimises, teavitades alati pädevaid asutusi, et võetaks vajalikud meetmed.

Kodanikuühiskonna organisatsioonid, s.o metsanduse, kaitsealade ja eluslooduse nõuandekomisjonid (CCFid) (2) teevad ühiselt sotsiaalset seiret, et tagada majandamiskavade, tegevuskavade ja muude raielubade rakendamise suhtes kohaldatavate tehniliste ja haldusnormide järgimine. CCFid võivad esitada oma tähelepanekud ja soovitused SIIAVA-le, FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise ühiskomiteele või selle tehnilistele üksustele, käesoleva lepingu sõltumatule auditiosakonnale ja üldsusele.

Kontrollide sagedus määratakse riskipõhiselt, võttes arvesse tarneahelas osalevate riigiasutuste võimekust ja vastutusala ning haldusandmeid (trahve, kaebusi jms), mis viitavad õigusrikkumise riskile. Nimetatud riskiga on arvestatud nii metsandusettevõtjate kui ka teenuseosutajate endi puhul. Eri avalike asutuste kontrollide sagedus määratakse kindlaks alapunktis 6.1 kirjeldatud õiguspärasuse kontrolli käsiraamatus.

Õiguspärasuse kontrolli eest vastutavad asutused peavad kontrollivahendite kohta toimikuid, mis sisaldavad nii digitaalseid kui ka paberil dokumente (dokumentide koopiad, geograafilised andmed jne). Nimetatud toimikud sisaldavad dokumenteeritud asjaolusid kronoloogilises järjestuses. Turvalisuse kaalutlustel säilitavad valitsusasutused ka nende toimikute digitaalseid varukoopiaid. Kooskõlas IX lisaga on kõik nimetatud toimikud avalikud niivõrd, kuivõrd need on läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seaduse kohaselt avalik teave.

Õiguspärasuse kontroll, mis hõlmab ka FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamist, on puittoodete ekspordi oluline etapp, kuna sellega tõendatakse vastavust.

3.3. Tarneahela kontrollid

Puidu jälgitavus on üks õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid kooskõlas Hondurase õigusraamistikuga. ICFil on tarneahela jälgimise vahendid, näiteks SNIF ja SIRMA. Mõlemad süsteemid on juba kasutusel, aga kavas on luua uusi mooduleid kooskõlas käesoleva lepingu nõuetega. Seepärast loetakse, et nimetatud süsteemide ehitamine on pooleli, ning mõne funktsiooni väljatöötamine on hõlmatud VIII lisas sätestatud lisameetmetega.

Tarneahela jälgimine algab Hondurases langetatud puidu raieloast ja Hondurasesse imporditud puidu ühtsest tollideklaratsioonist.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete liikumise jälgimisel kasutatavad peamised dokumendid on raieload, veoload ja veokirjad, tootmisaruanded, SARi kinnitatud arvete alusel puittoodete sisend- ja väljundkoguste ja kohaletoimetamise aruanded ning ühtsed tollideklaratsioonid. Nimetatud dokumendid registreeritakse SNIFis ja SIRMAs, kui need süsteemid on täielikult välja töötatud. See võimaldab välja arvutada tarneahela igas etapis liikuva puidu mahu, nagu on kirjeldatud alapunktis 7.1.

Ametiasutused kasutavad kaht andmete kontrollimise menetlust: valideerimist ja kooskõlastavat võrdlemist. Valideerimine seisneb ettevõtja loodud andmete võrdlemises ja vastandamises valitsuse esindajate kogutud andmetega, nagu on kirjeldatud 1. ja 2. liite veerus 3.1.

Andmete kooskõlastav võrdlemine seisneb tarneahela eri etappidel esitatud andmete võrdlemises ja analüüsimises tuvastamaks erinevusi, mis viitavad kontrollimata või ebaseadusliku puidu olemasolule. Andmete kooskõlastavat võrdlemist kirjeldatakse 1. ja 2. liite veerus 3.2.

Asjakohane järelevalve ja selgelt kindlaks määratud valideerimise ning kooskõlastava võrdlemise menetluste rakendamine tarneahela igal etapil on otsustava tähtsusega tagamaks, et ühest kohast teise liikuv puit oleks õiguspärane, vältides seeläbi ringluses oleva õiguspärase puidu kokkupuutumist kontrollimata või ebaseaduslikest allikatest pärineva puiduga.

3.4. FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamise protsess

FLEGT- ja H-Legali litsentsid väljastatakse pärast kõigile õiguspärasuse määratluse nõuetele vastavuse vaieldamatut tõendamist kontrolli tulemusel ning pärast puittoodete tarneahela jälgimist.

FLEGT-litsents on viimane kohustuslik nõue, mida kohaldatakse puittoodete suhtes, mis on kantud käesoleva lepingu I lisas esitatud lepinguosaliste vahel kokkulepitud toodete loetelusse ja mida eksporditakse Hondurasest liidu liikmesriiki. Liitu mittekuuluvatesse riikidesse eksportimisel kasutatakse sama õiguspärasuse kontrolli menetlust. Erinevus seisneb selles, et FLEGT-litsentsi asemel nõutakse H-Legali litsentsi.

IV lisas kirjeldatakse FLEGT-litsentside väljastamise korda. Eksportija esitab liitu eksportimise korral tollivormistuse saamiseks FLEGT-litsentsi või liiduvälistele turgudele eksportimise korral H-Legali litsentsi koos muude tolli nõutavate dokumentidega.

3.5. Sõltumatu audit

Sõltumatu audit on õiguspärasuse tagamise süsteemi hädavajalik element, mis tagab süsteemi usaldusväärsuse. Sõltumatu auditi käigus kontrollitakse, kas õiguspärasuse tagamise süsteemi raames puittoodete tarneahela kõikide etappide (sealhulgas raie, veo, esmase ja teisese töötlemise ning kauplemise) õiguspärasuse tõendamisel rakendatavad mehhanismid toimivad ja vastavad täielikult kõikidele tarneahelale esitatavatele nõuetele ning FLEGT- ja H-Legali litsentse väljastava asutuse kehtestatud reeglitele.

Sõltumatu audit on õiguspärasuse tagamise süsteemi osa ja seda tuleb teha enne FLEGT-litsentside väljastamise protsessi algust. Auditimenetlused ja nende rakendamine määratakse üksikasjalikumalt kindlaks käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Auditite ulatus ja põhimõtted on kindlaks määratud VI lisas esitatud sõltumatute auditite õiguste ja kohustustega.

4. INSTITUTSIOONILINE RAAMISTIK JA OSALEJATE ROLL ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI RAKENDAMISEL

Käesolevas punktis kirjeldatakse osalejate rolli õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel. Kirjeldatakse, kuidas osalejad vastavalt oma kohustustele toetavad või rakendavad praktikas käesoleva lepingu nõudeid või teevad nõuete täitmise tagamiseks vajalikke kontrolle ja koostööd ning täiendavad üksteist puittoodete õiguspärasuse tagamisel.

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil peavad asutused, erasektori ettevõtjad ja kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas agrometsanduse organisatsioonid ning PIAHide esindajad, kriitiliselt hindama oma suutlikkust seoses neile pandud kohustustega õiguspärasuse kontrollimisel ja tagamisel. Kõiki käesolevas punktis nimetatud tehnilise ja institutsioonilise suutlikkuse tugevdamise aspekte käsitletakse VIII lisas.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamiseks vajalikud teadmised ja kogu protsessi asjakohane juhtimine, asutuste eesmärgid seoses osalemise ja heade tavadega, iga osaleja vastutus ning vajalik asutustevaheline koordineerimine nõuavad kõik kõrgetasemelist ettevalmistust ja suutlikkuse suurendamist. Seepärast on VIII lisaga hõlmatud ka lepingu täitmisel osalejate suutlikkuse suurendamiseks mõeldud lisameetmed.

Punktis 11 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise otstarbel loodavad või olemasolevad koordineerimisasutused, näiteks FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu täitmise asutustevaheline sekretariaat. Et kinnitada uuesti asutustevahelisi kokkuleppeid käesoleva lepingu täitmise kohta, sõlmitakse avaliku sektori asutuste vahel üks või mitu vastastikuse mõistmise memorandumit, kaasates vähemalt järgmised asutused: metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF); maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR); Hondurase omavalitsuste liit (Asociación de municipios de Honduras, AMHON); omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP); riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA); tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (Secretaría de Trabajo y Seguridad Social, STSS); Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS); energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente); põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG); tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA); julgeolekuministeeriumile (Secretaría de Seguridad Nacional de Honduras, SSN) alluv riiklik ennetuspolitsei; riigiprokuröri büroo (Ministerio Público, MP); riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR); riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ); riigikaitseministeeriumile (Secretaría de Defensa Nacional, SEDENA) alluvad Hondurase relvajõud (FFAA); põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH); üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP) ja riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

Samuti sõlmitakse koostöölepingud, et tagada nimetatud asutuste vaheline asjakohane koordineerimine, tuginedes praegustele lepingutele (näiteks 2015. aasta oktoobris INA, IP ja ICFi allkirjastatud maade seadustamist ja omandiõigust käsitlevale asutustevahelisele kokkuleppele) ja järgides nende eeskuju.

Arvestades, et määratletud omandiõiguse puudumine on üks metsandussektoris laialdaselt levinud nõrga valitsemise põhjuseid, käsitletakse käesolevas lepingus maade seadustamise ja omandiõigusega seotud küsimusi nii vastavushindamise tabeleid käsitlevas II lisas, kus loetletakse asjaomased erinäitajad, kui ka VIII lisas, mis käsitleb lisa- ja kõrvalmeetmeid, mille alusel luuakse spetsiaalne maavalduse seadustamise kava, nagu lepinguosalised on kokku leppinud, et kiirendada seadustamist vastavalt käesoleva lepingu prioriteetidele.

Spetsiaalne maavalduse seadustamise kava keskendub riiklike metsaalade ja kaitsealade omandiõigusele. Kaitsealade osas käsitletakse kavas ainult puhvertsoone, kus riigil on lubatud metsa üles töötada, et tagada vajalik õiguskindlus ja luua õiguslik alus neil aladel elavate kogukondadega juba allkirjastatud või tulevikus allkirjastatavate kogukonna metsamajandamise lepingutele. Samuti määratakse kavas kindlaks kõnealuse maa kasutajate või elanike kasuks kasutusvalduslepingute sõlmimine. Kasutusvaldusleping on õiguslik vahend, millega säilitatakse riigi omandiõigus maa suhtes, kuid tagatakse elanikele õiguskindlus rahaliste, ökoloogiliste ja sotsiaalsete hüvede osas, mis parandavad elukvaliteeti ja loodusvarade mõistlikku kasutamist kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Nimetatud tegevuste eesmärk on tugevdada metsahaldust ja maakasutuse planeerimist.

Maa valduse, seadustamisprotsessi ja kolme nimetatud asutuse – INA, IP ja ICFi – juhtiva rolli küsimustes tuleb panna rõhku nende asutuste tegevuse kooskõlastamisele Hondurase kohviameti (IHCAFE) omaga, mille eesmärk on suurendada Hondurase kohvikasvatajate loodud sotsiaalmajanduslikku kasu, parandades kohvi tootmisahela konkurentsivõimet.

Nende nelja asutuse kooskõlastatud tegevus peab keskenduma riigimetsaalade suhtes omandiõigust tõendavate dokumentide kohvitootjatele väljastamise protsessi käsitlemisele, mis peab toimuma viisil, mis kaitseks metsakattega maad, kaitsealasid ja valgalasid, vältides uute omandiõiguse dokumentide väljastamist, millega kaasneb metsa ja keskkonna edasine hävinemine ning nende seisundi halvenemine.

4.1. Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamises osalejad

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud valitsusasutustest on olulisim protsessi juhtiv ICF, kes on metsanduse järelevalve asutus, mis viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat. Tema tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ja majandamisele, sealhulgas kaitsele, taastamisele, ülestöötamisele, säilitamisele ja edendamisele, et soodustada säästvat arengut ja kaitsta seeläbi riigi sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonnaalaseid ja kultuurilisi huve.

Ülejäänud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisse otseselt kaasatud asutused on loetletud alapunktis 4.2 ning järjestatud vastavushindamise tabelite kohaselt nende vastutusalasse kuuluvate näitajate ja kontrollivahendite arvu alusel, mis puudutavad muu hulgas maksude registreerimist ja kontrolli, omandiõigusi, sotsiaalkindlustust ja keskkonda. Iga asutuse vastutusalasse kuuluvaid vastavushindamise tabelite näitajaid ja iga näitaja puhul vajalikke ressursse kirjeldatakse ühiskomitee poolt kinnitatavas kontrolli käsiraamatus vastavalt II lisas sätestatule.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi on kaasatud ka järgmised asutused ja osalejad:

kohtuametnikud ja õiguskaitseasutused (riiklik ennetuspolitsei, FFAA, PGR ja MP) vastutavad ennetuse, kontrolli ja õiguskaitse eest. IAIP tegeleb avaliku teabe ja läbipaistvuse küsimustega;

põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (DINAFROH) allub sotsiaalse kaasamise ministeeriumile (SEDIS) ning tema ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu;

erasektori metsandusettevõtjad on puidu tarneahelas tegutsevad ettevõtjad, kes vastavad vastavushindamise tabelite näitajatele ja esitavad selle tõendamiseks vajalikke dokumente. Nad teevad vajalikke ja asjakohaseid kontrolle, et tagada enda töödeldava puidu õiguspärasus, ning nende suhtes kohaldatakse õiguspärasuse kontrolli mehhanisme, mida rakendavad vastava pädevusega eri riigiasutused. Sellesse ettevõtjate rühma kuuluvad metsaomanikest füüsilised ja juriidilised isikud; metsanduse valdkonna mikro-, väikesed, keskmise suurusega ja suured ettevõtjad; tööstuslikud ülestöötajad; eraõiguslikud sertifitseerimisasutused; kogukondlikud rühmad jne. Nimetatud ettevõtjad peavad nõustuma ka sotsiaalse seirega, mida teevad kodanikuühiskonna organisatsioonid CCFide kaudu koos riigiasutustega.

Kodanikuühiskonna organisatsioonid hõlmavad käesoleva lepingu tähenduses CCFe, mis tegutsevad kogukondade, omavalitsusüksuste, piirkondade ja riigi tasandil, valitsusväliseid arenguorganisatsioone ning muid organisatsioone, kes osalevad aktiivselt metsaressursside ja nende poolt elanikkonnale avaldatava mõju järelevalves ning teevad nii ametiasutuste kui ka ettevõtjate tegevuse üle sotsiaalset seiret. Selleks kasutavad nad alapunktis 10.3 kirjeldatud kaebuste menetlemise korda ja protokolle.

PIAHid on oma juhtimisorganite ja organisatsioonide kaudu kaasatud sotsiaalse seire tegemisse ning eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonimehhanismide ja -menetluste rakendamisse. Nad on valdkonnale spetsialiseerunud valitsusasutuste juhitava metsamaade seadustamisprotsessist kasusaajad; protsessi eesmärk on tunnustada nende esivanematelt päritud õigust maale. Kui PIAHid tegelevad ettevõtjatena ärilisel eesmärgil metsatöödega, kohaldatakse nende suhtes õiguspärasuse tagamise süsteemi menetlusi.

4.2. Riigiasutused

Käesoleva lepingu vastavushindamise tabelitesgaon otseselt seotud kümme valitsusasutust. Selleks et hõlbustada õiguspärasuse tõendite väljastamist kõigile ettevõtjatele, kes täidavad vastavushindamise tabelites esitatud näitajad ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded, edastavad kõik käesoleva lepinguga hõlmatud asutused ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele teabe nende vastutusalas olevate näitajate täitmise kohta. Nimetatud kohustus on ka kõigil ICFi eri organitel.

Allpool kirjeldatakse kõiki vastavushindamise tabelitega otseselt seotud asutusi ning loetletakse nende vastutusalas olevad näitajad ja kontrollivahendid.

4.2.1. Metsade kaitse ja arengu, kaitsealade ning eluslooduse amet (Instituto Nacional de Conservación y Desarrollo Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, ICF)

ICF on metsandussektori järelevalveasutus, kes viib ellu metsade, kaitsealade ja eluslooduse kaitse ning arendamise riiklikku poliitikat ning kelle pädevuses on koostada programme, projekte ja kavasid ning luua tehnilisi ja operatiivsed haldusüksusi, mis on vajalikud Hondurase metsade, kaitsealade ja eluslooduse seaduse (LFAPVS) eesmärkide saavutamiseks. ICFil on ka teiste seaduste, nagu omandiseaduse, üldise veeseaduse ja üldise keskkonnaseaduse täitmise tagamisega seotud ülesanded.

ICFi tegevus keskendub metsaressursside, kaitsealade ja eluslooduse haldamisele ning majandamisele, sealhulgas nende kaitsele, taastamisele, tootlikule kasutamisele ja edendamisele, edendades seeläbi säästvat arengut kooskõlas riigi sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste ja kultuuriliste huvidega.

4.2.2. Maksuamet (Servicio de Administración de Rentas, SAR)

SARi tegevus maksude registreerimisel ja kontrollimisel on tsentraalselt kooskõlastatud ICFiga tagamaks, et metsanduse tootmisahela ettevõtjad täidavad oma maksukohustusi.

Vastavushindamise tabelite kohaselt on DEI (Dirección Ejecutiva de Ingresos) asemele loodud SARi peamised ülesanded riiklike ja rahvusvaheliste maksunormide järgimine ja täitmise tagamine ning eri seadustega kehtestatud maksude ja tasude sissenõudmise juhtimine.

4.2.3. Omavalitsused

Omavalitsusasutused on omavalitsusüksuste juht- ja haldusorganid ning nende eesmärk on tagada kohalike elanike heaolu, edendada terviklikku arengut ja kaitsta keskkonda.

Omavalitsused täidavad õiguspärasuse tagamise süsteemis kaht rolli: esiteks täidavad nad munitsipaalmetsamaade omanikena vastavushindamise tabelite kohaseid kohustusi ning teiseks arendavad nad kohalike omavalitsuste asutustena munitsipaalmaksusüsteemi ja tagavad selle täitmise. Omavalitsused kasutavad maksu- ja finantshaldussüsteemi (SAFT), mis lisaks sisekontrolli toimingute hõlbustamisele pakub ka täielikku ülevaadet omavalitsuste finantsseisust.

4.2.4. Omandiamet (Instituto de la Propiedad, IP)

IP on detsentraliseeritud valitsusasutus, kellel on vara ja omanike registreerimise ning identifitseerimise volitused kogu riigis. Sellisena peab ta riiklikku registrit, kuhu kantakse kõik aktid ja omandiõigust tõendavad dokumendid, mis on seotud vara või omandi registreerimisega, sealhulgas omandiõiguste registreerimise, tunnustamise, üleandmise, ülemineku, muutmise, maksustamise või tühistamisega.

4.2.5. Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeerium (STSS)

STSSil lasub üldine vastutus tööhõivepoliitika ja sotsiaalkaitsesüsteemide eest seoses töötajate ja tööandjate heaolu ja sotsiaalkindlustusega.

4.2.6. Hondurase sotsiaalkindlustusamet (Instituto Hondureño de Seguridad Social, IHSS)

Hondurase sotsiaalkindlustusamet on riigi maksuametist sõltumatu, eraldi varadega iseseisev juriidiline isik. Alates selle loomisest on ta vastutanud Hondurase töötavale elanikkonnale mõeldud sotsiaalkindlustusteenuste suunamise, juhtimise, osutamise ja haldamise eest. Hondurase põhiseadus kohustab valitsust, tööandjaid ja töötajaid panustama sotsiaalkindlustussüsteemi rahastamisse, täiustamisse ja laiendamisse.

Hondurase töölisklassi sotsiaalkindlustus põhineb peamiselt IHSSi pakutaval kindlustuskaitsel, mistõttu mõjutab asutus oluliselt tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse valdkonna juhtimist. IHSS on esindatud ainult Hondurase suurimates linnade (Tegucigalpa, San Pedro Sula, Ceiba ja Puerto Cortés), kus asuvad suurimad metsandusettevõtted, aga mitte riigi teistes suuremates keskustes ja veelgi vähem maapiirkondades, kus enamik metsandusettevõtjaid töötab.

4.2.7. Energeetika, loodusvarade, keskkonna ja kaevanduste ministeerium (MiAmbiente)

MiAmbiente vastutab keskkonna, ökosüsteemide, veeressursside kaitse ja kasutamise, kooskõlastamise, taimestiku ja loomastiku kaitse ning metsatoodete esmase ja teisese töötlemise ettevõtete keskkonnamõju hindamisega seotud poliitika väljatöötamise, kooskõlastamise, elluviimise ja hindamise eest.

4.2.8. Riiklik põllumajandusamet (Instituto Nacional Agrario, INA)

Kuna INAs tehakse praegu ümberkorraldusi, ei ole asutuse tulevane asukoht veel selge ja ka tema praegused ülesanded võivad tulevikus muutuda. Kui mõni õiguspärasuse tagamise süsteemi seisukohalt oluline ülesanne, mida praegu täidab INA, määratakse tulevikus teistele asutustele, registreeritakse need uued asutused käesoleva lepingu tarbeks ametlikult INA asendajatena.

INA on osaliselt autonoomne asutus, kes vastutab riigi põllunduspoliitika elluviimise, agrometsandusmaade omandiõigust tõendavate dokumentide väljastamise ja maapiirkondade sidusrühmadele ning Hondurase põliskogukondadele ja Aafrika päritolu kogukondadele tehnilise abi andmise eest, kaasates maaelanikkonda riigi terviklikku arengusse. INA vastutab maaomandi seadustamisprotsesside raames põllumajandusmaade omandilise kuuluvuse registreerimise eest koostöös ICF ja IPga. Konkreetselt riigimetsamaa omandiõiguse taotluste puhul tegutseb INA koostöös ICFiga selle nimel, et säilitada kõnealuse maa kasutamine metsanduse otstarbel, ehkki metsamaa omandilise kuuluvuse registreerimine ei ole INA ülesanne. Metsaalade suhtes omandiõiguse andmisel on alati vajalik ICFi positiivne tehniline arvamus.

4.2.9. Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium (Secretaría de Agricultura y Ganadería, SAG)

Põllumajanduse ja loomakasvatuse ministeerium koordineerib avalikku põllumajandussektorisse kuuluvate asutuste poolt elluviidava eri valdkondade poliitikaga seotud aspekte, eelkõige seoses maa valdamise, maapiirkondade rahastamise, kaubanduse, metsanduse, põllukultuuride ja loomakasvatuse ning maaelu ja metsade arendamisega.

SAG vastutab looduslike liikidega rahvusvahelise kauplemise reguleerimise eest, kohaldades ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni. Käesoleva lepingu kontekstis mõjutab see CITESiga hõlmatud liikidelt pärinevaid puittooteid.

4.2.10. Tollitulude alamdirektoraat (Dirección Adjunta de Rentas Aduaneras, DARA).

Täidesaatva dekreediga nr PCM-083-2016 loodi tollisüsteemi ja kaubandusorganite (COPRISAO) üldreformiga tegelev presidendi komisjon. Käimasoleva tollisüsteemi ja kaubandusorganite üldreformi läbiviimise ajal allub DARA otse nimetatud komisjonile.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames osaleb DARA eksporditud, imporditud ja läbiveetavate puittoodete kontrollimisel ning nõuetekohasuse kinnitamisel. Käesoleva lepingu ettevalmistavas ja korralduslikus etapis tuleks võimalike lünkade ja nõrkade kohtade tuvastamiseks põhjalikult läbi vaadata ekspordiga seotud tolliprotseduurid, mis võivad mõjutada kontrollimeetodeid.

4.2.11. Kaudselt kaasatud valitsusasutused

Alljärgnevalt kirjeldatakse õiguspärasuse tagamise süsteemiga kaudselt seotud valitsusasutusi, mis ei kanna täielikku ega otsest vastutust või kaasvastutust vastavushindamise tabelite näitajate täitmise kontrollimise eest, aga valitsuse kontrolliasutustena täidavad siiski teatavat rolli, sest nende ülesanded on olulised kesk- ja omavalitsusasutuste tulemusliku töö tagamiseks seoses õiguspärasuse tagamise süsteemiga.

Eriüksused, nagu FFAA riiklik asutustevaheline julgeolekujõude üksus (FUSINA) ja asutustevaheline keskkonnakuritegevusevastane töökond (FTIA), on ebaseadusliku metsaraie ja metsatoodete vedamise vastase riikliku strateegia (ENCTI) raames keskkonnakuritegude eest vastutusele võtmisega tegelevad operatiivorganid. Need valitsuse loodud ajutised organid on hõlbustanud asutustevahelist koordineerimist ebaseadusliku tegevuse peatamisel ja keskkonnaalaste õigusaktide täitmise tagamisel. FTIA moodustavad eelkõige ICF, MiAmbiente, kohtuametnikud ja õiguskaitseasutused (MP, PGR, riiklik ennetuspolitsei ja FFAA). Seda juhib ICF ja see toimib asutustevahelise koordineerimismehhanismina, mis tegeleb uurimise, sanktsioonide ja seirega, eelkõige tugeva keskkonnamõjuga kuritegude puhul. Nimetatud organite kogemus on eeskujuks, kui tulevikus luuakse alaline, pikaajaliselt toimiv mehhanism. Seevastu FUSINA tegutseb FFAA juhtimisel kohtuotsuste alusel.

4.2.11.1. Riiklik ennetuspolitsei (PNP)

Riikliku ennetuspolitsei ülesanne on tagada elu, looduskaunite alade ja keskkonnakaitset käsitlevate õigusnormide täitmine nii linna- kui ka maapiirkondades, et Hondurase elanikud saaksid oma õigusi ja vabadusi vabalt kasutada.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames aitab PNP läbi viia puittoodete veoste kontrolle koostöös ICFi, kohtuametnike ja kõigi teiste õiguskaitseasutustega. Näiteks töötab PNP läbiveo kontrollpunktides koos ICFi ja SARiga (nn rohelised kontrollpunktid).

4.2.11.2. Riigiprokuröri büroo (MP)

Riigiprokuröri büroo tegutseb ühiskonna nimel ja esindab riiklikku süüdistust kohtus. Üks tema ülesandeid on uurida keskkonnakuritegusid kooskõlas kehtivate õigusaktidega, milles sätestatakse Hondurases keskkonnakuritegudena käsitletavate tegude eest määratavad karistused, ning rahvusvaheliste lepingutega.

Metsanduse valdkonnas tegutseb riigiprokuröri büroo keskkonnaprokuratuuri (FEMA) kaudu. MP kui Hondurase ühiskonna esindaja peamine roll on keskkonnale, ökosüsteemidele, loodusvaradele ja rahvatervisele kahju tekitanud tegevuse uurimine, dokumenteerimine ja sellise tegevuse kohta algatatud kriminaalmenetluste raames Hondurase kohtutes süüdistuste esitamine.

4.2.11.3. Riigiprokuratuur (Procuraduria General de la República, PGR)

PGR vastutab riigi õiguste edendamise, esindamise ja kaitsmise eest kõigis kohtumenetlustes, milles ta osaleb; PGR tegutseb riigi üldise esindajana.

4.2.11.4. Riigikohus (Corte Suprema de Justicia de Honduras, CSJ)

Kohtuotsuste tegemine ja täitmisele pööramine kuuluvad vabariigi kohtute ainupädevusse. Õigusemõistmine kuulub sõltumatute magistraadikohtunike ja kohtunike pädevusse.

4.2.11.5. Hondurase relvajõud (FFAA)

FFAA on riiklik institutsioon, mille esmane ülesanne on kaitsta Hondurase territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, rahu, avalikku korda ja põhiseaduslikku korda.

Alates 2006. aastast on tehtud FFAAle ülesandeks toetada riigi metsade ja ökosüsteemide kaitset; seda tehakse ökosüsteemi- ja keskkonnahalduse toetamise direktoraadi (Dirección de Apoyo al Manejo de Ecosistemas y Ambiente) kaudu (C-9), mille kaudu nad abistavad õiguskaitse pädevaid asutusi.

4.2.11.6. Põlisrahvaste ja afro-honduraslaste riiklik direktoraat (Dirección de Pueblos Indígenas y Afrohondureños, DINAFROH)

DINAFROH on sotsiaalse kaasamise ministeeriumi (SEDIS) osakond, mille ülesanne on parandada Hondurase põlis- ja Aafrika päritolu elanikkonna elukvaliteeti produktiivse majandusliku, kultuurilise, poliitilise ja sotsiaalse arengu kaudu. Tööhõive- ja sotsiaalkindlustusministeeriumi (STSS) koordineerimisel ja DINAFROHi toetusel tegeleb Hondurase valitsus praegu konsultatsiooniprotsessiga, mille alusel ÜRO Arenguprogrammi ja põlisrahvaste õiguste ÜRO eriraportööri toetusel koostatakse ja võetakse vastu seadus Hondurase üheksa põlisrahva ja Aafrika päritolu rahva kõigi organisatsioonide eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud konsultatsioonide korraldamise kohta.

4.2.11.7. Üldsuse juurdepääsu avalikule teabele käsitlev amet (Instituto de Acceso a la Información Pública, IAIP)

IAIP on detsentraliseeritud valitsusasutus, mille ülesanne on edendada ja hõlbustada kodanike juurdepääsu avalikule teabele ning avaliku teabe kaitsmise, liigitamise ja säilitamise institutsiooniliste menetluste reguleerimine ja järelevalve.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames on IAIPi ülesanne muu hulgas tagada kodanikele võimalus kasutada oma õigust osaleda avalikus halduses, samuti tagada läbipaistvus avalike ülesannete täitmisel ning riigi ja eraisikute vahelistes suhetes. Metsandussektorit käsitlev teave avaldatakse IAIPi ühtses läbipaistvusportaalis ja ICFi portaalis ning seda kirjeldatakse üksikasjalikult mõlema asutuse portaalis. Lisaks sisaldab VIII lisa lisameedet üldsusele mõeldud teabe haldamise süsteemi loomiseks.

4.2.11.8. Riiklik inimõiguste komisjon (Comisionado Nacional de los Derechos Humanos, CONADEH).

CONADEH jälgib Hondurase põhiseaduses, inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes Hondurase ratifitseeritud lepingutes ja konventsioonides sätestatud õigustest ja tagatistest kinnipidamist.

4.2.11.9. Metsade, kaitsealade ja eluslooduse riiklik uurimissüsteem (Sistema de Investigación Nacional Forestal, Áreas Protegidas y Vida Silvestre, SINFOR)

SINFOR on LFAPVSiga loodud avaliku ja erasektori asutuste vaheline platvorm, mille ülesanne on korraldada, toetada ja edendada metsandussektori, kaitsealade, eluslooduse jms teaduslikku uurimist, aga ka soodustada oskusteabe ja tehnoloogia siiret Hondurases.

Süsteemi ülesanne on ajakohase teabe pakkumine poliitika kujundamiseks ning õigusnormide ja reeglite koostamiseks, mis tagaksid sektori jätkusuutlikkuse ja juhtimise. Metsade, kaitsealade ja eluslooduse uurimise kavandamisel ja edendamisel on SINFORi prioriteet leida uurimisvõimalusi, mille saaks kaasata riiklikesse kavadesse ja strateegiatesse, näiteks ENCTIsse, ning liikmesasutuste strateegiakavadesse ja muudesse sektoriga seotud algatustesse.

4.3. Erametsandussektor

Õiguspärasuse tagamise süsteemi raames hõlmavad erametsandussektoris osalejad neid, kes kasumi teenimise eesmärgil käitlevad või toodavad toorainet, hangivad seda metsast, transpordivad, töötlevad või turustavad seda ning tegelevad selle ekspordi või impordiga.

Arvestades asjaomaste organisatsioonide ja nende äritegevuse mitmekesisust, on loodud mitu liigitussüsteemi. Maksuseadustikus liigitatakse neid järgmiselt: i) füüsilised isikud; ii) juriidilised isikud, sealhulgas kutseühendused, äriühingud, ühistud ja äriühendused ning üldse kõik avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused ja ühendused, kellel on juriidilise isiku staatus, ning iii) üksused, kogukonnad, organisatsioonid (Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad, kogukondlikud rühmad) ja õigustoimingud, mis moodustavad funktsionaalse või varalise üksuse, isegi kui ei ole tegemist juriidilise isikuga.

Järgmine liigitus põhineb ettevõttes töötavate inimeste arvul: metsanduse mikroettevõtted, millest enamik on pereettevõtted, kus töötab kuni neli inimest; väikesed metsandusettevõtted, kus töötab 5–10 inimest; keskmise suurusega metsandusettevõtted, kus töötab 11–100 inimest; suured metsandusettevõtted, kus on üle 100 töötaja.

LFAPVSis eristatakse kolme ettevõtete kategooriat: metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted tegelevad ümarpuidu või mõne muu metsast pärineva puit- või mittepuittoorme esmase töötlemisega; metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted töötlevad metsatoodete esmatöötlemise ettevõttest pärinevaid tooteid; puidu- ja puittoodete laod aga viivad nimetatud eri puittooteid turule.

Tuleb märkida, et ülaltoodud liigitus kehtib ainult männipuitu kasutava tööstuse puhul; käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ei ole Hondurases registreeritud ega tegutse ühtki laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtet. Peale selle viiakse enamasti metsast välja jämedalt kanditud puitu, mitte ümarpuitu, sest puit kanditakse metsas ning veetakse kogumispunktidesse, et see mootorsõidukitel edasi teisese metsatoodete töötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse müügiks vedada. Virnad ja kogumiskeskused on kohad, kus puittooted virnastatakse, et neid hiljem edasi toimetada, ilma et need omanikku vahetaks. Seevastu puiduladudes ostavad laoomanikud tarnijatelt puittooted ja müüvad neid klientidele.

Rutiinsete kontrollide ja CCFidelt laekuvate sotsiaalse seire aruannete abil jälgib ICF korrapäraselt metsanduse tootmisahelas, sealhulgas männi- ja laialehistes metsades, metsaistandikel ja hajusalt puudega kaetud mittemetsaaladel toimuvaid mis tahes muutusi, et hoida ära õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmamata metsatöid. Kui tulevikus tehakse kohaldatava õigusraamistiku läbivaatamise tulemusena metsandussektori korralduses muudatusi, kohandatakse ka õiguspärasuse tagamise süsteemi selle tagamiseks, et kõik puiduallikad oleksid hõlmatud.

Need ettevõtjad rakendavad tootmismenetlusi ning seetõttu peavad just nemad oma pädevusala piires täitma näitajate ja kontrollivahendite kaudu esitatud nõuded. Selleks rakendavad nad piisavaid ja asjakohaseid sisekontrollimenetlusi metsa ülestöötamise ja tootmislitsentside osas ning täidavad oma kohustusi tööhõive, keskkonna, maksude (nii riiklike kui ka munitsipaalmaksude), veo, kaubanduse ja näitajatega täpsustatud muude küsimuste osas. Samuti peavad nad nõuetekohaselt säilitama vajalikud tõendavad dokumendid ja ettenähtud kontrollivahendid.

Ühtlasi kohaldatakse erametsandussektori organisatsioonide suhtes õiguspärasuse kontrolli mehhanisme, mida rakendavad riigiasutused vastavalt oma pädevusele.

4.4. Kodanikuühiskonna organisatsioonid

Hondurase õigusraamistik annab riigi kodanikele õiguse ja paneb neile kohustuse osaleda ametiasutuste tegevuses ja teha selle üle sotsiaalset kontrolli. Metsandussektor hõlmab mitmesuguseid kodanikuühiskonna organisatsioone, kes on huvitatud sellest, et täidetaks seadusi, ning neil on kontrollivahendite rakendamisel väga aktiivne ja tõhus roll. Need organisatsioonid on järgmised.

4.4.1. Kohalikud organisatsioonid

LFAPVSiga on loodud üldsuse kaasamiseks, üldsusega konsulteerimiseks ja ICFi toetamiseks mõeldud organid, näiteks CCFid, mis on korraldatud ja tegutsevad kohalikul, kogukondlikul, omavalitsusepõhisel, piirkonnapõhisel ja kesksel tasandil. ENCTI osutatakse nende organite olulisele rollile sotsiaalse kontrolli tegemisel (eelkõige kohalikul ja kogukondlikul tasandil), metsamajandamiskavade, iga-aastaste tegevuskavade ja muude lubade nõuetele vastavuse kontrollimise toetamisel ning õiguspärase puidu tarbimise edendamisel. See saavutatakse koostöös riigiasutuste, eelkõige ICFiga.

4.4.2. Valitsusvälised arenguorganisatsioonid

Metsandussektori meetmeid toetavad mitmesugused riigisisesed ja rahvusvahelised valitsusvälised arenguorganisatsioonid (3) nii institutsioonilisel kui ka territoriaalsel tasandil. Nad tegelevad muu hulgas korraldusliku tegevusega, omavalitsuste ja kogukonna tasandil tegutsevate üldsuse kaasamise organite suutlikkuse suurendamisega ning poliitilise mõju, sotsiaalse kontrolli, tehnilise abi ja inimõiguste kaitsega.

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil töötavad valitsusvälised arenguorganisatsioonid välja oma metoodika sotsiaalse seire meetmete rakendamiseks. Lisaks muudele organitele esitatakse sotsiaalse seire aruanded ühiskomiteele asjakohaste meetmete võtmiseks. Seeläbi luuakse kaasamissüsteem, mis aitab kaasa käesoleva lepinguga kehtestatud haldusmenetluste pidevale täiustamisele.

Samuti luuakse kaebuste menetlemise süsteem, mis toetab sotsiaalse seire ülesande täitmist, nagu on kirjeldatud punktides 10 ja 11.

4.5. Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad

Hondurases elab üheksa põlisrahvast ja Aafrika päritolu rahvast. Enamik neist rahvastest elab suurtel metsaaladel, kus leidub nii kaitsealasid kui ka majandatavat metsa. Need rahvad on: pechid, tawahkad, lenkad, Chortíse maiad, tolupaned, miskitud, nahuad, garífunad ja Aafrika päritolu inglise keelt kõnelevad inimesed, kellel on olemas neid esindavad organisatsioonid, sealhulgas üleriigiline Hondurase põlisrahvaste konföderatsioon (CONPAH).

Need rahvad osalevad õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel, ka vastavushindamise tabelite 2. printsiibi puhul: „Honduras austab metsaaladel elavate põlisrahvaste ja Aafrika päritolu rahvaste õigusi.“

Hondurase põlisrahvad ja Aafrika päritolu rahvad metsandussektoris

— on seadustamisprotsessist ning nende esivanemate valduses olnud territooriumi austamisest kasusaajad;

— osalevad eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku saavutamiseks mõeldud mehhanismide ja menetluste rakendamisel, mis on loodud austamaks rahvaste enesemääramisõigust ja autonoomiat vastavalt ILO konventsioonile nr 169 ja ÜRO põlisrahvaste õiguste deklaratsioonile, ning

— tegelevad majandatavatel metsaaladel äritegevusega kooskõlas vastavushindamise tabelite ja kohaldatavate õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetega.

4.6. Suutlikkuse suurendamine

Süsteemi tõhusa toimimise ja puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalikku suutlikkuse arendamist on kirjeldatud VIII lisas. Iga meetme sõnastamisel lähtutakse kõigilt õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise osalejatelt nõutava suutlikkuse hindamisest.

5. ÕIGUSPÄRASUSE TAGAMISE SÜSTEEMI KOHALDAMISALA / ULATUS

Kogu õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldamisalasse kuuluv Hondurase päritolu puit ja kõik puittooted peavad pärinema (looduslikest või istutatud) era-, munitsipaal- või riigimetsadest, mida hallatakse maksimaalset tootlikkust, mitmeotstarbelist kasutamist ning sotsiaalset võrdsust käsitlevate haldus- ja tehniliste kriteeriumide alusel, et tagada ökosüsteemide jätkusuutlikkus ning nende tootmis-, kaitse- ja keskkonnaalane suutlikkus.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse ka teistest riikidest pärineva puidu suhtes, kui importijad suudavad tõestada, et see pärineb õiguspärastest allikatest ja on imporditud kooskõlas nii puidu päritoluriigi kui ka Hondurase seadustega. Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigi ettevõtjate, sealhulgas selliste ettevõtjate suhtes, kellel on eraasutuse väljastatud metsamajandamise ja järelevalveahela sertifikaadid, aga ka selliste ettevõtjate suhtes, kes omavad ärilisel eesmärgil istandikke.

5.1. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puittooted

Õiguspärasuse tagamise süsteem hõlmab kõiki käesoleva lepingu I lisas määratletud tooteid. LFAPVSi artikliga 102 on keelatud teatavate puittoodete eksport, sätestades, et loodusmetsadest pärinevat laialehiste liikide puitu tohib eksportida ainult töödeldud puiduna. Seega ei ole lubatud eksportida nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu.

Kuigi nendelt liikidelt pärinevat ümarpuitu ja jämedalt kanditud puitu ei tohi eksportida, on see õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud, olenemata selle töötlemisastmest.

Puittoodete suhtes, mis ei ole käesoleva lepingu I lisas loetletud, ei kohaldata liitu eksportimisel FLEGT-litsentsi menetlust. Kõnealuste toodete Hondurasest liitu importijad peavad rakendama nõuetekohast hoolsust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrusele (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused, (4) et tõendada toodete õiguspärasust.

5.2. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud turud

Õiguspärasuse tagamise süsteemi kohaldatakse kõigile turgudele, sealhulgas nii eksportturgudele kui ka siseturule lastavate puittoodete suhtes. Õiguspärasuse tagamise süsteemi järgimise tagamiseks tehtavad jõupingutused seatakse tähtsuse alusel järjekorda, eristades turge järgmiselt:

— liidu turg: liidu turule eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, mille kohaselt loetakse FLEGT-litsentsi kohustuslikuks eeltingimuseks niipea, kui on kinnitatud, et süsteem on valmis VII lisas sätestatud korra alusel FLEGT-litsentside väljastamiseks;

— muud rahvusvahelised turud: eksporditavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule, olenemata ekspordi sihtriigist, ning toodete õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse H-Legali litsents;

— siseturg: siseturule lastavate toodete õiguspärasuse kontroll toimub vastavalt käesolevale lepingule ning tooteid omavate ettevõtja õiguspärasuse tõendamiseks väljastatakse õiguspärasuse tõendid.

Kõigil nimetatud õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamise tasanditel võetakse meetmed, et takistada teadmata või ebaseaduslikku päritolu puidu sisenemist metsanduse tarneahelasse. Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamist tõhustatakse VIII lisas nimetatud meetmete võtmisega.

5.3. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad

Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud puiduallikad on jaotatud järgmiselt.

5.3.1. Riigi territooriumil üles töötatud puit

Riigi territooriumil üles töötatud puit pärineb järgmistest allikatest:

1) metsad (loodusmetsad või istandikud);

2) alad, kus on loodud agrometsandussüsteemid, st looduslikud või istutatud puud koos teiste liikidega, näiteks kohvipuude, kakaopuude või muude põllumajanduskultuuridega;

3) hajusalt kasvavad okaspuud või laialehised puud väljaspool metsi.

Üles töötada on lubatud laialehiseid metsi ja männimetsi, olenemata sellest, kes valduses kõnealune maa on. Ülestöötamiseks antakse luba ühel alljärgnevalt loetletud viisidest:

— metsamajandamiskava ja sellega seotud iga-aastaste tegevuskavade alusel, mille on kinnitanud ICF, järgmiste ettevõtjate puhul: — kogukondlikud kasusaajad, kellel on kollektiivsed metsamajandamise lepingud (kogukonna metsamajandamise lepingud, CMFC); — metsamajandamise lepingute üksikisikutest kasusaajad ning — erametsade, munitsipaalmetsade (ejido), riiklike ja fiskaalmetsade omanikud;

— agrometsandussüsteemi erikava ja sellega seotud iga-aastase raiekava alusel eramaal või munitsipaalmaal (ejido) paiknevate agrometsandussüsteemide omanike puhul;

— päästekavade alusel metsade puhul, mida mõjutavad loodusõnnetused, haigused või kahjurite levik, avaliku või erasektori ehitusprojektid ning taimestiku muutused põllumajandusmaal. Päästekavade puhul, mis on väljastatud alade kohta, kus hakkavad toimuma avaliku või erasektori ehitustööd või taimestiku muutused põllumajandusmaal, tuleb läbi viia keskkonnamõju hindamine, enne kui MiAmbiente väljastab keskkonnaloa sertifikaadi. Ajutisi või alalisi põllumajanduskultuure puudutava taimestiku muutusega seotud päästekavad kehtivad ainult põllumajandusmaade puhul. LFAPVSiartiklis 93 sätestatakse, et metsamaa loomulik kasutusviis tuleb säilitada ning seda järgida vastavalt maakasutuse planeerimise põhimõtetele ja õigusnormidele. Lisaks on LFAPVSi määruse artikliga 294 keelatud taimestiku muutmine majandamiskavaga hõlmatud majandatavates metsades ja suure metsanduspotentsiaaliga maadel. Käesoleva lisa alapunktis 7.7 kirjeldatakse üksikasjalikumalt maakasutuse muutmise tulemusel saadud puittoodete õiguspärasuse kontrollist;

— varasema loaga (iga-aastase tegevuskava või raiekava, sertifitseeritud istandiku raieloa või päästeplaaniga) hõlmatud metsanduse kõrvalsaaduste väljavedu käsitleva kasutuselevõtukavaga;

— sertifitseeritud istandiku raielubadega (APC), mis käsitlevad ICFi poolt sertifitseeritud metsaistandikelt puidu väljavedamist.

Väljaspool metsi, enamasti elupiirkondades ja karjakasvatusaladel hajusalt kasvavad puud on traditsiooniliselt olnud puidutöökodade peamine puiduallikas. Samas aga ei ole Hondurases veel kehtestatud õigusnorme, mis reguleeriksid kõnealuste puude ärilisel eesmärgil ülestöötamist, mistõttu kaasati VIII lisasse vastav lisameede. Kui asjaomased õigusnormid jõustuvad, lisatakse need vastavushindamise tabelite asjakohase näitaja kirjeldusse, järgides II lisa punktis 4 ettenähtud menetlust.

Kõnealune puiduallikas on õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud juba enne vastavushindamise tabelite ajakohastamist ning metsandussektori ettevõtjad, kes seesuguse päritoluga puitu üles töötavad, peavad kohaldama kõiki muid õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid.

5.3.2. Imporditud puit

Nii füüsilised kui ka juriidilised isikud, kes impordivad puitu, peavad rakendama nõuetekohase hoolsuse menetlusi selle tõendamiseks, et nende imporditava puiduga seoses ei ole märkimisväärset ebaseadusliku käitumise riski ja et ülestöötamise riigi eksportijad järgivad seadust. Kõnealuse nõuetekohase hoolsuse menetluse ulatus määratakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus. VIII lisas on sätestatud Hondurases nõuetekohase hoolsuse menetluste rakendamise lisameede.

5.3.3. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga reguleerimata puit

Alljärgnevad kaks puiduliiki ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ja nende suhtes ei kohaldata FLEGT-litsentsimissüsteemi.

— Läbiveetav puit Läbiveetav puit on kolmandatest riikidest pärinev või ühtse transiidideklaratsiooni alusel ajutiselt Hondurasesse sisenev puit, mille lõplik sihtkoht on mõni muu riik. See tuleb identifitseerida ja hoida eraldi Hondurases toodetud või riiki imporditud puidu tarneahelast. Õiguspärasuse tagamise süsteem ei hakka hõlmama läbiveetavat puitu, mistõttu ei saa selle eksportimiseks väljastada FLEGT- ega H-Legali litsentsi. Alapunktis 7.5 selgitatakse, kuidas hakkavad toimima nimetatud toodete läbiveo kontrollimise mehhanismid tagamaks, et need tooted ei satu riigi siseturu tarneahelasse.

— Konfiskeeritud puit Hondurase õigusnormide rikkumise või imporditud puidu puhul hoolsuskohustuste mittetäitmise tõttu konfiskeeritud puittooted ei ole õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud. ICFil ja julgeolekujõududel on volitused vajalike uurimistoimingute läbiviimiseks ja riigiprokuröri büroo kaudu juhtumite kohtusse viimiseks. Alapunktis 7.6 selgitatakse, mis juhtub arestitud või konfiskeeritud puiduga.

5.4. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjad

Käesoleva lepingu kohaldamisel on ettevõtja iga füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb metsanduse tootmisahelas. Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud ettevõtjate tegevused on kirjeldatud tabelis 1.

Tabel 1.

Metsandussektori ettevõtjate tegevused.

Ettevõtja Õiguspärasuse tagamise süsteemiga hõlmatud tegevused 1. Erametsaalade omanik (sealhulgas põliskogukonnad, kellel on maa kasutusõigus) ja ühismaade omanik (omavalitsusüksused) Taotleb maa valdust või esitab tõendid selle olemasolu kohta. Taotleb enne metsa ülestöötamist ICFi kinnitust metsamajandamiskavale ja sellega seotud iga-aastastele tegevuskavadele, päästekavale või kasutuselevõtukavale. Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi. Esitab tõendid selle kohta, et eelneva, vaba ja teadliku nõusoleku põhimõtteid on nõuetekohaselt järgitud. 2. Agrometsandussüsteemiga ala omanik Taotleb agrometsandussüsteemi raames metsa ülestöötamiseks agrometsandussüsteemi erikava ja iga-aastase raiekava kinnitamist. Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi. 3. Metsaistandiku omanik Esitab ICFile metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja sertifitseeritud istandiku ülestöötamise taotluse. Esitab ICFile taotluse ülestöötatud puidu veolubade saamiseks ja aruanded kasutatud veolubade kohta, mis sisestatakse SIRMA andmebaasi. 4. Kasutaja/elanik Sõlmib maade seadustamise menetluse tulemusel kasutusvalduslepingu, mis võimaldab kasutajatel/elanikel metsa majandada. Nõuded, mida peavad täitma riigimetsaalade seadustamisest eraõiguslikud kasusaajad, on sätestatud LFAPVSis. Taotleb ICFilt luba maa taasmetsastamiseks või muude metsandustegevuste / keskkonnaalaste tegevuste elluviimiseks. Esitab metsaistandiku sertifitseerimise taotluse ja seejärel taotlevad istandiku ülestöötamise luba. 5. Metsaalade kasutusvaldaja (sealhulgas kogukonnarühmad) Metsamajandamisega seonduva tegevuse elluviimiseks esitab metsamajandamislepingu sõlmimise taotluse ning metsaala ülestöötamiseks taotleb ICFi kinnitust metsamajandamiskavale, päästekavale või kasutuselevõtukavale. 6. Töövõtja Isik, kelle metsaomanik võtab tööle, kui ta ei tööta ise oma vahenditega metsa üles. Töötab metsa üles ning veab puidu välja ja transpordib selle metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse või puiduladudesse ning võib ka puitu müüa. Esitab piirkondlikule metsandusametile avalduse selle kohta, et ta on registreeritud, ning esitab ülestöötamisel ja vedamisel kasutatava varustuse ning põhitöötajate nimekirja. Vastutab (ICFi kinnitatud) veoloa ja (SARi kinnitatud) veokirja kasutamise eest. Kohaldatavate eeskirjade täitmise eest vastutab raieloast kasusaaja või loa omanik, kes sõlmib alltöövõtulepingu töövõtjaga. 7. Vedaja Pakub kaubaveoteenust, mis kõnealusel juhul puudutab puitu, mis võib olla kas ülestöötamiskohast metsatoodete ettevõttesse või puidulattu veetav ümarpuit või metsatoodete ettevõttest lõppsihtkohta veetav töödeldud puit. Enamasti ostab seda teenust metsaomanik, töövõtja või metsatoodete ettevõte. Laialehiste metsade puhul algab vedaja osalus käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva seisuga hetkest, mil metsast saabunud jämedalt kanditud puit on väljapool metsa asuvas kogumispunktis virnastatud ning seda veetakse sealt sõidukitega metsatoodete ettevõtetesse või puiduladudesse. Vedaja esitab ametiasutustele veetavate toodete õiguspärasust tõendavad dokumendid (veoloa, SARi kinnitatud arve ning veokirja või arve vastavalt vajadusele). 8. Kvalifitseeritud metsatehnik (TFC) Koostab metsaomanike nimel metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid. (Võtab ainuvastutuse metsamajandamiskava kohaste iga-aastaste tegevuskavade rakendamise haldamise eest. Selleks esitab ta ICFile metsaomaniku nimel ametisse nimetamise ja ameti vastuvõtmise kohta märgukirja ning saab iga-aastase tegevuskava haldajaks.) Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad. 9. Sõltumatu metsatehnik (TFI) Koostab metsamajandamiskavasid, agrometsandussüsteemide erikavasid ning nendega seotud iga-aastaseid kavasid, päästekavasid ja kasutuselevõtukavasid. Vastutab kõigi enda hallatavate ülestöötamisviiside suhtes kohaldatavate tehniliste nõuete järgimise eest. Samuti vastutab metsas kasutatavate veolubade kohta igakuiste vahearuannete esitamise eest, andes üksikasjalikku teavet väljaveetud puidu kohta, millele on lisatud kasutatud lubade koopiad. 10. Eksportija Olenevalt saadetiste sihtkohtadest esitab ICFile FLEGT-litsentsi (liitu eksportimise korral) või H-Legali litsentsi (muudesse riikidesse eksportimise korral) väljastamise taotluse. Taotleb tollilt ekspordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid eksporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate. 11. Importija Taotleb tollilt impordilube, sealhulgas impordi faktuurarveid, ühtseid tollideklaratsioone ja muid imporditava toote õiguspärasust tõendavaid dokumente seoses nii rahvatervisega seotud piirangute kui ka tariifsete ja mittetariifsete eeskirjadega, muu hulgas vajaduse korral CITESi sertifikaate. Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate puittoodete õiguspärasust. 12. Metsatoodete esmatöötlemise ettevõtte omanik Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved. Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega. Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust. Praegu ei ole laialehiste liikide puidust metsatoodete esmatöötlemise ettevõtteid, sest metsast väljaveetav puit on juba jämedalt kanditud ning see viiakse turule kas metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete või puiduladude kaudu. 13. Metsatoodete teisese töötlemise ettevõtete omanik (sealhulgas puidutöökojad ning muud mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (MiPyME)) Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved. Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega. Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust. 14. Puidulao omanik Peab ajakohastatud arvestusraamatut sisend- ja väljundkoguste kohta ning esitab ICFile igakuiseid tootmisaruandeid, millele on lisatud kinnitatud müügiarved. Palub väljastada arveid ning esitab SARile igakuiseid ja iga-aastaseid käibedeklaratsioone koos vastavate kinnitatud müügiarvete ja veokirjadega. Rakendab nõuetekohase hoolsuse mehhanisme kontrollimaks ostetavate toodete õiguspärasust. 15. Tööandja (mis tahes eespool nimetatud ettevõtjate kategooriasse kuuluvates ettevõtetes) Registreerib töötajaid Hondurase sotsiaalkindlustusametis ning täidab tööalaseid õigusakte.

6. ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUSELE VASTAVUSE KONTROLL

Hondurase puittooted loetakse õiguspäraseks, kui need vastavad II lisas esitatud asjaomasele määratlusele.

Kontrolli teevad valitsusasutused (vajaduse korral kasutades punktis 8 sätestatud tunnustatud eraõiguslike sertifitseerimismehhanismide abil saadud andmeid) ning see seisneb puittoodete õiguspärasuse tagamiseks vajalike kontrollide tegemises.

Kontroll peab olema piisavalt range ja tõhus, et tagada II lisas esitatud vastavushindamise tabelites sätestatud nõuetele mittevastavuste avastamine siseturu tarneahela eri etappidel. Samuti tuleb kontrollida riigi tarneahelasse siseneva imporditud puidu õiguspärasust.

6.1. Õiguspärasuse kontrolli põhimõtted

Käesoleva lepingu ettevalmistaval ja korralduslikul etapil ajakohastavad ja kinnitavad lepinguosalised ühiskomitee kaudu õiguspärasuse kontrolli käsiraamatu, milles kirjeldatakse kontrollimeetodeid, mida tuleb kasutada õigusnõuete täitmise kontrollimiseks iga näitaja ning ja kontrollivahendi puhul, mis määratletakse vastavushindamise tabelite võtmeelemendina. Iga näitaja puhul määratakse igas asutuses üksus, kes vastutab kontrollimise ja kontrollitavate dokumentide eest. Lisaks täpsustatakse näitaja kontrollimise sagedus ning märgitakse asjaomast teavet ja eri asutustes vastavalt nende vastutusalale säilitatavaid dokumente (nii paberil kui ka digitaalsel kujul) sisaldavate registrite asukohad.

6.1.1. Õiguspärasuse kontrolli kaasatud asutused

Kontrolli teevad selgelt kindlaks määratud asutused, kellel on piisavad vahendid, haldussüsteemid ja koolitatud töötajad ning tugevad ja tõhusad mehhanismid huvide konfliktide kontrollimiseks. Igas asutuses on kõigil kontrolli tegevatel töötajatel oma töö tegemiseks vajalikud oskused ja kogemus ning nende üle tehakse nõuetekohaselt järelevalvet.

ICFi ja teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kuuluvate asutuste organisatsiooniline ja funktsionaalne struktuur võimaldab kontrollida kõigi ettevõtjate vastavust õiguspärasuse näitajatele. Arvestades iga asutuse poolt ettevõtjate kontrollimise käigus kogutud teabe mahtu ning selle säilitamise ja ajakohastamise vajadust, sisestatakse kontrollitulemused ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele kättesaadavasse andmebaasi. See tagab õiguspärasuse kontrolli üksusele pidevalt kogu teabe, mis on vajalik ettevõtjatele õiguspärasuse tõendite väljastamiseks ja tõendite kehtivuse läbivaatamiseks. Selline andmete kogumine ja ajakohastamine nõuab asjaomaste asutuste tegevuse kooskõlastamist, nagu on kirjeldatud punktis 11.

Alljärgnev skeem kujutab andmete liikumist õiguspärasuse tagamise süsteemi eri osaliste vahel õiguspärasuse kontrolli käigus.

Tabelis 2 kirjeldatakse eelmisel joonisel kujutatud õiguspärasuse kontrolli mehhanisme.

Tabel 2.

Õiguspärasuse kontrolli mehhanismide kirjeldus.

Nr Kirjeldus 1. Metsandussektori ettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kes osaleb metsandustoodete tarneahelas. 2. Kontrollivahendite rakendamine (II lisa). 3. Kontrollivahendite väljatöötamise meetodid asutuste kaupa. Mõni kontrollivahend töötatakse välja ainult üks kord, teisi aga uuendatakse regulaarselt. 4. Füüsiliste ja/või elektrooniliste kontrollivahendite väljatöötamine (II lisa). 5. Kontrollimeetodid. Mittevastavuse juhtumi avastamise korral rakendab iga asutus dokumenteerimise, töötlemise, jälgimise ja andmebaasi kaudu õiguspärasuse kontrolli üksuse teavitamise menetlusi. 6. Parandus- ja karistusmeetmed seoses haldus- või ametialasest tegevusest tuleneva õigusnõuete mittejärgimisega (V lisa punkt 9). 7. Kõigi kaasatud asutuste poolt ühise õiguspärasuse kontrolli andmete kokkuvõte, kasutades süsteeme SIRMA ja SNIF, ICFi geoportaali ja kõnealuste asutuste muid töövahendeid (V lisa punktid 6 ja 7). 8. Õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse esitamine ettevõtja õiguspärasuse tõendi väljastamiseks (V lisa punktid 6 ja 7). 9. Õiguspärasuse kontrolli üksuse valduses olevate andmete kokkuvõte, et hinnata vastavushindamise tabelite nõuete täitmist ja tarneahela kontrollimist ettevõtja poolt. Positiivse tulemuse korral väljastab õiguspärasuse kontrolli üksus õiguspärasuse tõendi, mis tõendab ostjatele siseturul, et ettevõtja vastab õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuetele (V lisa punktid 6 ja 7). 10. FLEGT-litsentside väljastamise üksusele taotluse esitamine FLEGT- või H-Legali litsentsi väljastamiseks, mis tõendab ettevõtja tegevuse õiguspärasust, et ettevõtja saaks oma tooteid eksportida mis tahes turule (IV lisa). 11. FLEGT-litsentside väljastamise üksuse otsus selle kohta, kas ettevõtja tegevus on õigusaktidega kooskõlas. Kui litsentside väljastamise üksuse otsus on positiivne (st ettevõtja täidab kõik õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded), väljastatakse kas FLEGT-litsents (liidu turule eksportimise puhul) või H-Legali litsents (muudele turgudele eksportimise puhul), mis tõendab klientidele rahvusvahelisel turul, et ettevõtja on täitnud õiguspärasuse tagamise süsteemi nõuded. Kui otsus on negatiivne, teavitab FLEGT-litsentside väljastamise üksus taotlejat (ettevõtjat) (IV lisa). 12. Õiguspärasuse tagamise süsteemi sõltumatute audiitorite poolt oma tähelepanekute kohta aruannete koostamine, mis sisaldavad muu hulgas järeldusi ja soovitusi ühiskomiteele, kes vastutab kõnealuste sõltumatute auditiaruannete korrapärase avaldamise eest (VI lisa). 13. Kodanikuühiskonna organisatsioonide poolt raielubade ja üldisemalt metsandussektori kohta kontrolliaruannete koostamine, mis tehakse kättesaadavaks ühiskomiteele (V lisa alapunkt 4.4.2).

6.1.2. Vastavushindamise tabelitel põhinevad kontrollimenetlused

Lepinguosaliste poolt ühiskomitee kaudu kinnitatud käsiraamatus kirjeldatakse meetodeid, mida rakendavad näitaja vastavuse osalise või täieliku kontrollimise eest vastutavad kaasatud asutused. Käsiraamatus määratakse kindlaks kontrollimise eest vastutav asutus või amet ja ülesande täitmiseks vajalik tegevus. Käsiraamatus esitatakse ka kontrollide sagedus, määrates kindlaks, millal tuleb kontrollivahendeid kontrollida, ja nimetatakse asutus ja kontor, kus kõnealust teavet sisaldavaid paberil ja digitaalseid koopiaid hoitakse.

6.1.3. Õiguspärasuse kontrolli vahendite säilitamine

Iga kontrollivahendiga seotud paberil ja digitaalseid dokumente hoitakse igas asutuses, kes vastutab asjaomaste kontrollivahendite loomise eest. Selliseid asutuste andmeid säilitatakse vähemalt 10 aastat, nagu on ette nähtud läbipaistvuse ja avalikule teabele juurdepääsu seadusega (LTAIP). Nimetatud seaduses sätestatakse ka teabe töötlemise kord (artiklid 30, 31 ja 32) ning esitatakse avaliku teabe (artikkel 3), konfidentsiaalsete isikuandmete (artikkel 7) ja salastatud teabe (artikkel 8) määratlused.

Võttes arvesse kontrollivahendite õiguspärasuse ja autentsuse tähtsust, tagavad vastutavad asutused, et iga kontrollivahendi puhul säilitatakse nii füüsilised kui ka digitaalsed dokumendid. Infohalduse läbipaistvuse ja tõhususe huvides peavad kontrollivahenditega seotud asutused tagama, et nende dokumentides sisalduv teave oleks vastavalt vajadusele aegsasti ja tegelikult kättesaadav teistele organisatsioonidele, sealhulgas ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele. Samuti peaks iga õiguspärasuse kontrolliga seotud asutus tuginema oma pädevusvaldkonnas kohaldatavatele õigusaktidele, eeskirjadele ja menetlustele eesmärgiga saada ettevõtjatelt vajalikku teavet ja säilitada seda oma registris.

6.1.4. Infosüsteemid ja kontrollifunktsioonid

Juba olemasolevad ja tulevikus väljatöötatavad arvutisüsteemid, tööriistad ja protokollid, mille abil kontrollitakse vastavushindamise tabelites sisalduvate näitajate täitmist, võimaldavad koguda dokumentaalseid tõendeid ja kontrollkäikudel kogutavaid tõendeid ning võrrelda andmeid kogu puidutarneahela ulatuses. Alapunktis 3.2 on sätestatud õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste kasutatavad peamised IT-tööriistad ja -protokollid. Järgnevates lõikudes on lühidalt kirjeldatud IT-süsteeme, mida asjaomased asutused praegu oma ülesannete täitmisel kasutavad.

ICFi kasutatavad süsteemid

— Riiklik metsanduse infosüsteem (SNIF) See IT-lahendus võimaldab hallata era-, riigi-, ja munitsipaalmetsade ning metsatoodete ettevõtete ja puiduladude omandiõigust tõendavate dokumentide dünaamilisi andmebaase. Süsteem sisaldab teavet kõigi raielubade, sealhulgas majandamiskavade, tegevuskavade, päästekavade, kasutuselevõtukavade, agrometsandussüsteemide erikavade ja ICFi sertifitseeritud istanduste raielubade kohta. Süsteemi kaudu saab jälgida tarneahelas metsaraie ettevõtjate vahel liikuvat puitu.

— Puidu jälgitavuse IT-süsteem (SIRMA) See IT-lahendus võimaldab jälgida puidu väljavedamist ja transpordivooge, võttes aluseks iga raieloa puhul kasutatud veolubade andmed. Süsteemi kasutatakse SNIFi teabe alusel veolubade registri pidamiseks. Süsteem võrdleb puidu vedamiseks metsast metsatoodete ettevõtetesse väljastatud registreeritud lubade andmeid iga ettevõtja esitatud kuuaruannete kohaste ahela iga lüli sisend- ja väljundkogustega. Säilitatav teave võimaldab jälgida tootmist, vahendamist või müüki ning varusid/laoseisu.

— Geoportaal Hondurase metsakaardi virtuaalne platvorm näitab kaitsealade geograafilist asukohta ja pindala, majandamislepingutega hõlmatud alasid, deklareeritud mikrovalgalasid, maanteede infrastruktuuri, metsamajandamiskavasid ja võrdluskaarte. Geoportaal on ühendatud SNIFiga. Teavet kasutatakse puidu liikumisteede väljaselgitamiseks ning see hõlbustab kontrollpunktide asukohtade kavandamist maanteedel ja teedevõrgu tundlikes punktides kontrollide läbiviimiseks. Niipea kui luuakse uued SNIFi moodulid, ühendatakse need geoportaaliga ning need hõlmavad muu hulgas järgmist: päästekavade, agrometsandussüsteemi erikavade, sertifitseeritud metsaistandike ja metsatoodete ettevõtete jms andmeid.

SARi kasutatavad süsteemid

— Elektrooniline sisemine maksusüsteem (E-tax) Portaal, kus maksumaksjad saavad täita maksudeklaratsiooni vorme. Süsteem võimaldab näiteks vastastikku kontrollida maksumaksjate poolt iga kuu täidetavate deklaratsioonide andmeid (nt tulumaksu kohta) ning ettevõtjate poolt ICFile esitatavaid kuuaruandeid.

— Maksu- ja finantshaldussüsteem (SAFT) Süsteem suurendab omavalitsuste finantshalduse tõhusust, tulemuslikkust, õigeaegsust ja läbipaistvust riigi õigusaktide kohaste haldus- ja finantsmenetluste automatiseeritud ja integreeritud haldamise teel. Süsteem hõlbustab sisekontrollide läbiviimist ja haldab omavalitsuste finantsteavet integreeritult ning selle saab statistiliste andmete ja digitaalsete kaartide loomiseks ühendada teiste programmidega.

— Riiklik maksuregister (RTN) Füüsilised ja juriidilised isikud ning organisatsioonid või üksused, kes ei ole juriidilised isikud, aga oma tegevusest tulenevalt on maksukohustuslased, peavad registreeruma maksuhaldurite peetavas riiklikus maksuregistris (RTN), nagu on sätestatud kohaldatavates õigusaktides. Füüsilise isiku RTNi number on tema riikliku isikuandmete registri (RNP) number, millele on lisatud üks lisanumber, ja see antakse isikule kogu eluks. Juriidilised isikud kantakse RTNi nende registreerimise või asutamise hetkel.

IP kasutatavad süsteemid

— Hondurase riiklik varahaldussüsteem (SINAP) IT-süsteem, mida Hondurase valitsus kasutab ametliku platvormina omandiõigusi käsitleva teabe haldamiseks. Üks SINAPi allsüsteeme on Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE). — Hondurase ühtne registreerimissüsteem (SURE) Infosüsteem, mille eesmärk on järk-järgult ajakohastada omandiõiguste registreerimise ja maa kinnistamise menetlusi kogu riigis.

IHSSi kasutatavad süsteemid

— Hondurase sotsiaalkindlustussüsteem IHSS haldab liikmete infosüsteemi (SICA), kus hoitakse registreeritud ettevõtete tööandjate ja töötajate andmeid. IHSS on üleriigilise geograafilise ulatusega ja sellel on esindused ja bürood kõigis riigi suuremates linnades.

MiAmbiente kasutatavad süsteemid

— Keskkonnalubade lihtsustatud korras väljastamise süsteem (SLAS) Süsteemi loomise eesmärk oli pakkuda ettevõtetele paindlikku mehhanismi, mis võimaldaks neil riigi mis tahes piirkonnas projektiga viivitamata alustada, esitades projekti takistavate juriidiliste aspektide kiire analüüsi, uurides põhjalikult mis tahes liiki projekti keskkonnamõju suhtarvu selgitust ning määrates automaatselt projekti elluviimiseks vajalikud leevendusmeetmed projekti asukoha geograafiliste koordinaatide alusel.

INA kasutatavad süsteemid

— Riiklik põllumajandusregister (RAN) INA kasutatav riiklik põllumajandusregister koosneb dokumendiregistrist ja geograafilistest andmebaasidest, mis võimaldavad jälgida omandiõigust tõendavate dokumentidega hõlmatud alasid. Praegu ei kasuta INA IT-süsteemi ega relatsioonandmebaasi arhitektuuri, mis võimaldaks interaktsiooni muude süsteemidega.

DARA kasutatavad süsteemid

— Hondurase automatiseeritud tollitulu süsteem (SARAH) Süsteem kasutab avatud standarditel põhinevaid tipptasemel tehnoloogiaid, mis pakuvad tavapärast brauserit ja veebiteenuseid kasutades väga hõlpsasti ligipääsetavat veebipõhist tolliteenust. Süsteemi lisarakendused toetavad tollihaldust ja võimaldavad kehtestada kontrolle, soodustades samal ajal rahvusvahelist kaubandust.

— Hondurase elektrooniline väliskaubanduse süsteem (SECEH) ja selle veebipõhine ekspordideklaratsioonide kinnitamise moodul SECEH toetab ekspordisektorit, võimaldades kaupade tollivormistuseks vajalike ekspordidokumentide veebis vormistamist.

— Rahvusvahelise kaubatransiidi süsteem (TIM) IT-süsteem hõlbustab standardsete tolliprotseduuride kasutamist Kesk-Ameerika piiridel optimeerimaks rände-, tolli- ja karantiiniformaalsusi, kasutades rahvusvahelise kaubatransiidi puhul ühtainsat läbiveodokumenti (DUT).

— Integreeritud väliskaubanduse süsteem (SICE) Süsteemi kaudu saavad Hondurase keskpanga (BCH) töötajad tutvuda väliskaubandusstatistikaga. Teave kuvatakse vastavalt Kesk-Ameerika tariifisüsteemile (SAC) ning usaldusväärsuse tagamiseks kontrollitakse seda esmalt mitme teabeallika abil. Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korralduslikul etapi käigus töötatakse välja järgmised IT-vahendid:

— ICFi dokumenteeritava teabe haldussüsteemi loomine Loodav virtuaalne andmekogu võimaldab ICFil korraldada, jälgida ja hallata metsandussektoriga seotud dokumenteeritud teavet, muu hulgas seadusi, riigi strateegia- ja poliitikadokumente, uuringuid, kokkulepped, päringuid, aruandeid, konventsioone ja tehniliste dokumentide varukoopiaid. Süsteem peab olema kavandatud nii, et tekiks veebikeskkond, kus saab esitada päringuid ning ettevõtjatel on otsuste tegemise hõlbustamiseks juurdepääs dokumenteeritud teabele. Süsteemi loomine hõlbustab ICFi kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada lühikeses perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

— Õiguspärasuse kontrolli üksuse jaoks andmebaasi loomine Selleks, et kontrollida, kas ettevõtjad täidavad vastavushindamise tabelite näitajaid ja õiguspärasuse tagamise süsteemi nõudeid, vajab õiguspärasuse kontrolli üksus teabe vastuvõtmiseks ja ajakohastamiseks vahendit, mille abil luuakse õiguspärasuse tagamise süsteemis osalejatele juurdepääs loodavale andmebaasile, ühendades selle õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel osalevate asutuste infosüsteemide andmebaasidega. Andmebaasi loomine hõlbustab tarneahela kontrollimenetluste läbiviimist, mis on õiguspärasuse tagamise süsteemi põhielement. Seepärast on eesmärk süsteem välja töötada keskpikas perspektiivis, käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

— Metsanduse registreerimise, haldamise ja kontrolli IT-süsteemi (Sistema Informático de Registro, Administración y Control Forestal, SIRACOF) loomine Süsteem luuakse eENCTI raames IT-vahendina, et tõhustada formaalsustega seotud andmete töötlemist, suurendada haldusmenetluste läbipaistvust, parandada registriandmete kvaliteeti ning toetada metsanduse väärtusahela kontrollimehhanisme, alates metsast kuni töötlemiskeskuste ja toodete turule viimiseni. Süsteemi arendamisel on tehtud olulisi edusamme – on loodud allsüsteemid, näiteks SNIF, SIRMA ja geoportaal, mille abil hallatakse ja töödeldakse põhiteavet. Samuti on neid süsteeme järk-järgult uuendatud.

— STSSi registri pidamise süsteemi loomine STSS vajab süsteemi, mis võimaldab kontrollida, kas ettevõtjad täidavad STSSi vastutusalasse kuuluvaid näitajaid. Käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus on võimalus tuvastada muid mooduleid või infosüsteeme, mille abil saab õiguspärasuse kontrolliega seotud teabe loomist, edastamist, süsteemide vahel jagamist ning haldamist olemasolevate rahaliste, tehniliste ja inimressursside piires veelgi hõlbustada. Et välja selgitada, mil määral oleks iga juhtumi puhul asjakohane süsteem arvutipõhiseks muuta, analüüsitakse üksikasjalikumalt vajadusi ja ressursse. See tähendab, et õiguspärasuse kontrolli infosüsteemide loendit järk-järgult täiustatakse.

6.1.5. Riskijuhtimise põhimõte õiguspärasuse tagamise süsteemiga mittevastavuse korral

Ebaseadusliku tegevuse vähendamine on õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel peamine ülesanne. Selleks on vaja terviklikku riskijuhtimismehhanismi, mida rakendatakse kogu tarneahela ulatuses. Olukorras, kus asutustel puuduvad vajalikud vahendid kõigis valdkondades võrdse intensiivsuse ja sagedusega tõhusa kontrolli tagamiseks, on lahendus riskipõhine õiguspärasuse kontroll.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel seisneb riskijuhtimine iga riski puhul selle esinemise tõenäosuse ja puidu õiguspärasusele avalduva mõju hindamises. Hindamisel võetakse arvesse VIII lisas esitatud ettevõtjate nõuetele vastavuse alusuuringu tulemusi. Riski iseloom oleneb sellest, kus ja millal see esineb. Seepärast kasutavad ICF ja teised valitsusasutused otsuste tegemisel objektiivset ning ühtset metoodikat, alustades riskide liigitamisest ja asjaoludele vastavate otsustuskriteeriumide väljaselgitamisest.

Ühiskomitee vastutusalasse kuuluvas õiguspärasuse kontrolli käsiraamatus esitatakse riskide liigitamise põhiprintsiibid, mille alusel otsustatakse, kuidas õiguspärasuse kontrollile läheneda; seejärel analüüsitakse õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel esineda võivaid ebaseadusliku tegevuse riske.

Kogu tarneahela ulatuses riskijuhtimise protseduuride rakendamisel peetakse silmas alljärgnevaid ebaseadusliku tegevuse märke:

— mis tahes punktis siseneb tarneahelasse materjal, mis pärineb teadmata allikast või on üles töötatud ilma seadusliku raieloata;

— teatavate omadustega toote kogus on suurem kui kõnealuse tootetüübi tootmis- või müügiprotsessi käigus kasutatud õiguspärastest allikatest pärineva samade omadustega algse toote või tooraine kogus.

Ühtlasi võetakse riskijuhtimismenetlustes arvesse ettevõtjate ja nende puidu õiguspärasust tõendavaid lisadokumente, näiteks punktis 8 määratletud heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid.

Õiguspärasuse kontrollimiseks võetavad meetmed põhinevad ülaltoodud riskiliikidel. Valdkonna juhtimise tõhustamiseks riigi olemasolevate IT-süsteemide koostoime kaudu määratakse ühised asutustevahelised meetmed.

Seega hõlbustab riskijuhtimine riiklike strateegiliste eesmärkide ja sihtide sõnastamist eesmärgiga lahendada metsahalduse valdkonnas erilist tähelepanu nõudvaid ülesandeid. Samuti aitab see hinnata, kas puidu tarneahela õiguspärasuse kontrolli eest vastutavatel asutustel on piisavad vahendid või kas nad kavandavad nende puudumise korral meetmeid puuduste kõrvaldamiseks.

Impordiga seotud riskijuhtimise puhul võib vastavalt riski tasemele tollikontrolli teha kas piiriületuspunktides või kontrolliprotseduurina pärast tollivormistust. Puitu sisaldavaid impordisaadetisi võib kontrollida pärast tollivormistust. Tollialaste õigusaktide kohaselt otsustab toll riskijuhtimismenetlusi kasutades impordisaadetiste tollivormistusjärgsete kontrollide ulatuse, sisu ja meetodi.

Tollidokumentide ja vabasse ringlusse lubatud kaupade tollivormistusjärgne kontrollimine peab toimuma mitte rohkem kui viie aasta jooksul alates tollideklaratsiooni registreerimisest. Toll ja ICF teevad tihedat koostööd nii puiduimpordi seiramisel kui ka kontrollimisel, mis hõlmab muu hulgas korrapäraseid ja süstemaatilisi piiri- ja tollivormistuskontrolle, aga ka riskikahtluse korral.

Õiguspärasuse tagamise süsteemi rakendamisel järgitavad riskijuhtimise põhimõtted kehtivad ka eraettevõtjate, eriti importijate nõuetekohase hoolsuse süsteemide puhul, et minimeerida ebaseadusliku puidu või puittoodete siseturule sattumise riski.

Nagu on määratletud alapunktis 6.2, peab nõuetekohase hoolsuse süsteemide teise põhielemendi kohaselt iga ettevõtja hindama ebaseadusliku puidu olemasolu riski oma tarneahelas, tuginedes puidutarnijate kohta kogutud andmetele ja võttes arvesse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus väljatöötatavates menetlustes sätestatud kriteeriume.

Eraettevõtjate poolt nõuetekohase hoolsuse rakendamine ja avalik-õiguslike asutuste riskipõhised kontrollimenetlused on mõlemad hõlmatud VIII lisas käsitletavate lisameetmetega. Nende rakendamiseks vajalikud menetlused kavandab, kohaldab ja kinnitab ühiskomitee enne esimese FLEGT-litsentsi väljastamist.

6.1.6. Õiguspärasuse audit ja selle tulemusel väljastatav õiguspärasuse tõend

ICF kontrollib oma õiguspärasuse kontrolli üksuse kaudu iga ettevõtja õigusaktidele vastavust II lisas sätestatud õiguspärasuse näitajate ning käesolevas lisas sätestatud kõigi ettevõtjate suhtes kohaldatavate tarneahela nõuete alusel, järgides menetlusi, mis võimaldavad väljastada õiguspärasuse tõendi igale metsandussektori ettevõtjale.

Õiguspärasuse auditite läbiviimise ja õiguspärasuse tõendite väljastamise menetlustega peab tõendama järgmist:

— puittooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele. Määratluses sisalduvate näitajate ja kontrollivahenditega seotud nõuded peavad olema täidetud kooskõlas seadusega ning näitajad ja kontrollivahendid peavad tõendama ettevõtja õiguspärasust. Ei tohi olla tõendeid ühegi kehtiva rikkumise kohta;

— kaasatud asutuste läbi viidavad kontrollid annavad kindluse, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu;

— kaasatud asutused teevad õiguspärasuse auditi raames ettevõtjate kohapealseid kontrolle ning audit hõlmab dokumentide kontrolli ja olemasolevate andmebaaside kontrollimist;

— kõnealuse kontrolli- ja valideerimismenetluse kirjalik aruanne säilitatakse vastavalt käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud korrale.

Kontrollimenetlus päädib taotlejale kättetoimetamiseks õiguspärasuse tõendi väljastamisega ning koosneb alljärgnevatest etappidest.

Koostamise metoodika

1. Ettevõtja esitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse õiguspärasuse tõendi väljastamiseks.

2. SIIAVA iga-aastase õiguspärasuse auditi ajakava alusel kontrollib iga asutus ettevõtja õiguspärasust vastavalt asjaomase asutuse vastutusalasse kuuluvatele kohaldatavatele eeskirjadele ning teavitab ICFi õiguspärasuse kontrolli üksust tulemustest.

3. ICF õiguspärasuse kontrolli üksus analüüsib talle kättesaadavaid kontrollivahendeid koos asjaomastelt asutustelt saadud kontrolliaruannetega.

4. Õiguspärasuse kontrolli üksus hindab, kas ettevõtja vastab kõikidele vastavushindamise tabelites esitatud näitajatele ja õiguspärasuse kontrolli süsteemi nõuetele.

5. Kui ettevõtja vastab kõigile nimetatud nõuetele, lõpetab õiguspärasuse kontrolli üksus ettevõtja õiguspärasuse auditi, väljastades õiguspärasuse tõendi.

Kontrollimeetodid

ICFi või mõne muu huvitatud asutuse taotlusel kontrollib õiguspärasuse kontrolli üksus SIRMA, SNIFi või muu käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus kindlaks määratud infosüsteemi kaudu, kas kõnealusel ettevõtjal on kehtiv õiguspärasuse tõend. Samamoodi kontrollitakse kehtiva tõendi olemasolu iga kord, kui ettevõtja esitab õiguspärasuse kontrolli üksusele taotluse oma õiguspärasuse tõendi uuendamiseks.

Enne õiguspärasuse tõendi kehtivusaja lõppu peab ettevõtja vastavalt vajadusele taotlema kas selle uuendamist või pikendamist. Kehtivusaja pikendamise taotluse korral peab taotleja esitama lisadokumente, mis tõendavad pikendamise vajadust (nt kui ettevõtja ootab mõne asutuse poolt kinnitusvahendi väljastamist), kui ta esitas taotluse õigel ajal ning kooskõlas koostamise metoodikaga, mis määratletakse käsiraamatus, mille lepinguosalised ühiskomitee kaudu kinnitavad. Õiguspärasuse kontrolli üksus analüüsib lisadokumente ja otsustab, kas on asjakohane väljastada uus õiguspärasuse tõend või kehtivat tõendit uuendada või pikendada.

Nagu on määratletud punktis 8, võetakse õiguspärasuse tõendite väljastamise menetluses arvesse kõiki käesoleva lepingu kontekstis riigi poolt heakskiidetud erasertifitseerimissüsteemide väljastatud tunnustatud tõendeid. See võib lühendada õiguspärasuse tõendi väljastamiseks vajalikku auditimenetlust.

Õiguspärasuse tõendite väljastamise, uuendamise ja kehtivusaja pikendamise menetlused, sealhulgas haldustoimikusse kuuluvate dokumentide komponentide kindlaksmääramine, ning kaasatud asutustelt pärinevate andmete võrdlemise süsteemi toimimine määratletakse käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus ICFi spetsiaalse haldusaktiga ning esitatakse kinnitamiseks ühiskomiteele.

6.2. Ettevõtjate kohustused seoses õiguspärasuse kontrolliga

Kogu tarneahela metsandusettevõtjad vastutavad enda ostetavate toodete õiguspärasuse kontrolli eest, rakendades nõuetekohast hoolsuskohustust, nagu on kindlaks määratud alapunktis 7.4.

Nõuetekohast hoolsuskohustust peab rakendama ostetava puidu suhtes nii riigi siseturul soetatud kui ka imporditud toodete puhul. Kuigi õiguspärasuse kontrolli kohaldatakse iga ettevõtja suhtes, peab kontroll näitama, et iga puidutarnija kontrollib ja dokumenteerib ka enda ostetava puidu õiguspärasust. Konfidentsiaalseks tunnistatud teabe, näiteks raamatupidamisandmed, võib hoolsuskohustuse auditist välja jätta, nagu määratakse nõuetekohase hoolsuskohustuse menetluste osas käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Iga puiduostu puhul tarneahela mis tahes punktis kontrollivad ettevõtjad puidu õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust ning puidu vastavust asjaomase tarnija puhul kohaldatavatele näitajatele, sealhulgas puidu füüsiliste omaduste (muu hulgas liigi ja mõõtmete) vastavust tagamaks puidu õiguspärane päritolu. Kui kahtlustatakse, et puit on ebaseaduslik, peavad ettevõtjad enne puittoodete ostmist võtma riskimaandusmeetmeid, nagu on määratletud alapunktis 7.1.

Kui tarnijal on ICFi õiguspärasuse kontrolli üksuse poolt nõuetekohaselt väljastatud kehtiv õiguspärasuse tõend, võib hoolsuskohustuse audit piirduda selle tõendi koopia nõudmisega. Siiski peab ettevõtja kontrollima asjaomase õiguspärasuse tõendi kehtivust ja autentsust, kasutades selleks õiguspärasuse kontrolli üksuse spetsiaalset tööriista, mis töötatakse välja käesoleva lepingu ettevalmistava ja korraldusliku etapi käigus.

Kui ettevõtjad on oma tarnijate õiguspärasust käsitleva teabe kokku kogunud, on nad edaspidi kohustatud tagama teabe ajakohasuse.

Metsandusettevõtjate nõuetekohasuse kontrollimisel kasutatakse nõuetekohase hoolsuse menetlust ja kontroll peab näitama, et:

— asjaomased tooted on toodetud viisil, mis vastab kõikidele õiguspärasuse määratluses sisalduvatele nõuetele, ning et

— tehakse piisavalt kontrolle tagamaks, et asjaomased tooted hõlmavad ainult õiguspärase tegevuse teel saadud puitu.

7. PUIDU JA PUITTOODETE TARNEAHELA KONTROLLIMINE

Käesoleva lepinguga hõlmatud puidu ja puittoodete tarneahela kontrollimine on üks SIIAVA kaudu teiste õiguspärasuse tagamise süsteemi kaasatud asutuste tööd koordineeriva ICFi ülesandeid.

Nii männipuidu ja kui ka laialehiste liikide puidu ning puittoodete majandamist, tootmist ja liikumist hõlmavasse tarneahelasse kuuluvad alljärgnevad kriitilised punktid, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva lisa 1. ja 2. liites:

— puittoodete import

— puittoodete transiit

— metsainventuur

— puude ülestöötamine, ümarpuidu ja saetud puidu tootmine ning virnastamine metsas või kogumiskeskustes

— männimetsade puhul: — ümarpuidu vedamine metsast metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

— laialehiste metsade puhul: — saetud puidu transport metsast ajutistesse kogumiskeskustesse — puidu ladustamine ajutistes kogumiskeskustes — saetud puidu vedamine ajutistest kogumiskeskustest metsatoodete esmatöötlemise ettevõtetesse

— metsatoodete esmatöötlemise ettevõtted

— töödeldud puittoodete transportimine

— metsatoodete teisese töötlemise ettevõtted

— puidulaod

— FLEGT- ja H-Legali litsentside väljastamine

— puittoodete eksport

— puittoodete konfiskeerimine.

Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval on laialehiste metsade ahela lülid suures osas samad mis männimetsade ahelal. Erinevusi kirjeldatakse käesoleva lisa 1. ja 2. liites.

7.1. Tarneahela kontrollimise põhimõtted

Tarneahela kontrollimine hõlmab kõiki käesolevas lepingus käsitletud tooteid, olenemata sellest, kas need on mõeldud riigisiseseks või rahvusvaheliseks tarbimiseks, nin