Rahvusvaheline

kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon

(Koostatud Brüsselis 14. juunil 1983)

PREAMBUL

Käesoleva, Tollikoostöö Nõukogu egiidi all vastu võetud konventsiooni OSALISED,

SOOVIDES hõlbustada rahvusvahelist kaubandust,

SOOVIDES hõlbustada statistika kogumist, võrdlemist ja analüüsi, eriti rahvusvahelises kaubanduses,

SOOVIDES vähendada kulusid, mis tulenevad kaupade uuesti kirjeldamisest ning ümberklassifitseerimisest ja kodeerimisest, kui nad rahvusvahelise kauplemise käigus ühest klassifikatsioonisüsteemist teise liiguvad, ning hõlbustada kaubandusdokumentide standardimist ja andmeedastust,

ARVESTADES, et muutused tehnoloogias ja rahvusvahelise kaubanduse struktuuris nõuavad ulatuslikke muudatusi kaupade tollitariifistikus klassifitseerimise nomenklatuuri konventsioonis, mis on koostatud Brüsselis 15. detsembril 1950.

ARVESTADES, et valitsused ja kaubandusringkonnad vajavad statistika ja tolli eesmärgil palju suuremat üksikasjalikkust, kui pakutakse eespool nimetatud konventsioonile lisatud nomenklatuuris,

ARVESTADES, et rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel on oluline andmete täpsus ja võrreldavus,

ARVESTADES, et harmoneeritud süsteem on mõeldud kasutamiseks eri transpordiliikide veotariifides ja transpordistatistikas,

ARVESTADES, et harmoneeritud süsteem kavatsetakse võimalikult suures ulatuses liita kaupade kirjeldamise ja kodeerimise süsteemidega,

ARVESTADES, et harmoneeritud süsteemi eesmärgiks on luua võimalikult tihe vastastikune seos impordi- ja ekspordistatistika ning tootmisstatistika vahel,

ARVESTADES, et tuleb säilitada võimalikult tihe vastastikune seos harmoneeritud süsteemi ja ÜRO rahvusvahelise kaubanduse klassifikaatori (SITC) vahel,

ARVESTADES soovitust kasutada eespool nimetatud vajaduste rahuldamiseks kombineeritud tariifi- ja statistikanomenklatuuri, mida saaksid kasutada rahvusvahelise kaubanduse eri huvirühmad,

ARVESTADES vajadust tagada, et harmoneeritud süsteemi ajakohastatakse vastavalt muudatustele tehnoloogias või rahvusvahelise kaubanduse struktuuris,

OLLES võtnud arvesse tööd, mida on selles vallas teinud Tollikoostöö Nõukogu asutatud harmoneeritud süsteemi komitee,

ARVESTADES, et kuna eespool nimetatud nomenklatuuri käsitlev konventsioon on osutunud tõhusaks vahendiks mõne neist eesmärkidest saavutamisel, on parim viis soovitud tulemuste saavutamiseks sõlmida uus rahvusvaheline konventsioon,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, edaspidi harmoneeritud süsteem – konventsiooni lisas sätestatud nomenklatuur, mis koosneb rubriikidest ja alamrubriikidest ning nende vastavatest arvkoodidest, märkustest jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ning harmoneeritud süsteemi üldistest tõlgendamisreeglitest;

b) tollitariifinomenklatuur – konventsiooniosalise õigusaktide alusel kehtestatud nomenklatuur tollimaksu määramiseks imporditud kaupadele;

c) statistikanomenklatuurid – konventsiooniosalise kehtestatud kaubanomenklatuurid andmete kogumiseks impordi ja ekspordi statistika jaoks;

d) kombineeritud tariifi- ja statistikanomenklatuur – nomenklatuur, milles on ühendatud tollitariifi- ja statistikanomenklatuur ning mida konventsiooniosalise õigusaktide kohaselt nõutakse kaupade deklareerimisel impordi puhul;

e) nõukogu asutamiskonventsioon – Brüsselis 15. detsembril 1950 koostatud konventsioon, millega asutati Tollikoostöö Nõukogu;

f) nõukogu – punktis e osutatud Tollikoostöö Nõukogu;

g) peasekretär – nõukogu peasekretär;

h) ratifitseerimine – ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine.

Artikkel 2

Lisa

Konventsiooni lisa moodustab selle lahutamatu osa ja iga viitega konventsioonile viidatakse ka lisale.

Artikkel 3

Konventsiooniosaliste kohustused

1. Kui artiklis 4 loetletud eranditest ei tulene teisiti,

a) välja arvatud käesoleva lõike punktis c sätestatud juhul, kohustub iga konventsiooniosaline tagama, et alates kuupäevast, mil konventsioon tema suhtes jõustub, on tema tollitariifi- ja statistikanomenklatuurid harmoneeritud süsteemiga kooskõlas. Seega kohustub konventsiooniosaline tagama, et tema tollitariifi- ja statistikanomenklatuuris:

i) kasutatakse kõiki harmoneeritud süsteemi rubriike ja alamrubriike ilma täienduste või muudatusteta ning nende vastavate arvkoodidega;

ii) kasutatakse harmoneeritud süsteemi üldiseid tõlgendamisreegleid ning kõiki märkusi jaotise, grupi ja alamrubriigi kohta ega muudeta harmoneeritud süsteemi jaotiste, gruppide, rubriikide või alamrubriikide kohaldamisala;

iii) järgitakse harmoneeritud süsteemi numeratsiooni;

b) samuti kohustub iga konventsiooniosaline tegema avalikkusele kättesaadavaks oma impordi ja ekspordi statistika, kasutades harmoneeritud süsteemi kuuekohalisi koode või konventsiooniosalise algatusel veelgi üksikasjalikumalt ulatuses, milles erandlikud põhjused, näiteks ärisaladus või riiklik julgeolek, ei välista avaldamist;

c) miski käesolevas artiklis ei kohusta konventsiooniosalist kasutama harmoneeritud süsteemi alamrubriike oma tollitariifinomenklatuuris, kui tema kombineeritud tariifi ja statistikanomenklatuur vastab punkti a alapunktide i, ii ja iii tingimustele.

2. Kui käesoleva artikli lõike 1 punktis a sätestatud kohustused on täidetud, võib iga konventsiooniosaline teha tekstis kohandusi, mis võivad olla vajalikud harmoneeritud süsteemi jõustamiseks oma siseriiklikus õiguses.

3. Miski käesolevas artiklis ei takista konventsiooniosalisel oma tollitariifi- või statistikanomenklatuuris kehtestamast alajaotisi, millega kaubad klassifitseeritakse üksikasjalikumalt kui harmoneeritud süsteemis, juhul kui kõik need alajaotised on lisatud ja kodeeritud üksikasjalikumalt kui konventsiooni lisas sätestatud kuuekohalist arvkoodi kasutades.

Artikkel 4

Osaline kohaldamine arengumaades

1. Konventsiooniosaliseks olev arengumaa võib harmoneeritud süsteemi osa või kõigi alamrubriikide kohaldamist edasi lükata nii kauaks, kui on vaja, arvestades tema rahvusvahelise kaubanduse struktuuri või haldusressursse.

2. Konventsiooniosaliseks olev arengumaa, kes vastavalt käes-oleva artikli sätetele otsustab kohaldada harmoneeritud süsteemi osaliselt, kohustub andma oma parima, et kuuekohaliste arvkoodidega harmoneeritud süsteemi hakataks tervikuna kohaldama viie aasta jooksul alates kuupäevast, mil käesolev konventsioon tema suhtes jõustub, või vajaduse korral pikema aja jooksul, arvestades käesoleva artikli lõike 1 sätteid.

3. Konventsiooniosaliseks olev arengumaa, kes vastavalt käesoleva artikli sätetele otsustab kohaldada harmoneeritud süsteemi osaliselt, peab kohaldama iga ühe kriipsuga tähistatud alamrubriigi kõiki kahe kriipsuga tähistatud alamrubriike või mitte ühtki neist, või iga rubriigi kõiki ühe kriipsuga tähistatud alamrubriike või mitte ühtki neist. Sellise osalise kohaldamise korral asendatakse kas kuues või viies ja kuues koht harmoneeritud süsteemi koodi mittekohaldatavas osas vastavalt kas "0" või "00"– ga.

4. Arengumaa, kes vastavalt käesoleva artikli sätetele otsustab kohaldada harmoneeritud süsteemi osaliselt, peab konventsiooniosaliseks saades peasekretäri teavitama alamrubriikidest, mida ta ei kohalda kuupäeval, mil käesolev konventsioon tema suhtes jõustub, ning samuti teavitama peasekretäri alamrubriikidest, mida ta kohaldab pärast nimetatud kuupäeva.

5. Iga arengumaa, kes vastavalt käesoleva artikli sätetele otsustab kohaldada harmoneeritud süsteemi osaliselt, võib konventsiooniosaliseks saades teavitada peasekretäri, et ta kohustub ametlikult kohaldama kogu kuuekohaliste arvkoodidega harmoneeritud süsteemi kolme aasta jooksul alates kuupäevast, mil käesolev konventsioon tema suhtes jõustub.

6. Iga arengumaa, kes vastavalt käesoleva artikli sätetele kohaldab harmoneeritud süsteemi osaliselt, on vabastatud artiklis 3 sätestatud kohustustest seoses alamrubriikidega, mida ta ei kohalda.

Artikkel 5

Arengumaadele antav tehniline abi

Konventsiooniosaliseks olevad arenenud riigid annavad arengumaadele viimaste taotluse korral vastastikku kokkulepitud tingimustel tehnilist abi muu hulgas töötajate koolitamisel ja olemasolevate nomenklatuuride harmoneeritud süsteemiga kooskõlla viimisel ning nõu kooskõlla viidud süsteemide ajakohastamisel harmoneeritud süsteemi muudatustega või käesoleva konventsiooni sätete kohaldamisel.

Artikkel 6

Harmoneeritud süsteemi komitee

1. Konventsiooniga luuakse komitee, mida nimetatakse harmoneeritud süsteemi komiteeks ning mis koosneb kõigi konventsiooniosaliste esindajatest.

2. Komitee tuleb tavaliselt kokku vähemalt kaks korda aastas.

3. Koosolekud kutsub kokku peasekretär ja juhul kui konventsiooniosalised ei otsusta teisiti, toimuvad koosolekud nõukogu peakorteris.

4. Igal konventsiooniosalisel on harmoneeritud süsteemi komitees õigus ühele häälele; siiski on konventsiooni kohaldamisel, ilma et see piiraks mis tahes tulevikus sõlmitavaid konventsioone, kus konventsiooniosalisteks on tolli- või majandusliit või üks või mitu selle liikmesriiki, sellistel konventsiooniosalistel koos ainult üks hääl. Samuti on artikli 11 punkti b kohaselt konventsiooniosaliseks saamise tingimustele vastava tolli- või majandusliidu kõikidel liikmesriikidel, kes saavad konventsiooniosaliseks, koos vaid üks hääl.

5. Harmoneeritud süsteemi komitee valib endale esimehe ja ühe või mitu aseesimeest.

6. Ta võtab vastu oma kodukorra otsusega, mille poolt peab olema vähemalt kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest. Sel viisil vastuvõetud kodukorra peab kiitma heaks nõukogu.

7. Vajaduse korral võib ta kutsuda oma töös vaatlejatena osalema valitsustevahelisi või teisi rahvusvahelisi organisatsioone.

8. Ta loob vastavalt vajadusele allkomiteed või töörühmad, pidades silmas eelkõige artikli 7 lõike 1 punkti a, ning määrab kindlaks nende allkomiteede või töörühmade liikmelisuse, hääleõiguse ja kodukorra.

Artikkel 7

Komitee ülesanded

1. Vastavalt artiklile 8 on harmoneeritud süsteemi komiteel järgmised ülesanded:

a) teha soovi korral ettepanekuid konventsiooni muutmiseks, pidades eelkõige silmas kasutajate vajadusi ning muutusi tehnoloogias või rahvusvahelise kaubanduse struktuuris;

b) töötada välja selgitavaid märkusi, arvamusi klassifitseerimise kohta või muid nõuandeid, näiteks juhiseid harmoneeritud süsteemi tõlgendamiseks;

c) töötada välja soovitusi eesmärgiga tagada harmoneeritud süsteemi ühetaoline tõlgendamine ja kohaldamine;

d) koguda ja levitada teavet harmoneeritud süsteemi kohaldamise kohta;

e) omal algatusel või taotluse korral anda teavet või juhiseid mis tahes küsimustes, mis on seotud kaupade klassifitseerimisega harmoneeritud süsteemis, konventsiooniosalistele, nõukogu liikmetele ja tema arvates asjaomastele valitsustevahelistele või muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele;

f) esitada igal nõukogu istungil aruandeid, mis käsitlevad tema tegevust, sealhulgas muudatusettepanekuid, selgitavaid märkusi, arvamusi klassifitseerimise kohta ja muid nõuandeid;

g) kasutada muid harmoneeritud süsteemiga seotud volitusi ja täita muid sellega seotud ülesandeid, mida nõukogu või konventsiooniosalised vajalikuks peavad.

2. Harmoneeritud süsteemi komitee haldusotsused, mis mõjutavad eelarvet, peavad saama nõukogu heakskiidu.

Artikkel 8

Nõukogu ülesanded

1. Nõukogu vaatab läbi konventsiooni muutmise ettepanekud, mille on välja töötanud harmoneeritud süsteemi komitee, ning soovitab neid konventsiooniosalistele artiklis 16 ettenähtud korras, kui ükski konventsiooniosaliseks olev nõukogu liige ei taotle, et ettepanekud või osa neist suunataks komiteele uuesti läbivaatamiseks.

2. Selgitavad märkused, arvamused klassifitseerimise kohta, muud nõuanded harmoneeritud süsteemi tõlgendamiseks ning soovitused harmoneeritud süsteemi ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise tagamiseks, mis on välja töötatud harmoneeritud süsteemi komitee istungil artikli 7 lõike 1 alusel, loetakse nõukogu poolt heakskiidetuks, kui hiljemalt teise kuu lõpuks pärast kuud, mil istung lõppes, pole ükski konventsiooniosaline peasekretäri teavitanud oma taotlusest suunata see küsimus nõukogule.

3. Kui küsimus suunatakse nõukogule käesoleva artikli lõike 2 alusel, kiidab nõukogu sellised selgitavad märkused, arvamused klassifitseerimise kohta ja muud nõuanded või soovitused heaks, kui ükski konventsiooniosaliseks olev nõukogu liige ei taotle, et need või osa neist suunataks komiteele uuesti läbivaatamiseks.

Artikkel 9

Tollimaksumäärad

Konventsiooniga ei võta konventsiooniosalised endale mingeid kohustusi seoses tollimaksumääradega.

Artikkel 10

Vaidluste lahendamine

1. Konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise vaidlused konventsiooniosaliste vahel lahendatakse võimaluse korral läbirääkimiste teel.

2. Vaidluse, mida sel viisil ei lahendata, suunavad vaidluspooled harmoneeritud süsteemi komiteele, kes seda uurib ja esitab soovitused lahendamiseks.

3. Kui harmoneeritud süsteemi komitee ei suuda vaidlust lahendada, suunab ta küsimuse nõukogule, kes annab soovitusi vastavalt nõukogu asutamiskonventsiooni III artikli punktile e.

4. Vaidluspooled võivad ette kokku leppida, et nad aktsepteerivad komitee või nõukogu soovitusi siduvatena.

Artikkel 11

Nõuded konventsiooniosalisele

Konventsiooni osalisteks võivad saada:

a) nõukogu liikmesriigid;

b) tolli- või majandusliidud, kelle pädevusse on antud sõlmida lepinguid mõnedes või kõigis konventsiooniga reguleeritud küsimustes;

c) teised riigid, kellele peasekretär on nõukogu juhendamisel vastavasisulise kutse saatnud.

Artikkel 12

Konventsiooniosaliseks saamise kord

1. Konventsiooni osaliseks võib saada iga asjaomastele tingimustele vastav riik või tolli- või majandusliit,

a) kirjutades konventsioonile alla ratifitseerimisreservatsioonita;

b) deponeerides ratifitseerimiskirja pärast ratifitseeritava konventsiooni allakirjutamist või

c) ühinedes konventsiooniga, kui konventsioon ei ole enam allakirjutamiseks avatud.

2. Konventsioon on artiklis 11 nimetatud riikidele ja tolli- või majandusliitudele allakirjutamiseks avatud kuni 31. detsembrini 1986 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on konventsioon ühinemiseks avatud.

3. Ratifitseerimis- või ühinemiskirjad antakse hoiule peasekretärile.

Artikkel 13

Jõustumine

1. Konventsioon jõustub 1. jaanuaril vähemalt 12 kuud, kuid mitte enam kui 24 kuud pärast seda, kui vähemalt 17 artiklis 11 nimetatud riiki või tolli- või majandusliitu on sellele ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiule andnud, kuid mitte enne 1. jaanuari 1987.

2. Iga pärast käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud miinimumarvu täissaamist konventsioonile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud, selle ratifitseerinud või sellega ühinenud riigi või tolli- või majandusliidu suhtes jõustub konventsioon 1. jaanuaril vähemalt 12 kuud, kuid mitte enam kui 24 kuud pärast seda, kui ta on konventsioonile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiule andnud, juhul kui ta ei nimeta varasemat kuupäeva. Siiski ei tohi käesoleva lõike kohane jõustumiskuupäev olla varasem kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud jõustumiskuupäev.

Artikkel 14

Kohaldamine sõltlasterritooriumidel

1. Konventsiooni osaliseks saamise ajal või mis tahes ajal pärast seda võib iga riik esitada peasekretärile teatise selle kohta, et konventsioon laieneb kõigile või mõnedele teatises nimetatud territooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. Selline teatis jõustub 1. jaanuaril vähemalt 12 kuud, kuid mitte enam kui 24 kuud pärast kuupäeva, mil peasekretär on selle kätte saanud, juhul kui teatises ei nimetata varasemat kuupäeva. Siiski ei kohaldata konventsiooni selliste territooriumide suhtes enne selle jõustumist asjaomase riigi suhtes.

2. Konventsioon kaotab oma kehtivuse nimetatud territooriumil alates kuupäevast, mil konventsiooniosaline lakkab olemast vastutav selle territooriumi välissuhete eest, või alates varasemast kuupäevast, mis on peasekretärile teatatud artiklis 15 sätestatud korras.

Artikkel 15

Denonsseerimine

Konventsiooni kehtivusaeg ei ole piiratud. Siiski võib iga konventsiooniosaline selle denonsseerida ja denonsseerimine jõustub aasta möödumisel kuupäevast, mil peasekretär on denonsseerimiskirja kätte saanud, juhul kui selles ei nimetata hilisemat kuupäeva.

Artikkel 16

Muutmise kord

1. Nõukogu võib konventsiooniosalistele esitada konventsiooni muutmise ettepanekuid.

2. Iga konventsiooniosaline võib teatada peasekretärile oma vastuväite muudatusettepanekule ja seejärel käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud tähtaja jooksul oma vastuväite tagasi võtta.

3. Muudatusettepanek loetakse vastuvõetuks kuus kuud pärast kuupäeva, mil sellest on teatatud peasekretärile, kui selle tähtaja lõppedes pole ühtegi lahendamata vastuväidet.

4. Vastuvõetud muudatused jõustuvad kõigi konventsiooniosaliste suhtes ühel järgmistest kuupäevadest:

a) kui muudatusettepanekust on teatatud enne 1. aprilli, on tähtpäevaks teatamise kuupäevale järgneva teise aasta 1. jaanuar,

b) kui muudatusettepanekust on teatatud pärast 1. aprilli, on tähtpäevaks teatamise kuupäevale järgneva kolmanda aasta 1. jaanuar.

5. Iga konventsiooniosalise statistikanomenklatuurid ja tollitariifinomenklatuur või artikli 3 lõike 1 punktis c sätestatud juhul kombineeritud tariifi- ja statistikanomenklatuur viiakse muudetud harmoneeritud süsteemiga kooskõlla käesoleva artikli lõikes 4 sätestatud kuupäevaks.

6. Iga riik või tolli- või majandusliit, kes konventsioonile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutab, selle ratifitseerib või sellega ühineb, loetakse nõustunuks selle mis tahes muudatustega, mis tema konventsiooniosaliseks saamise kuupäevaks on jõustunud või vastu võetud vastavalt käesoleva artikli lõikele 3.

Artikkel 17

Konventsiooniosaliste õigused harmoneeritud süsteemi suhtes

Mis tahes harmoneeritud süsteemiga seotud küsimustes annavad artikli 6 lõige 4, artikkel 8 ja artikli 16 lõige 2 konventsiooniosalisele õigused:

a) harmoneeritud süsteemi kõigi osade suhtes, mida ta kohaldab vastavalt konventsiooni sätetele;

b) kuni kuupäevani, mil konventsioon tema suhtes artikli 13 kohaselt jõustub, harmoneeritud süsteemi kõigi osade suhtes, mida ta sellel kuupäeval vastavalt konventsiooni sätetele peab kohaldama;

c) harmoneeritud süsteemi kõigi osade suhtes, kui ta on ametlikult kohustunud kohaldama kogu kuuekohaliste arvkoodidega harmoneeritud süsteemi artikli 4 lõikes 5 nimetatud kolmeaastase tähtaja jooksul kuni selle tähtaja lõpuni.

Artikkel 18

Reservatsioonid

Konventsiooni suhtes ei ole lubatud teha mingeid reservatsioone.

Artikkel 19

Peasekretäri esitatavad teated

Peasekretär teatab konventsiooniosalistele, teistele allakirjutanud riikidele, nendele nõukogu liikmesriikidele, kes ei ole konventsiooniosalised, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile:

a) teatistest artikli 4 alusel;

b) artiklis 12 nimetatud allakirjutamisest, ratifitseerimisest ja ühinemisest;

c) konventsiooni jõustumise kuupäeva vastavalt artiklile 13;

d) teatistest artikli 14 alusel;

e) denonsseerimisest artikli 15 alusel;

f) konventsiooni muudatustest vastavalt artikli 16 ettepanekutele;

g) vastuväidetest muudatusettepanekutele artikli 16 alusel ning vajaduse korral nende tagasivõtmisest;

h) artikli 16 alusel vastuvõetud muudatustest ja nende jõustumise kuupäeva.

Artikkel 20

Registreerimine Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis

Konventsioon registreeritakse nõukogu peasekretäri taotlusel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artiklile 102.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad konventsioonile alla kirjutanud.

Koostatud neljateistkümnendal juunil tuhande üheksasaja kaheksakümne kolmandal aastal Brüsselis inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis antakse hoiule nõukogu peasekretäri kätte, kes edastab selle tõestatud koopiad kõigile konventsiooni artiklis 11 osutatud riikidele ning tolli- ja majandusliitudele.

--------------------------------------------------