21987A0804(02)
4.8.1987 L 214/2 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA
1986. AASTA RAHVUSVAHELINE OLIIVIÕLI- JA LAUAOLIIVILEPING
PREAMBUL
KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,
SILMAS PIDADES, et õlipuu:
— on pinnase hooldamiseks ja säilitamiseks hädavajalik taim, mis võimaldab harida maad, kus muid põllukultuure ei
kasva ja mis isegi praegu laialdaselt valitsevas mitteintensiivses põllumajandustootmises kohaneb hästi kõikide kasvu-
parandustoimingutega,
— on mitmeaastane viljapuu, millelt on asjakohase tehnoloogia abil võimalik saada kasvatamiseks tehtud investeeringu-tega samaväärset tulu,
RÕHUTADES, et selle kasvatamisest oleneb miljonite perekondade toimetulek ja elatustase, sest nad sõltuvad täielikult
meetmetest, mida võetakse oliivitoodete tarbimise säilitamiseks ja laiendamiseks nii tootjariikides kui ka mittetootvates
tarbijariikides,
OLLES TEADLIKUD, et oliiviõli ja lauaoliivid on oliivikasvatuspiirkondade olulised põhitooted,
SILMAS PIDADES, et oliivitootmise põhiline iseärasus on saagikogumise ja turuletoomise ebakorrapärasus, mis muudab
toodangu väärtuse kõikuvaks ning hinnad ja eksporditulu ebapüsivaks, põhjustades suuri erinevusi tootjate sissetule-
kutes,
SILMAS PIDADES, et kõnealused asjaolud põhjustavad erilisi raskusi, mis võivad tõsiselt kahjustada tootjate ja tarbijate
huve ning ohustada majanduskasvule suunatud üldisi tegevuspõhimõtteid oliivikasvatuspiirkondadega riikides,
RÕHUTADES seoses sellega oliivitootmise suurt osatähtsust paljude riikide, eelkõige oliivikasvatusega tegelevate arengu-
maade majanduse jaoks,
OLLES TEADLIKUD, et seoses oliivikasvatuse ja -turu konkreetsete iseärasustega võetavad meetmed ei saa piirduda sise-
riikliku tegevusega ning rahvusvaheline koostöö on hädavajalik,
ARVESTADES 1956. aasta rahvusvahelist oliiviõlilepingut, mida on muudetud 3. aprilli 1958. aasta protokolliga, 1963.
aasta rahvusvahelist oliiviõlilepingut, mille kehtivusaega on pikendatud ja mida on muudetud mitu korda, ning 1979.
aasta rahvusvahelist oliiviõlilepingut,
ARVESTADES, et 1979. aasta lepingu kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 1986,OLLES SEISUKOHAL, et kõnesolevate lepingute raames tehtud tööd on kindlasti vaja jätkata ja laiendada ning et on
soovitav sõlmida uus leping,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I PEATÜKK
ÜLDEESMÄRGID
Artikkel 1
Üldeesmärgid1986. aasta rahvusvahelise oliiviõli- ja lauaoliivilepingu (edas-
pidi “leping”) eesmärgid, milles võetakse arvesse ÜROkaubandus- ja arengukonverentsi resolutsioonide 93 (IV), 124(V) ja 155 (VI) sätteid, on järgmised:
1.Seoses rahvusvahelise koostöö ja kooskõlastatud meetmetega:
a) soodustada maailma oliivitootetööstuse integreeritud
arengut käsitlevat rahvusvahelist koostööd;03/7. kd 260 Euroopa Liidu Teataja ET
b) säilitada rahuldavad töötingimused oliivikasvatuses ja
oliivitootetööstuses ning nendega seotud tegevusaladel, ettõsta kõnealuste valdkondadega seotud elanikkonnaelatustaset;
c) soodustada oliiviõli, oliivijääkõli ja lauaoliivide tootmise,
industrialiseerimise ja turustamise kooskõlastamist ning
kõnealuste toodete turu korraldamist;
d) uurida teiste oliivitoodete suhtes kohaldatavaid vajalikke
meetmeid ja hõlbustada nende rakendamist;
e) jätkata ja laiendada varasemate rahvusvaheliste oliiviõli-
lepingute raames tehtud tööd.
2.Seoses oliivikasvatuse ja oliiviõli ekstraheerimise ajakohastamisega:
a) soodustada uurimis- ja arendustegevust, et töötada välja
tehnoloogiad, mis võimaldaksid järgmist:
i) ajakohastada tehnika- ja teaduskavade abil oliivikas-
vatust ja oliivitootetööstust;
ii) parandada oliivikasvatusest saadavate toodete kvali-
teeti;
iii) vähendada saadud toodete, eelkõige oliiviõli tootmise
kulusid, et parandada kõnealuse õli seisundit vedelate
taimsete toiduõlide turul;
iv) parandada oliivitootetööstuse keskkonnaalast
olukorda vastavalt ÜRO inimkeskkonnaalase konve-
rentsi soovitustele, et vähendada kahjulikku toimet;
b) soodustada tehnosiiret ja koolitust oliivisektoris.
3.Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse laienemisega:
a) soodustada rahvusvaheliste oliivitootekaubanduse laien-
damiseks kavandatud meetmete uurimist ja kohaldamist,
et suurendada tootjariikide, eelkõige tootvate arengu-
maade ekspordist saadavaid vahendeid ning kiirendadanende majanduskasvu ja sotsiaalset arengut, võttes samalajal arvesse tarbijate huve;
b) vastu võtta kõik asjakohased oliiviõli- ja lauaoliivitarbi-
mise edendamise meetmed;
c) ennetada ebaausat konkurentsi rahvusvahelises oliiviõli-,
oliivijääkõli- ja lauaoliivikaubanduses ning vajadusekorral võidelda sellega ja tagada kõnealuses valdkonnas
vastuvõetud rahvusvahelistele eeskirjadele ja normidele
täielikult vastava kauba tarnimine;d) parandada turulepääsu, tarnimise usaldusväärsust, turu-
struktuure ning turustus-, jaotus- ja transpordisüsteeme;
e) võtta kõiki oliiviõli ja lauaoliivide bioloogilist väärtust
rõhutavaid meetmeid.
4.Seoses rahvusvahelise oliivitootekaubanduse standardimisega:
a) soodustada tootmise ja tarbimise tasakaalustamise meet-
mete uurimist ja kohaldamist;
b) soodustada eelkõige oliiviõli ja lauaoliivide turustamist
käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamise meetmete
uurimist ja kohaldamist;
c) vähendada turul tarnete kättesaadavuse kõikumisega
seotud probleeme eelkõige selleks, et:
i) vältida liigset hindade kõikumist ning tagada tootjate
jaoks soodne ja õiglane ning tarbijate jaoks mõõdukas
hinnatase;
ii) luua tootmise, tarbimise ja rahvusvahelise kaubanduse
ühtlast laienemist soodustavad tingimused, võttesarvesse nende omavahelisi suhteid;
d) täiustada teavitamis- ja konsulteerimismenetlusi, et muu
hulgas parandada oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivituruläbipaistvust.
II PEATÜKK
MÕISTED
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.nõukogu – artikli 3 lõikes 1 osutatud rahvusvaheline
oliiviõlinõukogu;
2.liige – käesoleva lepingu osaline;
3.peamiselt tootev liige – liige, kelle oliiviõli- ja lauaoliivitoodang
1980/81.–1983/84. oliiviõli ja lauaoliivide saagiaastal (kaasaarvatud), arvestatuna 20 % suuruse ümberarvestuskoefit-
siendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks, ületas 1981.–1984.
kalendriaasta (kaasa arvatud) impordi;03/7. kd 261 Euroopa Liidu Teataja ET
4.peamiselt importiv liige – liige, kelle oliiviõli- ja lauaoliivitoo-
dang 1980/81.–1983/84. oliiviõli ja lauaoliivide saagiaastal(kaasa arvatud), arvestatuna 20 % suuruse ümberarvestus-koefitsiendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks, oli väiksemkui 1981.–1984. kalendriaasta (kaasa arvatud) import, või
liige, kelle puhul ei registreeritud kummagi kaubaartikli
toodangut kõnealustel saagiaastatel;5.oliiviõli saagiaasta – ajavahemik 1. novembrist kuni järgmise
aasta 31. oktoobrini;
6.lauaoliivide saagiaasta – ajavahemik 1. septembrist kuni järg-
mise aasta 31. augustini;
7.oliivitooted – eelkõige oliiviõlid, lauaoliivid ja oliivijääkõlid.
I OSA
INSTITUTSIOONILISED SÄTTED
III PEATÜKK
RAHVUSVAHELINE OLIIVIÕLINÕUKOGU
Artikkel 3
Rahvusvahelise oliiviõlinõukogu loomine, peakorter ja
struktuur
1. Käesoleva lepingu haldamiseks ja selle toimimise jälgimi-
seks loodud rahvusvahelisel oliiviõlinõukogul on käesolevaslepingus sätestatud koosseis, volitused ja ülesanded.
2. Nõukogu peakorter on Madridis, kui nõukogu ei otsusta
teisiti.
3. Nõukogu tegutseb iseseisvalt ja/või artiklis 7 osutatud
komiteede ja allkomiteede kaudu ning tegevdirektorist, kõrge-matest ametnikest ja töötajatest koosneva täitevsekretariaadikaudu.
Artikkel 4
Nõukogu koosseis
1. Kõik käesoleva lepingu osalised on nõukogu liikmed.2. Liikmeid on kaht liiki, täpsemalt:
a) peamiselt tootvad liikmed ning
b) peamiselt importivad liikmed.
3. Igal liikmel on nõukogus üks esindaja ning soovi korral
üks või mitu asendusliiget. Liige võib nimetada oma esindajale
või asendusliikmetele ühe või mitu nõunikku.Artikkel 5
Valitsustevaheliste organisatsioonide osalemine
Kõik käesolevas lepingus sisalduvad viited valitsusele või valit-
sustele hõlmavad ka viidet Euroopa Majandusühendusele või
mõnele muule valitsustevahelisele organisatsioonile, misvastutab rahvusvaheliste lepingute, eelkõige kaubalepingutesuhtes peetavate läbirääkimiste eest ning kõnealuste lepingutesõlmimise ja kohaldamise eest. Sellest tulenevalt hõlmavad kõik
käesolevas lepingus sisalduvad viited allkirjastamisele, ratifitsee-
rimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele, ajutisest kohalda-misest teatamisele või ühinemisele kõnealuste valitsustevahelisteorganisatsioonide poolset allkirjastamist, ratifitseerimist, vastu-võtmist või heakskiitmist, ajutisest kohaldamisest teatamist võiühinemist.
Artikkel 6
Privileegid ja immuniteedid
1. Nõukogu on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõlmida
lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ningalgatada kohtumenetlusi.
2. Nõukogul on iga liikme territooriumil talle käesoleva
lepinguga pandud ülesannete täitmiseks vajalik õigusvõime
kõnealuse liikme õigusaktide piires.
3. Alates käesoleva lepingu jõustumisest sõlmib selle riigi
valitsus, kus asub nõukogu peakorter, nõukoguga lepingu,millega antakse nõukogule samasugused volitused, privileegidja immuniteedid nagu vastuvõttev riik annab rahvusvahelisteleorganisatsioonidele. Seni kehtib Hispaania valitsuse ja nõukogu
vahel 2. juulil 1962. aastal sõlmitud peakorterit käsitlev kokku-
lepe.03/7. kd 262 Euroopa Liidu Teataja ET
4. Selle riigi valitsus, kus asub nõukogu peakorter, vabastab
nõukogu töötajatele makstava töötasu ning nõukogu varad,tulu ja muu omandi maksudest, kui kõnealuse riigi õigusaktidseda lubavad.
5. Nõukogu võib sõlmida ühe või mitme liikmega käesoleva
lepingu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vajalike privilee-gide ja immuniteetidega seotud kokkuleppeid.
6. Kui nõukogu peakorter viiakse riiki, mis on käesoleva
lepingu liige, sõlmib kõnealune liige nõukoguga võimalikultkiiresti kokkuleppe, mis käsitleb nõukogu, selle tegevdirektori,kõrgemate ametnike, töötajate, ekspertide ja liikmete esindajatestaatust, privileege ja immuniteete kõnesolevas riigis ülesannete
täitmiseks viibimise ajal.
7. Kui käesoleva artikli lõikega 6 ettenähtud kokkuleppe
alusel ei rakendata muud maksustamiskorda ja kuni kõnealuse
kokkuleppe sõlmimiseni toimib uus vastuvõttev liige järgmiselt:
a) vabastab maksudest töötasu, mida nõukogu maksab oma
töötajatele;
b) vabastab maksudest nõukogu varad, tulu ja muu omandi.
8. Kui nõukogu peakorter viiakse riiki, mis ei ole lepingu
liige, saab nõukogu enne kolimist kõnealuse riigi valitsuse kirja-
liku kinnituse, milles tõendatakse et:
a) nõukoguga sõlmitakse võimalikult kiiresti käesoleva artikli
lõikes 6 esitatud kokkuleppe ning
b) kuni kõnealuse kokkuleppe sõlmimiseni antakse käesoleva
artikli lõikes 7 sätestatud maksuvabastused.
9. Nõukogu püüab sõlmida selle riigi valitsusega, kuhu
nõukogu peakorter kavatsetakse viia, käesoleva artikli lõikes 6esitatud kokkuleppe enne peakorteri üleviimist.
Artikkel 7
Nõukogu volitused ja ülesanded
1. Nõukogu kasutab kõiki volitusi ning täidab kõiki ülesan-
deid või korraldab nende täitmise, mis on vajalikud käesoleva
lepingu sätete rakendamiseks.
2. Nõukogu edendab kõikide tema kasutuses olevate vahen-
ditega maailma oliivitootetööstuse ühtlast laienemist, soodus-tades tootmise, tarbimise ja rahvusvahelise kaubandusega
seotud tegevust ning võttes arvesse nimetatud valdkondade
omavahelisi suhteid.3. Nõukogul on õigus teha või lasta teha uuringuid või muid
töid, sh koguda üksikasjalikku teavet igasuguse oliivikasvatuseleja oliivitootetööstusele osutatava eriabi kohta, mis võimaldabtal anda soovitusi ja teha ettepanekuid, mida nõukogu võibpidada vajalikuks artiklis 1 kehtestatud üldeesmärkide saavuta-
miseks. Kõik sellised uuringud ja tööd hõlmavad eelkõige
võimalikult suurt arvu riike või riikide rühmi ning arvestavadvastavate riikide üldisi, sotsiaalseid ja majanduslikke tingimusi.
4. Nõukogu kehtestab eeskirjad, mille kohaselt liikmed teavi-
tavad nõukogu järeldustest, millele nad on jõudnud pärast käes-olevas artiklis nimetatud või käesoleva lepingu kohaldamisest
tulenevate soovituste ja ettepanekute arvessevõtmist.
5. Nõukogu koostab oma töökorra kooskõlas käesoleva
lepingu sätetega. Ta ajakohastab käesolevast lepingust tulene-
vate ülesannete täitmiseks vajalikke arvestusdokumente ningmuid tema meelest tarvilikke arvestusdokumente. Vastuvõetudtöökorra ja käesoleva lepingu sätete vaheliste vastuolude korralkohaldatakse käesolevat lepingut.
6. Nõukogu koostab, valmistab ette ja avaldab aruanded,
uuringud ja muud kasulikuks ja vajalikuks peetavad doku-
mendid.
7. Nõukogu avaldab vähemalt kord aastas aruande oma
tegevuse ja käesoleva lepingu täitmise kohta.
8. Nõukogu võib ametisse nimetada kasulikuks peetavaid
komiteesid ja allkomiteesid, kes abistavad teda käesolevastlepingust tulenevate ülesannete täitmisel.
9. Nõukogu volituste täitmisega seotud finantssätted on
esitatud käesoleva lepingu teises osas. Nõukogul ei ole volitust
võtta laenu.
Artikkel 8
Nõukogu esimees ja aseesimees
1. Nõukogu valib liikmete delegatsioonide hulgast esimehe,
kelle ametiaeg on üks oliiviõli saagiaasta. Kui esimeheks vali-
takse esindaja, kasutab tema õigust osaleda nõukogu otsuste
tegemises mõni teine tema delegatsiooni liige. Esimees ei saaoma töö eest tasu.
2. Nõukogu valib liikmete delegatsioonide hulgast ka aseesi-
mehe. Kui aseesimeheks valitakse esindaja, võib ta osaledanõukogude otsuste tegemises, v.a juhul, kui ta täidab esimeheülesandeid, mil ta delegeerib oma õiguse mõnele teisele oma
delegatsiooni liikmele. Aseesimehe ametiaeg on üks oliiviõli
saagiaasta ja ta ei saa töö eest tasu.03/7. kd 263 Euroopa Liidu Teataja ET
3. Kui nii esimees kui ka aseesimees puuduvad ajutiselt või
kui üks neist puudub või mõlemad puuduvad alaliselt, võibnõukogu valida liikmete delegatsioonide hulgast uued, vastavaltvajadusele ajutised või alalised ametnikud.
Artikkel 9
Nõukogu istungid
1. Nõukogu istungid toimuvad peakorteris, kui ei otsustata
teisiti. Kui nõukogu tuleb mõne liikme kutsel kokku kusagilmujal, kannab kõnealune liige sellest tulenevad nõukogu eelarvelisakulud.
2. Nõukogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas, s.o
kevadel ja sügisel.
3. Esimees võib nõukogu oma äranägemisel igal ajal kokku
kutsuda. Samuti kutsub esimees nõukogu kokku ühe või mitmeliikme nõudmisel.
4. Teade käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud istungite kohta
edastatakse vähemalt 45 päeva enne kõnealuse istungi esimese
koosoleku kuupäeva. Teade käesoleva artikli lõikes 3 sätestatudistungite kohta edastatakse vähemalt 15 päeva enne kõnealuseistungi esimese koosoleku kuupäeva.
Artikkel 10
Osaluskvoodid
1. Iga liikme osaluskvoot määratakse järgmisest valemist
saadud tulemuse alusel:
q¼P
1þi1þP2þi1þ5
Selles valemis:
— q on arv, mille alusel nõukogu määrab osaluskvoodi;
—P1on oliiviõli keskmine aastatoodang tuhandetes tonnides
1980/81.–1983/84. saagiaastal, kusjuures arvesse võetakseainult täisarvu;
—i
1on oliiviõli keskmine aasta puhasimport tuhandetes
tonnides 1981.–1984. kalendriaastal, arvesse võetakse
ainult täisarvu;—P2on lauaoliivide keskmine aastatoodang tuhandetes
tonnides, arvestatuna 20 % suuruse ümberarvestuskoefit-siendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks, 1980/81.–1983/84. saagiaastal, kusjuures arvesse võetakse ainult täisarvu;
—i
2on lauaoliivide keskmine aasta puhasimport tuhandetes
tonnides, arvestatuna 20 % suuruse ümberarvestuskoefit-
siendi abil ümber oliiviõli ekvivalendiks, 1981.–1984.
kalendriaastal, kusjuures arvesse võetakse ainult täisarvu;
— 5 on kõikide liikmerühmade kõikidele liikmele eraldatud
põhiarv.
2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel määratud osaluskvoodid
esitatakse käesoleva lepingu A lisas. Nõukogu võib vajadusekorral eespool nimetatud kvoodid üle vaadata vastavalt käes-olevas lepingus osalemisele.
Artikkel 11
Nõukogu otsused
1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, teeb
nõukogu otsused liikmete konsensuse alusel.
2. Liikmel, kes ei ole osalenud istungil, kus otsus tehti, palu-
takse esitada oma seisukoht kõnealuse otsuse kohta 30 päevajooksul pärast istungi lõppu. Kui vastust eespool nimetatud
tähtaja jooksul ei saada, käsitletakse kõnealuse liikme seisu-
kohta vastuvõetud otsusega kooskõlas olevana.
3. Liige võib volitada mõne teise liikme esindajat esindama
tema huve ja kasutama tema õigust osaleda nõukogu otsuste
tegemises ühel või mitmel nõukogu istungil. Niisuguse volituseolemasolu tõestatakse nõukogule tema poolt heakskiidetudvormis.
4. Liikme esindaja võib esindada ainult ühe muu liikme huve
või kasutada ainult ühe muu liikme õigust osaleda nõukoguotsuste tegemises.
5. Nõukogu võib teha otsuseid esimehe ja liikme vahelise
kirjavahetuse teel ilma istungit pidamata, tingimusel et ükskiliige ei ole selle vastu. Täitevsekretariaat edastab kõik sellisel
viisil tehtud otsused võimalikult kiiresti kõikidele liikmetele ja
need kantakse nõukogu järgmise istungi protokolli.03/7. kd 264 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 12
Koostöö muude organisatsioonidega
1. Nõukogu korraldab asjakohasel viisil nõupidamisi ja koos-
tööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle asutustega,eelkõige ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsiga (UNCTAD)
ning ÜRO arenguprogrammiga (UNDP), samuti muude asja-
kohaste ÜRO eriasutustega ning valitsustevaheliste, riiklike javalitsusväliste organisatsioonidega.
2. Arvestades ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi erilist
rolli rahvusvahelises kaubanduses, hoiab nõukogu kõnealustorganisatsiooni vajaduse korral kursis oma tegevuse ja töökava-dega.
Artikkel 13
Suhted ÜRO toorainefondiga
Kui ÜRO toorainefond alustab tegevust, kasutab nõukogu täiel
määral kõnealuse fondi teise arve võimalusi vastavalt ÜROtoorainefondi asutamislepingus sätestatud põhimõtetele.
Artikkel 14
Vaatlejate vastuvõtmine
1. Kõik ÜRO või selle eriasutuste liikmed või vaatleja-
liikmed, kes ei ole käesoleva lepingu osalised, või artikli 12
lõikes 1 osutatud organisatsioonid võivad osaleda nõukogu
istungitel vaatlejana, kui nõukogu on andnud sellekohasenõusoleku.
2. Nõukogu võib mõne liikme taotlusel otsustada pidada
koosolekut ilma vaatlejateta.
Artikkel 15
Nõukogu kvoorum
1. Nõukogu istungitel vajalik kvoorum eeldab nende liik-
mete enamuse esindajate kohalolekut, kellele kuulub vähemalt
90 % kõikidest liikmetele eraldatud osaluskvootidest.
2. Kui kvoorumit ei saavutata, lükatakse istung 24 tunniks
edasi ja siis eeldab vajalik kvoorum nende liikmete esindajate
kohalolekut, kellele kuulub vähemalt 85 % kõikidest liikmetele
eraldatud osaluskvootidest.IV PEATÜKK
TÄITEVSEKRETARIAAT
Artikkel 16
Täitevsekretariaat
1. Nõukogul on täitevsekretariaat, mis koosneb tegevdirekto-
rist, nõukogu kehtestatud töökorras määratletud kõrgematestametnikest ja käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmi-seks vajalikest töötajatest.
2. Nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori. Nõukogu
kehtestab tegevdirektori ametissenimetamise tingimused, võttes
arvesse samalaadsete valitsustevaheliste organisatsioonide vasta-vate ametnike suhtes kohaldatavaid tingimusi.
3. Tegevdirektor on nõukogu kõrgeim haldusametnik ning
vastutab seoses käesoleva lepingu haldamisega talle seatudülesannete täitmise eest.
4. Nõukogu nimetab pärast tegevdirektoriga konsulteerimist
ametisse nõukogu kõrgemad ametnikud vastavalt tingimustele,
mis ta ise kindlaks määrab, võttes arvesse samalaadsete valitsus-
tevaheliste organisatsioonide vastavate ametnike suhtes kohal-datavaid tingimusi.
5. Tegevdirektor nimetab ametisse töötajad vastavalt
nõukogu kehtestatud töökorrale. Nõukogu võtab töökorrakoostamisel arvesse samalaadsete valitsustevaheliste organisat-sioonide ametnike suhtes kohaldatavat töökorda.
6. Tegevdirektor, kõrgemad ametnikud ja muud töötajad ei
tohi olla seotud tulundustegevusega oliivikasvatuse ja oliivitoo-
tetööstuse eri sektorites.
7. Tegevdirektor, kõrgemad ametnikud ja töötajad ei tohi
küsida ega vastu võtta juhiseid käesolevast lepingust tulenevateülesannete kohta liikmetelt ega muudelt nõukoguvälisteltasutustelt. Nad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võib kahjus-tada nende seisundit rahvusvahelise ametnikuna, kes vastutabainult nõukogu ees. Liikmed kohustuvad austama tegevdirek-
tori, kõrgemate ametnike ja töötajate kohustuste rangelt rahvus-
vahelist iseloomu ega püüa neid ülesannete täitmisel mõjutada.03/7. kd 265 Euroopa Liidu Teataja ET
II OSA
FINANTSSÄTTED
V PEATÜKK
HALDUSEELARVE
Artikkel 17
Koostamine ja haldamine
1. Käesoleva lepingu haldamiseks ning oliivikasvatuse,
oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise alase, käes-olevas lepingus sätestatud tehnilise koostöö programmiderakendamiseks vajalikud kulud kaetakse halduseelarvest. Oliivi-kasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise
alase tehnilise koostöö programmide rakendamiseks eraldatakse
aastas 300 000 USA dollarit ja see kirjendatakse halduseelarveeraldi peatükina.
2. Nõukogu võib suurendada eespool nimetatud summat,
tingimusel et ühegi liikme osamakset ei suurendata ilma temanõusolekuta.
3. Iga liikme osamakse kalendriaasta halduseelarvesse on
võrdeline tema kvoodiga kõnealuse aasta eelarve kinnitamiseajal.
4. Nõukogu delegatsioonide kulud kannavad asjaomased
liikmed.
5. Nõukogu kinnitab oma esimesel istungil esimese kalendri-
aasta halduseelarve ning otsustab liikmete osamaksete suurused.Edaspidi kinnitab nõukogu igal aastal sügisistungil järgmisekalendriaasta halduseelarve ja otsustab liikmete osamaksete
suurused kõnealusel kalendriaastal.
6. Nõukogu otsustab iga sellise liikme esimese osamakse
suuruse, millest saab käesoleva lepingu osaline pärast selle
jõustumist, kõnesolevale liikmele eraldatud kvoodi ja kõnealu-sest aastast järelejäänud aja alusel, muutmata teiste liikmeteosamakseid kõnesoleval kalendriaastal.
7. Käesolevas artiklis sätestatud osamaksed tasutakse selle
kalendriaasta esimeseks päevaks, mille kohta need on määratud.Need määratakse kindlaks USA dollarites ja tasutakse kõne-aluses valuutas või mõne muu vabalt konverteeritava valuuta
samaväärse summana.
8. Kui liige ei tasu oma osamakset halduseelarvesse täielikult
kalendriaasta esimese kuue kuu jooksul, palub direktor tal
tasuda see nii kiiresti kui võimalik. Kui kõnealune liige ei tasuoma osamakset kõnesolevale kuue kuu pikkusele tähtajale järg-
neva kolme kuu jooksul, peatatakse tema õigus osaleda
nõukogu otsuste tegemises ja õigus saada valitud nõukogussening selle komiteedesse ja allkomiteedesse kuni osamakse täie-liku tasumiseni. Talt ei võeta siiski ära tema muid õigusi egavabastata teda käesolevast lepingust tulenevatest kohustustest,
kui nõukogu ei otsusta teisiti. Nõukogu ei või ühegi otsusega
vabastada teda käesolevast lepingust tulenevatest rahalistestkohustustest.
9. Liige, kes lakkab olemast käesoleva lepingu osaline sellest
taganemise või väljaarvamise tõttu või muul põhjusel käesoleva
lepingu kehtivusaja jooksul, tasub nõukogule kõik võlgnetavadsummad ja täidab kõik kohustused, mis on võetud enne seda,kui ta lakkas olemast käesoleva lepingu osaline. Kõnealune liigekaotab igasuguse õiguse käesoleva lepingu kehtivuse lõppemiselnõukogu vara likvideerimisest saadavale tulule.
10. Iga kalendriaasta esimesel istungil esitatakse nõukogule
heakskiitmiseks ja avaldamiseks nõukogu eelmise kalendriaastaraamatupidamisaruanne, mille on kinnitanud sõltumatuaudiitor.
11. Nõukogu võtab laialisaatmise korral kõigepealt artik-
lis 60 sätestatud meetmed.
VI PEATÜKK
OLIIVIKASVATUSE, OLIIVIÕLI EKSTRAHEERIMISE JA LAUA-
OLIIVIDE TÖÖTLEMISE ALASE TEHNILISE KOOSTÖÖ
PROGRAMMIDE RAHASTAMINE
Artikkel 18
Rahastamisallikad ja haldamine
1. Käesoleva lepingu neljandas osas osutatud tegevust käsit-
levate programmide rakendamisel kasutatakse käesoleva artiklilõikega 2 ettenähtud rahastamisallikaid.
2. Rahastamisallikad on:
a) halduseelarves oliivikasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja
lauaoliivide töötlemise alase tehnilise koostöö programmide
rakendamiseks kindlaksmääratud summad;03/7. kd 266 Euroopa Liidu Teataja ET
b) valitsustevahelised, riiklikud ja valitsusvälised organisat-
sioonid;
c) vabatahtlikud sissemaksed ja annetused.
3. Nõukogu võib vastu võtta vabatahtlikke sissemakseid ja
annetusi vabalt konverteeritavates valuutades või omamaistes
vääringutes, et toetada annetajariigis läbiviidavat tegevust.
4. Samuti võib nõukogu vastu võtta muid täiendavaid
makseid, sh teenuseid, teadus- ja tehnovarustust ja/või töötajaid,kes vastavad heakskiidetud programmide nõuetele.
5. Peale selle püüab nõukogu rahvusvahelise koostöö aren-
damise ühe osana saada sellist olulist rahalist ja/või tehnilistabi, mida on võimalik saada pädevatelt piirkondlikelt või riikli-
kelt finants- või muudelt organisatsioonidelt.
6. Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summad, mida ei
kasutata ühe kalendriaasta jooksul, võidakse kanda üle järgmi-
sesse kalendriaastasse, kuid neid ei tohi mingil juhul kandamuudesse halduseelarve peatükkidesse.
7. Nõukogu võtab oma sügisistungil vastu oliivikasvatuse,
oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise alase tehnilisekoostöö programmi, mida rakendatakse ja/või jätkatakse järg-misel kalendriaastal.
8. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud rahastamisallikatest
pärinevate summade haldamist käsitlevad otsused tehakse koos-
kõlas artikli 11 sätetega.
9. Käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel tagastatakse liik-
metele kõik kasutamata summad proportsionaalselt käesolevalepingu kehtivusaja jooksul tehtud osamaksetele, v.a juhul, kuilepingut pikendatakse, laiendatakse või uuendatakse.
VII PEATÜKK
TEAVITUSRAHASTU
Artikkel 19
Rahastu loomine
1. Peamiselt tootvad liikmed kohustuvad andma nõukogu
käsutusse igal kalendriaastal 600 000 USA dollari suurusesumma käesoleva lepingu XIV peatükis määratletud ühiseksteavitustegevuseks.
2. Nõukogu võib suurendada eespool nimetatud summat,
tingimusel et ühegi liikme osamakset ei suurendata ilma temanõusolekuta ja et artiklis 20 osutatud kvootide sellekohaseks
muutmiseks on vaja peamiselt tootvate liikmete ühehäälset
otsust.3. Eespool nimetatud summa tasutakse USA dollarites või
mõne muu vabalt konverteeritava valuuta samaväärsesummana.
Artikkel 20
Rahastusse tehtavad osamaksed
1. Kui käesoleva artikli lõike 2 sätetest ei tulene teisiti,
teevad peamiselt tootvad liikmed teavitusrahastusse osamakseidvastavalt nende jaoks seoses nende osatähtsusega maailmaoliivitootetööstuses kehtestatud kvootidele, mis on esitatudkäesoleva lepingu B lisas.
2. Nõukogu võib vajaduse korral läbi vaadata eespool nime-
tatud kvoodid, võttes arvesse peamiselt tootvate liikmete osalust
teavitusrahastus.
3. Teavitusrahastusse tehakse osamakseid kogu kalendriaasta
kohta. Iga peamiselt tootev liige tasub esimese aastaseosamakse, kui ta saab liikmeks ajutiselt või lõplikult ja seejäreliga aasta 1. jaanuaril.
4. Teavitusrahastusse tehtavate osamaksete kogumise ja
maksmisega viivitamise suhtes kohaldatakse artikli 17 lõike 8sätteid.
5. Iga kalendriaasta esimesel istungil esitatakse nõukogule
heakskiitmiseks ja avaldamiseks teavitusrahastu eelmisekalendriaasta raamatupidamisarvestus, mille on kinnitanud
sõltumatu audiitor.
6. Teavitusrahastu summad, mida ei kasutata ühe kalendri-
aasta jooksul, võidakse kanda üle järgmisesse kalendriaastasse,kuid neid ei tohi mingil juhul kanda halduseelarvesse.
Artikkel 21
Vabatahtlikud sissemaksed ja annetused
1. Peamiselt tootvad liikmed võivad teha sissemakseid teavi-
tusrahastusse erikokkuleppel nõukoguga. Kõnealused sisse-maksed lisatakse artikli 19 kohaselt määratletud rahastumoodustavatele summadele.
2. Nõukogu võib valitsustelt ja muudelt allikatelt vastu võtta
annetusi kõnealuse ühise teavitustegevuse jaoks. Sellised juhus-
likud vahendid lisatakse artikli 19 kohaselt määratletud teavi-
tusrahastu moodustavatele summadele.03/7. kd 267 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 22
Teavitustegevust käsitlevad otsused
1. Teavitustegevust käsitlevad otsused tehakse artikli 20
lõike 1 kohaselt teavitusrahastusse osamakseid tegevate kohal-olevate liikmete konsensuse alusel. Kõnealused liikmed võivadühehäälse otsusega eraldada osa teavitusrahastust artiklis 38
osutatud eesmärkide saavutamiseks.
2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel tehtud otsustest teavita-
takse viivitamata kõiki puudunud liikmeid.
Artikkel 23
Rahastu likvideerimine
Käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel tagastatakse liikmetele
kõik teavitustegevuseks kasutamata summad proportsionaalseltkõikidele käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul teavitustegevu-seks tehtud osamaksetele, v.a juhul, kui lepingut pikendatakse,laiendatakse või uuendatakse.VIII PEATÜKK
FINANTSKONTROLL
Artikkel 24
Finantskomiteed
Nõukogu asutab:
a) halduseelarve finantskomitee, kuhu kuulub üks iga liikme
esindaja, et tagada eelkõige käesoleva lepingu V ja VI
peatüki rakendamise finantskontroll;
b) teavitusrahastu finantskomitee, kuhu kuulub iga kõnealuses
rahastus osaleva liikme üks esindaja, et tagada käesolevalepingu VII peatüki rakendamise finantskontroll.
III OSA
MAJANDUS- JA STANDARDIMISSÄTTED
IX PEATÜKK
OLIIVIÕLIDE JA OLIIVIJÄÄKÕLIDE NIMETUSED JA MÄÄRAT-
LUSED
ALLIKA- JA PÄRITOLUMÄRGISTUSED
Artikkel 25
Nimetuse oliiviõli kasutamine
1. Nimetust oliiviõli kasutatakse ainult oliividest saadud õli
kohta ning ei kasutata lahusti abil või ümberesterdamise abil
saadud õli ega muude õlidega tehtud segude puhul.
2. Nimetust oliiviõli üksinda ei tohi mingil juhul kasutada
oliivijääkõlide kohta.
3. Liikmed kohustuvad kõrvaldama nii siseriiklikus kui
rahvusvahelises kaubanduses iseseisvalt või koos teiste sõnadega
esineva nimetuse oliiviõli , kui see ei ole vastavuses käesoleva ar-
tikliga.Artikkel 26
Oliiviõlide ja oliivijääkõlide nimetused ja määratlused
1. Eri kvaliteediga oliiviõlide ja oliivijääkõlide nimetused
ning neile vastavad määratlused on järgmised:
A.Neitsioliiviõli : õli, mis on saadud õlipuu viljadest üksnes
mehaaniliste või muude füüsiliste vahendite abil tingimustel,eriti soojustingimustel, mis ei kahjusta õli, ja mida ei ole
töödeldud muul viisil kui pesemine, dekanteerimine, tsentri-
fuugimine ja filtreerimine, välja arvatud õli, mis on saadudlahusti või ümberesterdamise abil ja muude õlidega sega-misel. Neitsioliiviõlisid liigitatakse ja nimetatakse järgmiselt:
a) edasise töötluseta tarbimiskõlblik neitsioliiviõli: (
1)
i)ekstra-neitsioliiviõli : täiusliku maitsega oliivõli, mille
oleiinhappena väljendatud happesus on maksimaal-selt 1 gramm 100 grammi kohta;
ii)puhas neitsioliiviõli : neitsioliiviõli, mis vastab ekstra-
neitsioliiviõli tingimustele, v.a oleiinhappena väljen-
datud happesus, mis ei tohi ületada 1,5 grammi
100 grammi kohta;
iii) tavaline neitsioliiviõli : hea maitsega neitsioliiviõli, mille
oleiinhappena väljendatud happesus on maksimaal-selt 3 grammi 100 grammi kohta, lubatud kõiku-mine 10 %;03/7. kd 268 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Kõikide edasise töötluseta tarbimiskõlblike neitsioliiviõlide puhul on
lubatud kasutada mõistet looduslik .
b) edasise töötluseta tarbimiskõlbmatu neitsioliiviõli:
lambiõli : neitsioliiviõli, mille lõhn on ebameeldiv või
mille oleiinhappena väljendatud happesus ületab3,3 grammi 100 grammi kohta.
B.Rafineeritud oliiviõli : neitsioliiviõli rafineerimise teel saadav
oliiviõli.
C.Oliiviõli : rafineeritud oliiviõli ja neitsioliiviõli segust valmis-
tatud õli. Lubatud on kasutada ka mõistet puhas oliiviõli .
D.Töötlemata oliivijääkõli : õli, mis on saadud oliivijääkõli töötle-
misel lahustiga (v.a õli, mis on saadud ümberesterdamise
abil ja muude õlidega segamisel) ning mis on ette nähtud
edasiseks rafineerimiseks inimtarbimiseks või tehniliselotstarbel kasutamiseks. Töötlemata oliivijääkõlisid liigita-takse ja nimetatakse järgmiselt:
a)rafineeritud oliivijääkõli : toiduainena kasutamiseks ette-
nähtud ja töötlemata oliivijääkõli rafineerimisel saadavõli;
b)oliivijääkõli : rafineeritud oliivijääkõli ja neitsioliiviõli segu.
Kõnealust segu ei tohi mingil juhul nimetada oliiviõliks ;
c)tehnilisel otstarbel kasutamiseks ettenähtud oliivijääkõli : kõik
muud töötlemata oliivijääkõlid.
2. Kõik eespool nimetatud oliiviõli ja oliivijääkõli eri kvali-
teediklasside nimetused peavad oliiviõlide ja oliivijääkõlidefüüsikalistele, keemilistele ja organoleptilistele omadustele sätes-tatud normide osas vastama artikli 36 lõike 3 alusel tehtudsoovitustega kooskõlas olevatele kvaliteedikriteeriumidele.
3. Nõukogu võib ühehäälse otsusega teha käesolevas artiklis
esitatud nimetustes või määratlustes muudatusi, mida ta peabvajalikuks või asjakohaseks.
Artikkel 27
Kohaldamine
1. Artikli 26 lõikega 1 ettenähtud nimetused on kohustus-
likud rahvusvahelises kaubanduses ja neid kasutatakse kõikideoliiviõli ja oliivijääkõli kvaliteediklasside puhul; need peavad
olema kantud selgesti loetavas kirjas kõikidele pakenditele.
2. Seoses kvaliteedikriteeriumidega määrab nõukogu artik-
li 36 lõikes 3 kohaselt kindlaks ühtsed rahvusvahelises
kaubanduses kohaldatavad normid.Artikkel 28
Allika- ja päritolumärgistused
1. Teatud allikamärgistusi võib kasutada ainult neitsioliiviõli
tähistamiseks üksnes juhul, kui vastav õli on täielikult toodetud
märgistuses nimetatud riigis, piirkonnas või kohas või pärinebainult sealt.
2. Teatud päritolumärgistusi võib kasutada ainult ekstra-neit-
sioliiviõli tähistamiseks üksnes juhul, kui vastav õli on täielikulttoodetud märgistuses nimetatud riigis, piirkonnas või kohas võipärineb ainult sealt.
3. Allika- ja päritolumärgistusi võib kasutada ainult päritolu-
riigi õigusega ettenähtud tingimustel.
Artikkel 29
Kohustused
1. Liikmed kohustuvad vastu võtma võimalikult kiiresti kõik
vajalikud meetmed oma vastavate õigusaktidega ettenähtudviisil, et tagada artiklites 25, 26 ja 28 esitatud põhimõtete jasätete kohaldamine.
2. Lisaks püüavad nad kohaldada artiklite 26 ja 28 sätteid
oma riikide sisekaubanduses.
3. Eelkõige kohustuvad liikmed keelustama ja kõrvaldama
oma territooriumil kasutusest kõnealuste põhimõtetega vastu-olus olevad, rahvusvahelises kaubanduses kasutatavad oliiviõlide
ja oliivijääkõlide allika- ja päritolumärgistused ning -nimetused.
Selline kohustus kehtib kõigi pakenditele, arvetele, saatekirja-dele ning äridokumentidele kantavate märgistuste ning oliiviõlivõi oliivijääkõli rahvusvahelises turustamises kasutatavatesreklaamides, kaubamärkides, registreeritud nimedes või illustrat-sioonides esinevate märgistuste puhul niivõrd, kuivõrd selline
märgistus võib endast kujutada valeteadet või tekitada arusaa-
matust oliiviõli või oliivijääkõli päritolu, allika või kvaliteedisuhtes.
Artikkel 30
Vaidlused ja lepitamine
1. Nõukogu vaatab läbi kõik allika- või päritolumärgistuse
teemalised vaidlused, mis tulenevad käesoleva peatüki sätete
tõlgendamisest või raskustest nende sätete kohaldamisel, kui
kõnealuseid vaidlusi ei ole lahendatud otseläbirääkimiste teel.03/7. kd 269 Euroopa Liidu Teataja ET
2. Nõukogu püüab pooli lepitada pärast artikli 50 lõikes 1
sätestatud nõuandekomisjonilt arvamuse küsimist ning pärastkonsulteerimist Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisat-siooniga, Rahvusvahelise Oliivikasvatajate Liiduga ja ühe peami-selt tootva liikme pädeva kutseorganisatsiooniga ning vajaduse
korral ka Rahvusvahelise Kaubanduskoja ja analüütilise
keemiaga tegelevate rahvusvaheliste asutustega; kui see eiõnnestu ja kui nõukogu on teinud kindlaks, et kõik võimalusedkokkuleppe saavutamiseks on ammendatud, on asjassepuutu-vatel liikmetel õigus pöörduda viimase instantsina Rahvusvahe-
lisse Kohtusse.
X PEATÜKK
LAUAOLIIVIDE NIMETUSED JA MÄÄRATLUSED
Artikkel 31
Lauaoliivide nimetused ja määratlused
1. Lauaoliivid on konkreetsete viljeldavate õlipuusortide
terved viljad, mis on koristatud nõuetekohasel küpsusetapilning mis eri kvaliteediklassidesse liigitatuna ja soovitatud kvali-teedinormide kohaselt töödelduna on söödavad ja hästisäilivadtooted.
2. Lauaoliive liigitatakse järgmiselt:
i)rohelised oliivid : küpsemisperioodil enne värvumist koris-
tatud normaalsuurusega viljadest saadud oliivid. Vilja värvvõib olla rohelisest õlekollaseni;
ii)värvi muutvad oliivid : enne täieliku küpsuse saavutamist
koristatud roosakaspunastest, veinipunastest või pruunidest
viljadest saadud oliivid;
iii) mustad oliivid : täielikult küpsena või pisut enne küpsuse
saavutamist koristatud viljadest saadud oliivid; olenevalt
tootmispiirkonnast ja koristusajast võivad need olla
punakas- või lillakasmustad, tumelillad, rohekasmustad võitumepruunid.
3. Kõik eespool nimetatud lauaoliiviliigid vastavad kvalitee-
dikriteeriumidele, mis on sätestatud kooskõlas artikli 38lõike 1 alusel lauaoliivide põhikoostise ja kvaliteedikriteeriu-mide kohta esitatud soovitustega.
4. Eri lauaoliiviliikidest valmistatud toodete nimetused ja
määratlused kehtestatakse kooskõlas artikli 38 lõike 1 alusel
antud soovitustega.Artikkel 32
Kohaldamine
1. Artikli 31 lõikega 4 ettenähtud nimetused on kohustus-
likud rahvusvahelises kaubanduses; neid kasutatakse kõikide erilauaoliiviliikidest valmistatud toodete puhul ja need peavadolema kantud selgesti loetavas kirjas kõikidele pakenditele.
2. Seoses põhikoostise ja kvaliteedinäitajatega määrab
nõukogu artikli 38 lõikes 1 kohaselt kindlaks ühtsed rahvusva-helises kaubanduses kohaldatavad normid.
Artikkel 33
Kohustused
1. Liikmed kohustuvad vastu võtma võimalikult kiiresti kõik
vajalikud meetmed oma vastavate õigusaktidega ettenähtud
viisil, et tagada artiklis 31 esitatud põhimõtete ja sätete kohal-
damine ning nad püüavad kohaldada neid oma riikide sisekau-banduses.
2. Eelkõige kohustuvad nad keelustama ja kõrvaldama oma
territooriumil kasutusest kõnealuste põhimõtetega vastuolus
olevad, rahvusvahelises kaubanduses kasutatavad lauaoliivini-metused. Selline kohustus kehtib kõigi pakenditele, arvetele,saatekirjadele ning äridokumentidele kantavate märgistuste ninglauaoliivide rahvusvahelises turustamises kasutatavates reklaa-
mides, kaubamärkides, registreeritud nimedes või illustratsioo-
nides esinevate märgistuste puhul niivõrd, kuivõrd sellinemärgistus võib endast kujutada valeteadet või tekitada arusaa-matust asjaomaste lauaoliivide kvaliteedi suhtes.
Artikkel 34
Vaidlused ja lepitamine
1. Nõukogu vaatab läbi kõik vaidlused, mis tulenevad käes-
oleva peatüki sätete tõlgendamisest või raskustest nende sätetekohaldamisel, kui kõnealuseid vaidlusi ei ole lahendatud otselä-
birääkimiste teel.
2. Nõukogu püüab pooli lepitada pärast artikli 50 lõikes 1
sätestatud nõuandekomisjonilt arvamuse küsimist ning pärastkonsulteerimist Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisat-
siooniga, Rahvusvahelise Oliivikasvatajate Liiduga ja ühe peami-
selt tootva liikme pädeva kutseorganisatsiooniga ning vajadusekorral ka Rahvusvahelise Kaubanduskoja ja rahvusvaheliste eri-asutustega; kui see ei õnnestu ja kui nõukogu on teinud kind-laks, et kõik võimalused kokkuleppe saavutamiseks on ammen-
datud, on asjassepuutuvatel liikmetel õigus pöörduda viimase
instantsina Rahvusvahelisse Kohtusse.03/7. kd 270 Euroopa Liidu Teataja ET
XI PEATÜKK
OLIIVITOOTETURGUDE STANDARDIMINE
Artikkel 35
Oliiviõli- ja oliivijääkõlituru olukorra ja arengutendentside
uurimine
1. Artiklis 1 määratletud üldeesmärkide saavutamiseks ning
oliiviõli- ja oliivijääkõlituru standardimiseks ja saagikoristuseebakorrapärasusest või muudest teguritest tuleneva rahvusvahe-lise pakkumise ja nõudmise tasakaalustamatuse parandamiseksvaatab nõukogu sügisistungil üksikasjalikult läbi oliiviõlibilansidning teeb oliiviõli ja oliivijääkõli pakkumise ja nõudluse üldise
eelarvestuse, võttes aluseks teabe, mille on esitanud liikmed ar-
tikli 48 alusel ning käesoleva lepinguga ühinemata, kuidrahvusvahelisest oliiviõli- ja oliivijääkõlikaubandusest huvitatudriikide valitsused, ning igasuguse muu nõukogu käsutuses olevaasjakohase statistilise teabe.
2. Nõukogu tutvub igal aastal kevadistungil turuolukorraga
täpsemalt ning teeb kõnealuste õlide pakkumise ja nõudmisetäiendava üldise eelarvestuse, võttes arvesse sel kuupäeval temakäsutuses olevat teavet, ning võib teha liikmetele ettepaneku
vajalikuks peetavate meetmete kohta.
3. Lahendamaks rahvusvahelist oliiviõli- ja oliivijääkõlikau-
bandust häirida võivaid probleeme, luuakse majanduskomitee,
mis tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel, et vahetada
arvamusi maailma oliiviõli- ja oliivijääkõlituru olukorra kohta.
Artikkel 36
Oliiviõli- ja oliivijääkõlituru standardimine
1. Nõukogu kohustub tegema uuringuid, et anda liikmetele
soovitusi tootmise ja tarbimise vahelise tasakaalu saavutamisening üldisemalt oliiviõlituru standardimise kohta pikema aja
jooksul, kohaldades asjakohaseid meetmeid, sh meetmeid, mis
soodustavad oliiviõli müüki konkurentsivõimeliste hindadegatarbija tasandil, et vähendada oliiviõli ja muude toiduks kasuta-tavate taimeõlide hindade vahelist erinevust eelkõige abiandmise teel.
2. Silmas pidades kõnealust standardimist, kohustub
nõukogu tegema ka uuringuid, et anda liikmetele soovitusi sellekohta, kuidas sobivalt lahendada seoses rahvusvahelise oliiviõli-ja oliivijääkõlituru arenguga tekkida võivaid probleeme asjako-
haste meetme abil, kusjuures arvesse võetakse toodangu kõiku-
misest või muudest põhjustest tingitud turu tasakaalustamatust.3. Nõukogu tutvub rahvusvahelise kaubanduse laiendamise
ja oliiviõlitarbimise kasvu tagamise vahendite ja võimalustega.Eelkõige annab ta liikmetele asjakohaseid soovitusi seoses järg-misega:
a) oliiviõli ja oliivijääkõliga seotud tehingute rahvusvahelise
tüüplepingu vastuvõtmine ja kasutamine;
b) oliiviõli ja oliivijääkõliga seotud tehingutest tulenevate
võimalike vaidluste lahendamisega tegeleva rahvusvaheliselepitus- ja vahekohtu loomine ja tegevus;
c) oliiviõli ja oliivijääkõli füüsikalisi, keemilisi ja organoleptilisi
omadusi käsitlevate ühtsete normide kehtestamine;
d) ühtsete analüüsimeetodite kehtestamine.
4. Nõukogu võtab kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks,
et tõkestada rahvusvahelisel tasemel kõlvatut konkurentsi, sh
käesoleva lepinguga ühinemata riikide või nende kodanikepoolset kõlvatut konkurentsi.
Artikkel 37
Lauaoliivituru olukorra ja arengutendentside uurimine
1. Saavutamaks artiklis 1 määratletud üldeesmärke, teevad
liikmed kättesaadavaks ja esitavad kõik vajalikud andmed jadokumendid ning kogu vajaliku statistika lauaoliivide kohta, et
aidata kaasa lauaoliivituru standardimisele.
2. Nõukogu vaatab sügisistungil üksikasjalikult läbi kvantita-
tiivsed ja kvalitatiivsed lauaoliivibilansid, võttes aluseks eespoolnimetatud teabe ning teabe, mille on talle esitanud käesolevalepinguga ühinemata, kuid rahvusvahelisest lauaoliivikaubandu-sest huvitatud riikide valitsused, ning igasuguse muu nõukogukäsutuses oleva sellekohase statistilise teabe.
3. Nõukogu tutvub igal aastal kevadistungil turuolukorraga
täpsemalt ning teeb lauaoliivide pakkumise ja nõudmise üldiseeelarvestuse, võttes arvesse tema käsutuses olevat teavet, ningvõib teha liikmetele ettepaneku vajalikuks peetavate meetmetekohta.
Artikkel 38
Lauaoliivituru standardimine
1. Nõukogu tutvub rahvusvahelise lauaoliivikaubanduse
laiendamise ja lauaoliivitarbimise kasvu tagamise vahendite ja
võimalustega. Eelkõige annab ta liikmetele asjakohaseid soovi-
tusi seoses järgmisega:03/7. kd 271 Euroopa Liidu Teataja ET
a) lauaoliivide suhtes kohaldatavate ühtsete kvaliteedinormide
rakendamine rahvusvahelises kaubanduses;
b) lauaoliivitehingute rahvusvahelise tüüplepingu vastuvõtmine
ja kasutamine;
c) lauaoliivitehingutest tulenevate võimalike vaidluste lahenda-
misega tegeleva rahvusvahelise lepitus- ja vahekohtuloomine ja tegevus.2. Nõukogu toetab lauaoliivitarbimise kasvu soodustavana
käsitletavaid uurimusi. Ta edastab need liikmetele asjakohasekskasutamiseks.
3. Seoses sellega püüab nõukogu abistada kõiki liikmeid või
abi vajavaid liikmeid, et need saaksid eri liiki abi, sh finantsabi,mida rahvusvahelised või muud pädevad asutused võivad anda.
IV OSA
TEHNILISED SÄTTED
XII PEATÜKK
OLIIVIKASVATUSE, OLIIVIÕLI EKSTRAHEERIMISE JA LAUA-
OLIIVIDE TÖÖTLEMISE ALANE TEHNILINE KOOSTÖÖ
Artikkel 39
Programmid ja tegevus
1. Saavutamaks artiklis 1 sätestatud eesmärke seoses oliive
ja oliivitooteid käsitleva tehnilise koostööga, kavandab nõukogu
sellekohased tegevusprogrammid, töötab need välja ja edendab
neid.
2. Oliivide ja oliivitoodetega seotud tehniline koostöö
hõlmab oliivikasvatust, oliiviõli ekstraheerimist ja lauaoliivide
töötlemist.
3. Nõukogu võib võtta otseseid meetmeid kõnealuse tehni-
lise koostöö edendamiseks.
4. Nõukogu võib otsustada kutsuda avalik-õiguslikke või
eraõiguslikke siseriiklikke või rahvusvahelisi asutusi ja/või asjasthuvitatud isikuid üles tegema koostööd osade või kõikide käes-oleva peatüki sätete rakendamiseks. Samuti võib ta anda raha-
list toetust eespool nimetatud asutustele ja/või asjast huvitatud
isikutele artikli 17 lõikes 1 sätestatud summade ulatuses.Artikkel 40
Uurimis- ja arendustegevus
1. Nõukogu vaatab läbi kõik ettepanekud, mis käsitlevad
liikmetele üldist huvi pakkuvaid uurimis- ja arendusprojekte,ning võtab kõnealuses valdkonnas vajalikke meetmeid.
2. Nõukogu võib kutsuda erialaseid uurimisinstituute, -labo-
reid ja -keskusi üles tegema koostööd uurimis- ja arendusprog-rammide tulemuste rakendamisel, kontrollimisel, kasutamisel jalevitamisel liikmete huvides.
3. Nõukogu viib läbi vajalikke uuringuid, mis käsitlevad
uurimis- ja arenguprogrammide tulemuste kohaldamisest eelda-tavat majanduslikku kasu.
Artikkel 41
Koolitus ja konkreetne tegevus
1. Nõukogu võtab vajalikke meetmeid, et korraldada eri tase-
mega täiend- ja koolituskursusi oliivisektori tehniliste eksperti-dele, eelkõige arenguliikmesriikide ekspertidele.
2. Nõukogu soodustab tehnoloogia siirdamist oliivikasva-
tuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise poolestkõrgelt arenenud liikmetelt arenguliikmesriikidele.
3. Nõukogu hõlbustab tehnilist koostööd, võimaldades
suunata konsultante ja eksperte kõnealuseid teenuseid vajavateliikmete käsutusse.
4. Nõukogu teeb eelkõige järgmist:
a) viib läbi konkreetseid uuringuid ja toiminguid;03/7. kd 272 Euroopa Liidu Teataja ET
b) kutsub kokku rahvusvahelised seminarid ja koosviibimised
või toetab neid;
c) kogub tehnikaalast teavet ja saadab selle kõikidele liikmetele;
d) tõhustab oliivikasvatuse, oliiviõli ekstraheerimise ja lauaolii-
vide töötlemise alase liikmetevahelise tehnilise koostööga
seotud tegevuse, sh piirkondadevaheliste või piirkondlike
kavade raames toimuva tegevuse kooskõlastamist;
e) tõhustab sellist kahe- või mitmepoolset koostööd, mis võib
aidata nõukogul saavutada käesoleva lepingu eesmärke.
Artikkel 42
Rahalised vahendid
Nõukogu koostab halduseelarves eraldi peatüki oliivikasvatuse,
oliiviõli ekstraheerimise ja lauaoliivide töötlemise alase tehnilise
koostöö programmide toetuseks.XIII PEATÜKK
MUUD MEETMED
Artikkel 43
Muud meetmed
Nõukogu:
a) toetab ja kooskõlastab asjakohaseid oliiviõli ja lauaoliivide
bioloogilist väärtust käsitlevaid uuringuid, võttes eelkõigearvesse nende toiteväärtust ja muid olulisi omadusi;
b) töötab koos erialaasutustega välja oliivialase terminoloogia,
oliivitoodete standardid ja sellega seotud analüüsimeetodidning muud oliivisektoriga seotud standardid;
c) võtab kõik vajalikud meetmed, et koostada rahvusvahelises
oliiviõli-, oliivijääkõli- ja lauaoliivikaubanduses väljakuju-
nenud häid tavasid käsitlev kokkuvõte.
V OSA
TEAVITUSALASED SÄTTED
XIV PEATÜKK
ÜLEMAAILMNE TEAVITUSTEGEVUS OLIIVIÕLI- JA LAUA-
OLIIVITARBIMISE SUURENDAMISEKS
Artikkel 44
Teavitusprogrammid oliiviõli- ja lauaoliivitarbimise
suurendamiseks
1. Artiklis 19 osutatud teavitusrahastusse osamakseid
tegevad liikmed kohustuvad ühiselt korraldama üldist teavitus-
tegevust, et suurendada oliiviõli- ja lauaoliivitarbimist maailmas,
tuginedes toiduks ettenähtud oliiviõlide nimetustele vastavaltartiklile 26 ning lauaoliivide nimetustele vastavalt artiklile 31.
2. Kõnealust tegevust korraldatakse õppe- ja reklaamikam-
paaniatena, mis hõlmavad oliiviõlide ja lauaoliivide organolepti-
lisi ja keemilisi omadusi ning nende toiteväärtust ning ravi- ja
muid omadusi.3. Teavituskampaaniate käigus tutvustatakse tarbijatele
oliiviõlide ja lauaoliivide nimetusi, päritolu ja allikaid, tagadeset ühtki kvaliteediklassi, päritolu ega allikat ei soodustataks ega
eelistataks teiste ees.
4. Nõukogu otsustab käesoleva artikli alusel läbiviidavad
teavituskampaaniad, silmas pidades tema käsutuses olevaidvahendeid. Esmatähtis on tegutseda peamiselt tarbivates riikidesja riikides, kus oliiviõli- ja lauaoliivitarbimine tõenäoliselt suure-nevad.
5. Teavitusrahastu vahendite kasutamisel peetakse silmas
järgmisi kriteeriume:
a) tarbimise maht ja olemasolevate turustusvõimaluste arenda-
mise võimalused;
b) oliiviõli ja lauaoliivide uute turustusvõimaluste loomine;
c) teavitusalastest kulutustest saadav kasum.03/7. kd 273 Euroopa Liidu Teataja ET
6. Nõukogu haldab ühiseks teavitustegevuseks eraldatud
rahalisi vahendeid. Ta koostab igal aastal eelarve lisana teavitus-tegevusega seotud tulude ja kulude eelarvestuse.
7. Nõukogu vastutab teavituskampaaniate tehnilise teostuse
eest, ta võib need ka usaldada oma äranägemisel valitud eriala-asutustele.Artikkel 45
Nõukogu rahvusvaheline garantiimärgis
Liikmed kohustuvad soodustama nõukogu rahvusvahelise
garantiimärgise kasutamist siseriiklikes ja rahvusvahelistesoliiviõli- ja lauaoliivitehingutes ning vastu võtma sellekohasedvajalikud meetmed.
VI OSA
MUUD SÄTTED
XV PEATÜKK
ÜLDKOHUSTUSED
Artikkel 46
Üldkohustused
Liikmed kohustuvad mitte võtma meetmeid, mis on vastuolus
käesoleva lepinguga võetud kohustuste või artiklis 1 nimetatudüldeesmärkidega.
Artikkel 47
Rahvusvahelise kaubanduse ja tarbimise soodustamine
Liikmed kohustuvad vastu võtma kõik asjakohased meetmed, et
soodustada oliivi- ja lauaoliivikaubandust ja -tarbimist ningtagada kõnealuste toodete rahvusvahelise kaubanduse nõuete-
kohane areng. Selleks kohustuvad nad järgima pädevatel
rahvusvahelistel foorumitel heakskiidetud põhimõtteid, eeskirjuja suuniseid. Samuti kohustuvad nad vastu võtma meetmeid, etsoodustada oliiviõli müüki konkurentsivõimeliste hindadegatarbija tasandil, k.a meetmeid, millega määratakse kindlaks abi
ja vähendatakse oliiviõli ja muude toiduks kasutatavate
taimeõlide hindade vahelist erinevust, et suurendada oliiviõlitar-bimist.
Artikkel 48
Teavitamine
Liikmed kohustuvad tegema nõukogule kättesaadavaks ja
esitama talle kogu statistilise teabe ning kõik andmed ja doku-mendid, mida ta vajab lepingust tulenevate ülesannete täitmi-seks, eelkõige teabe, mida ta vajab oliiviõli-, oliivijääkõli- ja
lauaoliivibilansi koostamiseks ning liikmete riiklikust oliivitoo-
tepoliitikast ülevaate saamiseks.Artikkel 49
Liikmete rahalised kohustised
Vastavalt õigusnormide üldistele põhimõtetele piirdub iga
liikme rahaline kohustis nõukogu ja teiste liikmete suhtes artik-lites 17 ja 19 sätestatud kohustustega teha osamakseid haldus-eelarvesse ja teavitusrahastusse.
XVI PEATÜKK
VAIDLUSED JA KAEBUSED
Artikkel 50
Vaidlused ja kaebused
1. Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisega seotud vaidlused,
v.a artiklite 30 või 34 kohased vaidlused, ning vaidlused, midaei lahendata läbirääkimiste teel, suunatakse ühe vaidlusosaliseliikme taotlusel nõukogule, kes teeb otsuse pärast vajadusekorral arvamuse küsimist nõuandekomisjonilt, mille koosseisnähakse ette nõukogu töökorraga.
2. Nõuandekomisjoni põhjendatud arvamus edastatakse
nõukogule, kes igal juhul lahendab vaidluse pärast asjakohasteasjaolude arvesse võtmist.
3. Kaebused selle kohta, et mõni liige ei ole täitnud käes-
olevast lepingust tulenevaid kohustusi, antakse kaebuse esitanudliikme taotlusel lahendamiseks nõukogule, kes teeb otsuse, olleseelnevalt konsulteerinud asjassepuutuvate liikmetega ja võttes
vajadusel arvesse käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud nõuande-
komisjoni soovitusi.03/7. kd 274 Euroopa Liidu Teataja ET
4. Nõukogu võib otsustada, et mõni liige on rikkunud käes-
olevat lepingut.
5. Kui nõukogu leiab, et mõni liige on rikkunud käesolevat
lepingut, võib ta selle liikme suhtes rakendada sanktsioonealates lihtsast hoiatusest kuni nõukogu otsuste tegemises osale-
mise õiguse peatamiseni, kuni see liige on vastava kohustuse
täitnud, või kõnealuse liikme käesoleva lepingu liikmete hulgastvälja arvata artiklis 58 sätestatud korras.
XVII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 51
Hoiulevõtja
Käesoleva lepingu hoiulevõtjaks on Ühinenud Rahvaste Organi-
satsiooni peasekretär.
Artikkel 52
Allkirjastamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiit-
mine
1. Käesolev leping on avatud allakirjutamiseks ÜRO peakor-
teris 1. septembrist kuni 31. detsembrini 1986 (kaasa arvatud)ÜRO 1986. aasta oliiviõlikonverentsile kutsutud riikide valitsus-tele.
2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud valitsused:
a) teatavad käesolevale lepingule allakirjutamisega, et väljen-
davad oma nõusolekut ühineda käesoleva lepinguga (lõplikallakirjutamine);
või
b) pärast käesoleva lepingu allkirjastamist ratifitseerivad selle,
võtavad selle vastu või kiidavad heaks, andes dokumendihoiule hoiulevõtjale.
3. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad
antakse hoiule hoiulevõtjale hiljemalt 31. detsembril 1986.
Siiski võib nõukogu anda lisaaega allakirjutanud valitsustele,kes ei suuda oma dokumente selleks kuupäevaks hoiule anda.
Artikkel 53
Ühinemine
1. Mis tahes riigi valitsus võib ühineda käesoleva lepinguga
nõukogu kehtestatud tingimustel, mis sisaldab ühinemiskirjadehoiule andmise tähtaega. Nõukogu võib siiski anda lisaaega
nendele valitsustele, kes ei suuda ühineda ühinemistingimustes
sätestatud tähtajaks.
2. Ühinemine toimub ühinemiskirja hoiuleandmisega käes-
oleva lepingu hoiulevõtjale. Ühinemiskirjades on märgitud, etvalitsus nõustub kõikide nõukogu kehtestatud tingimustega.
Artikkel 54
Ajutisest kohaldamisest teatamine
1. Allakirjutanud valitsus, kes soovib käesoleva lepingu rati-
fitseerida, vastu võtta või heaks kiita, või valitsus, kellele
nõukogu on kehtestanud ühinemistingimused, kuid kes ei ole
veel suutnud ühinemiskirja hoiule anda, võib igal ajal teatadahoiulevõtjale käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest alates
selle jõustumisest vastavalt artiklile 55 või selle kehtimisekorral alates kindlaksmääratud kuupäevast.
2. Valitsusest, kes on teatanud käesoleva artikli lõike 1
kohaselt käesoleva lepingu kohaldamisest alates selle jõustumi-
sest või selle kehtimise korral alates kindlaksmääratud kuupäe-
vast, saab alates kõnealusest kuupäevast ajutine liige kuni rati-fitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjadehoiuleandmiseni, mil temast saab liige.
Artikkel 55
Jõustumine
1. Käesolve leping jõustub 1. jaanuaril 1987 või hilisemal
kuupäeval, kui viis käesoleva lepingu A lisas nimetatud valit-
sust, kellele kuulub vähemalt 95 % osaluskvootidest, on käes-oleva lepingu lõplikult allkirjastanud, ratifitseerinud, vastuvõtnud või heaks kiitnud või sellega ühinenud.
2. Kui käesoleva leping ei ole jõustunud 1. jaanuariks 1987
vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, jõustub see ajutiselt, kui
viis käesoleva artikli lõikes 1 esitatud protsentuaalsetele
nõuetele vastavat valitsust on käesoleva lepingu lõplikult allkir-jastanud, ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud või onteatanud hoiulevõtjale selle ajutisest kohaldamisest.
3. Kui 1. jaanuaril 1987 ei ole käesoleva artikli lõigetes 1
või 2 esitatud jõustumistingimused täidetud, kutsub ÜRO
peasekretär neid valitsusi, kes on käesoleva lepingu lõplikult
allkirjastanud, ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnudvõi kes on teatanud selle ajutisest kohaldamisest, otsustama, kasjõustada käesolev leping täielikult või osaliselt, lõplikult võiajutiselt omavahel kuupäeval, mille nad võivad ise kindlaksmäärata.
4. Valitsuse jaoks, kes ei ole teatanud hoiulevõtjale artikli 54
kohaselt käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest ning kesannab ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemis-kirjad hoiule pärast käesoleva lepingu jõustumist, jõustub käes-olev leping hoiuleandmise kuupäeval.
Artikkel 56
Muutmine
1. Nõukogu võib teha liikmetele käesoleva lepingu
muudatusettepanekuid.
2. Nõukogu määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul liikmed
peavad hoiulevõtjale teatama muudatuse vastuvõtmisest.
3. Muudatus jõustub 90 päeva möödumisel päevast, kui
hoiulevõtja saab kõikide liikmete vastuvõtuteatised. Kui sedanõuet ei täideta tähtaja jooksul, mille nõukogu on kindlaks
määranud vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, loetakse
muudatus tagasi lükatuks.
Artikkel 57
Lepingust taganemine
1. Iga liige võib käesolevast lepingust taganeda igal ajal
pärast selle jõustumist, teatades oma taganemisest kirjalikulthoiulevõtjale. Kõnealune liige teavitab samaaegselt nõukoguvõetud meetmetest.
2. Käesoleva artikli kohane lepingust taganemine jõustub 90
päeva möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab vastava teatise.03/7. kd 275 Euroopa Liidu Teataja ET
Artikkel 58
Väljaarvamine
Kui nõukogu otsustab, et liige ei ole täitnud oma käesolevast
lepingust tulenevaid kohustusi ning leiab, et selline rikkumine
kahjustab oluliselt käesoleva lepingu toimimist, võib ta teisteliikmete ühehäälse otsusega kõnesoleva liikme lepingust väljaarvata. Nõukogu teatab viivitamata oma otsusest hoiulevõtjale.Kõnealune liige lakkab olemast käesoleva lepingu osaline 30
päeva möödumisel alates otsuse tegemise kuupäevast.
Artikkel 59
Tasaarveldus
1. Nõukogu määrab kindlaks õiglaseks peetava tasaarvelduse
korra liikmega, kes on käesolevast lepingust taganenud, nõuko-gust välja arvatud või on muul viisil lakanud olemast käesolevalepingu osaline. Nõukogu peab kinni kõik sellise liikme tasutudsummad. Kõnealune liige peab tasuma nõukogule kõik maks-
misele kuuluvad summad.
2. Käesoleva lepingu lõpetamise korral ei ole ühelgi käes-
oleva artikli lõikes 1 osutatud liikmel õigust saada tulu likvi-deerimisest ega muudest nõukogu varadest; samuti ei ole takohustatud tasuma nõukogu puudujääki, kui see peaksesinema.
Artikkel 60
Kehtivus, pikendamine, laiendamine ja lõpetamine
1. Käesolev leping jääb jõusse kuni 31. detsembrini 1991,
kui nõukogu ei otsusta seda pikendada, laiendada, uuendada
või ennetähtaegselt lõpetada vastavalt käesoleva artikli sätetele.2. Nõukogu võib otsustada pikendada käesoleva lepingu
kehtivusaega kõige rohkem kaks korda üheks aastaks. Liige, kesei ole nõus käesoleva lepingu kehtivusaja pikendamisega, teatabsellest nõukogule ja lakkab olemast käesoleva lepingu osalinealates kehtivusaja pikendamise perioodist.
3. Kui enne 31. detsembrit 1991 või enne käesoleva artikli
lõikes 2 osutatud pikendatud kehtivusaja lõppu on peetud läbi-rääkimisi uue lepingu ja käesoleva lepingu pikendamise proto-kolli suhtes, kuid need ei ole veel lõplikult ega ajutiselt
jõustunud, jääb käesolev leping jõusse pärast kehtivusaja
möödumist kuni uue lepingu või protokolli jõustumiseni, tingi-musel et kõnealune kehtivusaja pikendamise periood ei ületa12 kuud.
4. Nõukogu võib igal ajal otsustada käesoleva lepingu
lõpetada alates tema määratud kuupäevast.
5. Olenemata käesoleva lepingu kehtivusaja lõppemisest või
lepingu lõpetamisest, jätkab nõukogu tegevust nii kaua, kui onvaja nõukogu likvideerimiseks, k.a tasaarveldamiseks, ning tal
on kõnealusel perioodil kõik sellekohased volitused ja
ülesanded.
6. Nõukogu teatab hoiulevõtjale kõikidest käesoleva artikli
alusel tehtud otsustest.
Artikkel 61
Reservatsioonid
Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.03/7. kd 276 Euroopa Liidu Teataja ET
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule osutatud kuupäevadel alla kirjutanud.
Genfis ühe tuhande üheksasaja kaheksakümne kuuenda aasta juulikuu esimesel päeval; käesoleva lepingu
araabia-, inglis-, prantsus-, itaalia ja hispaaniakeelne tekst on võrdselt autentsed.03/7. kd 277 Euroopa Liidu Teataja ET
A LISA
Halduseelarvega seotud osaluskvoodid
Alžeeria 13
Euroopa Majandusühendus 740
Egiptus 4Liibüa Araabia Džamahirija 33
Maroko 24
Tuneesia 92Türgi 88Jugoslaavia 6
Kokku 1 00003/7. kd 278 Euroopa Liidu Teataja ET
B LISA
Teavitusrahastusse osamaksete tegemiseks eraldatud kvoodid
Alžeeria 5,8
Euroopa Majandusühendus 775,0
Maroko 25,0
Tuneesia 125,0
Türgi 66,7
Jugoslaavia 2,5
Kokku 1 000,0