TEISIPÄEVA, 19. JUUNI 2018. AASTA PÄRASTLÕUNASE ISTUNGI PROTOKOLL

(2018/C 443/03)

SISUKORD

1. Kiireloomuline küsimus nr 1: Lõuna-Sudaani humanitaarkriis 7

2. Rahvastikukasv: probleemid ja võimalused 7

3. Üleilmne rännet käsitlev kokkulepe 8

Teisipäeva, 19. juuni 2018. aasta pärastlõunase istungi protokoll

(Istung algas kell 15.10)

JUHATAJA: Louis MICHEL

Kaaspresident

Kiireloomuline küsimus nr 1:

1.Lõuna-Sudaani humanitaarkriis

Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidese ettekanne

Sõnavõtjad: Daba Tesfaye (Etioopia), Bogdan Brunon Wenta, Halifa Sallah (Gambia), Cécile Kashetu Kyenge, Jacob Oulanyah (Uganda) ja Eleni Theocharous.

Liikmed väljendasid tõsist muret Lõuna-Sudaani süveneva humanitaarkriisi üle. Nad kutsusid Aafrika Liitu, Ida-Aafrika Arenguühendust (IGAD), Euroopa Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles avaldama konflikti osapooltele survet, et nad lõpetaksid võitluse ja jätkaksid rahuläbirääkimisi. Nad nõudsid humanitaarabiorganisatsioonidele takistamatut juurdepääsu ja seda, et juurdepääsu takistajad ja muud sõjakuritegude toimepanijad võetaks vastutusele. Samuti juhtisid nad juhtisid tähelepanu konflikti piirkondlikule mõõtmele, pidades tervitatavaks naaberriikide pingutusi ligi 3 miljoni põgeniku vastuvõtmisel.

Seda rõhutas ka Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik Christos Stylianides, kes kinnitas, et tegemist on 100 %-liselt inimeste põhjustatud katastroofiga ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täieliku eiramisega. Ta tõi esile, et EL pühendub jätkuvalt kriisi lahendamisele, ja teatas, et lisaks 2013. aasta lõpust alates Lõuna-Sudaanile antud enam kui 412 miljonile eurole eraldatakse Sudaanile ja Lõuna-Sudaanile veel 68 miljoni euro väärtuses humanitaarabi.

Sõnavõtjad: Catherine Bearder, João Ferreira, Bodil Valero, Joachim Zeller, Julie Ward, Anna Záborská, Moses Cheboi (Keenia), Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudaan) ja Jean-Luc Schaffhauser.

Rahvastikukasv: probleemid ja võimalused

2.

Põhiarutelu ÜRO Rahvastiku Fondi (UNFPA) direktori Benoit Kalasaga

Sõnavõtjad: Alain Michel Lobognon (Côte d'Ivoire), Michael Gahler, Musa Hussein Naib (Eritrea), Julie Ward, Daba Tesfaye (Etioopia), Eleni Theocharous, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Amadou Dioffo (Niger), Maria Lidia Senra Rodríguez, Suhair Ahmed Salah (Sudaan), Adjedoue Weidou (Tšaad), Frank Engel, Juliet Suubi Kinyamatama (Uganda), João Ferreira, Cécile Kashetu Kyenge, Carlos Zorrinho, Anna Záborska, Tadeusz Zwiefka, Sarah Kioko (Keenia), William Nokrach (Uganda), Arne Gericke ja Miguel Exposito Verdejo (Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat).

ÜRO Rahvastiku Fondi (UNFPA) direktor dr Benoit Kalasa juhtis tähelepanu sellele, et kuigi sündimus on ülemaailmselt vähenenud, ei ole rahvastikukasv Aafrikas aeglustunud, kuna seal on märkimisväärselt suurem arv sünnitamiseas naisi. Hinnangute järgi suureneb Aafrika rahvaarv 2050. aastaks praeguselt 1,2 miljardilt inimeselt 4,4 miljardini ja viis suurima rahvaarvuga riiki asuvad siis Aafrikas. See tähendab probleeme neile riikidele, kes seisavad silmitsi maapiirkondade ühiskonna linna migreerumisest tuleneva kiire linnastumisega, ja naaberriikidele, kus on kehv taristu, ebakindlus ja madala kvaliteediga töökohad. Et demograafilist dividendi ära kasutada, on iga riik pidanud tagama kõikide noorte õigused, et noored saaksid oma elu planeerida, olla vabad vägivallast ja traumast, olla kindlad, et nende põhivabadused ja reproduktiivõigused on garanteeritud ning neil on juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja juhendamisele.

Liikmed rõhutasid tungivat vajadust edendada sooküsimusi ning tagada noortele haridus, tervishoid, toiduga kindlustatus, suutlikkuse suurendamine ja töökohad.

Benoit Kalasa vastas osalejate küsimustele ja võttis arutelu kokku, märkides, et demograafilist dividendi ei ole seni olnud ja seda ei tule nii kaua, kuni naiste ja tütarlaste arengut ülemaailmselt piiratakse ning inimeste võimalused on piiratud või puuduvad hoopis, juurdepääsu haridusele ja tervishoiule ei ole ning suutlikkus on väike. Lõpetuseks täheldas ta, et rahvastikukasv on ülemaailmne probleem ja seetõttu peaks sellega tegelema ülemaailmselt.

Üleilmne rännet käsitlev kokkulepe

3.

Ilma resolutsioonita arutelu Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP), ELi ja NATO piirkonna direktori Eugenio Ambrosiga

Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni piirkonna direktor Eugenio Ambrosi tõi esile, et esimest korda peetakse läbirääkimisi üleilmse tervikliku ühise lähenemisviisi üle, mille tulemusel sõlmitakse detsembris 2018 kaks kokkulepet rände ja pagulaste kohta.

Sõnavõtjad: Musa Hussein Naib (Eritrea), Michael Gahler, Daba Tesfaye (Etioopia), Cécile Kashetu Kyenge, Halifa Sallah (Gambia), Ben Abdallah Banda (Ghana), Sabine Lösing, Suhair A. Salah M. Ahmed (Sudaan), György Hölvényi, Julie Ward, Anna Záborská, Željana Zovko, Francesc Gambús, Louis Michel ja Camilla Hagström (Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat).

Kuigi liikmed olid ühel meelel, et üksikisiku õiguslikust seisundist olenemata tuleb inimõigusi ja -väärikust austada, oli selge, et sotsiaalkindlustushüvitiste andmise detailid tuleb alles läbi rääkida. Liikmed mõistsid ka kiireloomulist vajadust avada seaduslikke majandusrände võimalusi, mis vastaks sihtriigi vajadustele, aga ei põhjustaks samas päritoluriikides ajude äravoolu. Liikmed rõhutasid rändajate õiguste, sealhulgas nende kodumaale naasmise õiguse austamise tähtsust, jäädes samas seisukohale, et prioriteediks on rände algpõhjuste vastu võitlemine. Riikide parlamendid peaksid läbirääkimiste viimase vooru jaoks rakendama oma seadusandlikke ja kontrollivolitusi ning suurendama teadlikkust.

(Istung lõppes kell 18.21)