Euroopa Liidu Teataja L 226 , 29/08/1980 Lk 0017 - 0027

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 21 Lk 0127

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 04 Köide 1 Lk 0116

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 04 Köide 1 Lk 0116



Senegali Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Senegali rannikuvetes kalastamise kokkulepe SENEGALI VABARIIGI VALITSUS JA EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS (edaspidi "ühendus"), MEENUTADES tihedaid sidemeid ühenduse ja Senegali Vabariigi vahel; Lomé konventsioonist tuleneva koostöö vaimus, mis sümboliseerib poolte ühist soovi tugevdada sõbralikke suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ühenduse vahel; VÕTTES ARVESSE nende vastastikust huvi kalavarude ratsionaalse majandamise, kaitsmise ja optimaalse kasutamise vastu, eriti Kesk-Atlandi idaosas; ARVESTADES, et Senegali Vabariik kasutab merekalapüügil oma suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni kaldast kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis; VÕTTES ARVESSE asjaolu, et ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvad laevad tegelevad kõnealuses vööndis tavaliselt kalapüügiga; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi tööd; KINNITADES, et rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selleks, et uurida, kasutada, kaitsta ja majandada nende elusressursse, peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; ARVESTADES, et Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes teostatakse kalapüüki kooskõlas selle riigi merekalastusseadustikuga; OLLES OTSUSTANUD arendada oma suhteid merekalapüügi valdkonnas vastastikuse usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus; SOOVIDES kehtestada kalastustegevust reguleerivad üksikasjad ja tingimused, mis pakuvad pooltele vastastikust huvi, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada põhimõtted ja eeskirjad, mis tulevikus igas suhtes reguleerivad ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvate laevade, edaspidi "ühenduse laevad", kalastustegevust vetes, mis kalanduse osas kuuluvad Senegali Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, edaspidi "Senegali kalastusvöönd". Artikkel 2 Senegali Vabariigi valitsus kohustub lubama ühenduse laevadel püüda kala Senegali kalastusvööndis kooskõlas käesolevas kokkuleppes, eelkõige selle lisas sätestatud tingimuste, merekalastusseadustiku ning muude Senegalis jõus olevate eeskirjade ja määrustega. Artikkel 3 1. Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed tagamaks, et tema laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ja Senegali kalastusvööndis kalastustegevust reguleerivatest eeskirjadest ja määrustest. 2. Senegali ametiasutused teavitavad Euroopa Ühenduste Komisjoni kõikidest kõnealustes eeskirjades ja määrustest tehtavatest muudatustest. Artikkel 4 1. Senegali kalastusvööndis kalastavatel ühenduse laevadel peab olema ühenduse taotlusel Senegali ametiasutuste väljaantud litsents. 2. Senegali ametiasutused annavad püügilitsentse välja artiklis 9 nimetatud protokollis laevakategooriate kaupa sätestatud piirangute alusel. 3. Litsentsid kehtivad I.E lisas määratletud vööndites sõltuvalt kõnealuse laeva tegevusest ja liigist. 4. Litsentsid kehtivad alates nende väljaandmiskuupäevast kuni väljaandmise aasta 31. detsembrini. 5. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 6. Kui vääramatu jõu tagajärjel ei saa litsentsi omav laev seda kasutada, võib ühenduse taotluse korral asendada litsentsi uuega, mis kehtib samasse kategooriasse kuuluva laeva puhul. Artikkel 5 1. Litsentse annavad välja Senegali ametiasutused tingimusel, et asjaomane laevaomanik on tasunud litsentsitasu. 2. Laevadele, mis on kohustatud lossima kogu saagi Senegali sadamates, kehtestatakse litsentsitasu kooskõlas Senegalis jõus olevate eeskirjade ja määrustega. Laevadele, mis ei ole kohustatud lossima kogu saaki Senegali sadamates, kehtestatakse litsentsitasu, mis on eelmises lauses nimetatud litsentsitasust kaks korda suurem. Tasutava litsentsitasu suurused on esitatud I.A lisas. Litsentsi eest tasutakse täielikult selle väljaandmisel või kehtivaks tunnistamisel; püütud kalakoguse põhjal arvestatud litsentsitasud makstakse aasta lõpus. 3. Tasu artikli 4 lõike 6 kohaselt väljaantud litsentsi eest on proportsionaalne ülejäänud aastaga. Artikkel 6 Pooled kohustuvad kas otse või rahvusvaheliste organisatsioonide raames kooskõlastama meetmeid, et tagada elusressursside majandamine ja kaitse, eriti Kesk-Atlandi idaosas, ja hõlbustada asjakohaseid teadusuuringuid. Artikkel 7 Laevad, millel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Senegali vetes kala püüda, on kohustatud esitama Senegali asjakohastele ametiasutustele püügiaruande käesoleva kokkuleppe I.B lisas sätestatud korras. Artikkel 8 Jahutustraalerid ja tuunipüügilaevad, millel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Senegali kalastusvööndis kala püüda, on kohustatud lossima kogu kõnealuses vööndis püütud kalasaagi. Jahutustraalerid ja tuunipüügilaevad on kohustatud lossima osa püütud kalast käesoleva kokkuleppe I.C lisas sätestatud korras. Artikkel 9 Ühendus maksab käesoleva kokkuleppega võimaldatud kalapüügivõimaluste eest Senegali Vabariigile hüvitist vastavalt käesoleva kokkuleppe protokollile. Hüvitis makstakse vastavalt kõnealuses protokollis kirjeldatud erikorrale, piiramata seejuures Senegali Vabariigile Lomé konventsiooni alusel võimaldatud rahastamist. Hüvitist kasutatakse eelkõige merekalapüügiga seotud projektide ja põllumajandusteenuste rahastamiseks. Artikkel 10 Pooled lepivad kokku, et käesoleva kokkuleppe tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste korral peetakse vajadusel nõu II lisas sätestatud korra kohaselt. Artikkel 11 Käesoleva lepingu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee. Komitee tuleb kokku üks kord aastas vaheldumisi Senegalis ja ühenduses ning korraldab erakorralisi kohtumisi ükskõik kumma lepinguosalise taotluse korral. Artikkel 12 Kui Senegali ametiasutused otsustavad kalavarude olukorra ettenägematu muutuse tõttu võtta uusi kaitsemeetmeid, mis ühenduse arvates mõjutavad märkimisväärselt ühenduse laevade kalastustegevust, peavad pooled nõu pidama, et kohandada I lisa ja artiklis 9 nimetatud protokolli. Nõupidamised rajanevad põhimõttel, et kõnealuse protokolliga ettenähtud kalapüügivõimaluste vähendamine hüvitatakse samaväärsete kalapüügivõimalustega, võttes arvesse hüvitist, mille ühendus on juba maksnud. Artikkel 13 Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 14 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Senegali Vabariigi territooriumi suhtes. Artikkel 15 Pooled lepivad kokku vaadata käesolev kokkulepe läbi pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi raames toimuvate mitmepoolset lepingut käsitlevate läbirääkimiste lõppemist. Artikkel 16 Lisad on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa ja kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse viidet käesolevale kokkuleppele ka viitena selle lisadele. Artikkel 17 Käesolev kokkulepe sõlmitakse esialgu kaheks aastaks alates kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teatades sellest ette vähemalt kuus kuud enne kahe aasta möödumist, kehtib kokkulepe edasi üheaastaste tähtaegade kaupa juhul, kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt kolm kuud enne aastase tähtaja möödumist. Poolte vahel toimuvad läbirääkimised, et otsustada vastastikusel kokkuleppel lisadesse või artiklis 9 viidatud protokolli tehtavate muudatuste üle. Artikkel 18 Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, mil pooled teatavad üksteisele kokkuleppe jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. -------------------------------------------------- I LISA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE LIPPUDE ALL SÕITVATE LAEVADE KALASTUSTEGEVUSE TINGIMUSED SENEGALI KALASTUSVÖÖNDIS A. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded Iga-aastaste litsentside taotlemise ja väljaandmise kord, mis võimaldab ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvatel laevadel püüda kala Senegali vetes, on järgmine: 1. Asjaomased ühenduse ametiasutused peavad esitama asjaomastele Senegali ametiasutustele (MDR) [1] taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlused esitatakse vormidel, mis Senegali valitsus on selleks ette näinud. Näidis on esitatud lisas. Litsentsitasud kehtestatakse järgmiselt: a) traalerid, mis lossivad kogu saagi: 7500 CFA brutoregistertonni kohta aastas; b) traalerid, mis ei lossi kogu saaki: 15000 CFA brutoregistertonni kohta aastas; c) tuunipüügilaevad, mis lossivad kogu saagi: 1 CFA püütud kala kilogrammi kohta aastas; d) tuunipüügilaevad, mis ei lossi kogu saaki: 2 CFA püütud kala kilogrammi kohta aastas. 2. Need litsentsitasud kehtestatakse üheks aastaks olenemata litsentsi kehtivusajast, välja arvatud kokkuleppe artikli 4 lõikes 6 ning järgnevas lõikes 3 mainitud juhtudel. 3. Kokkuleppe jõustumise päeva ja sellele järgneva 1. jaanuari vahel välja antud litsentside eest makstav tasu on proportsionaalne litsentsi kehtivusajaga. 4. Senegali asjaomased ametiasutused vaatavad kõik taotlused läbi, et kontrollida, kas need on kooskõlas käesoleva kokkuleppe ja Senegali õigusaktidega, ning kohaldavad tasumisele kuuluvaid litsentsitasusid. Senegali asjaomased ametiasutused teatavad oma otsused ühenduse ametiasutustele. 5. Pärast lõivude tasumist välja antud litsents kehtib konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 6. Kui taotluste läbivaatamisel ja litsentside väljaandmisel tekib raskusi või vajatakse lisateavet, peavad poolte esindajad nõu, tehes seda eelkõige Direction de l'Océanographie et des Pźches maritimes (okeanograafia ja kalandusdirektoraadi) ja Dakaris asuva Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni vahendusel. B. Püügiaruanne Kõik laevad, kellel on käesoleva kokkuleppe alusel lubatud Senegali vetes kala püüda, on kohustatud esitama Direction de l'Océanographie et des Pźches maritimes’ le (okeanograafia ja kalandusdirektoraadile) lisatud näidise kohaselt koostatud püügiaruande. Jahutustraalerid esitavad püügiaruande pärast iga reisi ning külmutustraalerid igal kuul ehk enne järgneva kuu lõppu. Kui kõnealustest sätetest ei peeta kinni, on Senegali valitsusel õigus asjaomase laeva litsents peatada, kuni vorminõuded on täidetud. Lisaks kohaldatakse asjaomase laeva omaniku suhtes Senegali merekalastusseadustiku artiklis 49 ettenähtud karistust. C. Saagi lossimine Laevad, kellel on käesoleva kokkuleppe alusel lubatud Senegali vetes kala püüda, on kohustatud lossima osa saagist, mis sõltub püügiliigist. 1. Jahutustraalerid ja tuunipüügilaevad lossivad kogu saagi Senegali sadamates. Kui saak püütakse kalastusvööndites, mis ei kuulu Senegali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, peavad pooled ühiskomitees nõu, et jõuda kokkuleppele, kui suur protsent saagist lossitakse Senegalis. 2. Kokkuleppe kohaldamise esimesel aastal võivad tuunikülmutuslaevad olla kohustatud lossima kuni 4000 tonni tuunikala hinnatingimustel, mis töötatakse välja laevaomanike ja asjaomaste kasutajate vahel müügihindade põhjal, mida laevaomanikud nõuavad oma turul; lossimistingimused järgnevateks aastateks määratakse ühiskomitees vastastikusel kokkuleppel asjaomaste laevaomanikega saagi põhjal, mis püüti eelneval aastal Senegali kalastusvööndis. 3. Iga kuue kuu järel lossivad külmutustraalerid kala ja koorikloomi 100 kg brutoregistertonni kohta. Lossimiskohustuse täitmatajätmise korral kohaldavad Senegali ametiasutused laevaomaniku suhtes järgmisi karistusi: 1. trahv 25000 CFA lossimata jäetud tonni kohta; 2. litsentsist ilmajätmine, mida ei uuendata enne, kui puuduolevad kogused on tarnitud. D. Koolitusstipendium Pooled lepivad omavahel kokku, et nende koostöö edukuse peatingimus on merekalapüügiga tegelevate isikute pädevuse suurendamine ja oskusteabe täiendamine. Selleks hõlbustab ühendus Senegali kodanike pääsu oma liikmesriikide õppeasutustesse ning annab õppe- ja koolitusstipendiume kalandusega seotud teaduslikes, tehnilistes ja majandusvaldkondades. E. Kalastusvööndid Käesoleva kokkuleppe artiklis 4 viidatud kalastusvööndid on järgmised: a) Senegali merekalastusseadustiku artiklis 5 määratletud rannalähedase püügiga tegelevatel jahutus- ja külmutustraaleritel on lubatud kalastada kaugemal kui Senegali jurisdiktsiooni alla kuuluvad esimesed kuus meremiili; b) avamerepüügiga tegelevatel külmutustraaleritel on lubatud kalastada kaugemal kui Senegali jurisdiktsiooni alla kuuluvad esimesed 12 meremiili; c) tuunijahutuslaevadel ja -külmutuslaevadel on lubatud kalastada kõikjal Senegali jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Senegali jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed mõõdetakse võrdlusjoonelt, mis on määratletud 5. juuli 1972. aasta seadlusega nr 72-756. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ [1] Ministêre du developpement rural (maaelu arendamise ministeerium). -------------------------------------------------- II LISA VAIDLUSTE LAHENDAMISE MENETLUS Mõlemad osapooled kohustuvad lahendama käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused, välja arvatud need, mis puudutavad Senegali suveräänsete õiguste kasutamist oma rannikuvetes, kooskõlas järgmise vahekohtumenetlusega, kui erimeelsuse lahendamine osutub võimatuks kooskõlas artikliga 10: 1. Kahe kuu jooksul alates kuupäevast, mil üks pooltest on ametlikult taotlenud vaidluse suunamist vahekohtule vastavalt käesolevale lisale, määrab kumbki pool ühe vahekohtu liikme; need kaks liiget määravad kolme kuu jooksul alates kõnealusest kuupäevast vastastikusel kokkuleppel ja mõlema osapoole nimel kolmandaks liikmeks kolmanda riigi kodaniku. 2. Vahekohtumenetlust taotlev pool esitab taotluse käsitlemise ajal üksikasjaliku aruande oma nõude ja selle põhjenduste kohta. 3. Vahekohus teeb käesoleva kokkuleppe ja muude rahvusvahelise õiguse eeskirjade kohaselt otsused häälteenamusega. Otsused on siduvad mõlemale poolele. Vahekohtu kulud kannavad tavaliselt võrdsetes osades mõlemad pooled. --------------------------------------------------