Neljas protokoll,

millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalastuskokkuleppes sätestatud kalapüügitingimused

EUROOPA ÜHENDUS,

ühelt poolt ning

TAANI VALITSUS JA GRÖÖNIMAA KOHALIK VALITSUS,

teiselt poolt,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Majandusühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelist kalastuskokkulepet,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Käesolevat protokolli kohaldatakse kalapüügi suhtes 1. jaanuarist 2001 – 31. detsembrini 2006.

2. Kokkuleppe artiklis 2 nimetatud kvoodid kehtestatakse igaks aastaks järgmiselt:

(tonnides) |

Liigid | Lääneosa kalavarud (NAFO 0/1) | Idaosa kalavarud (ICES XIV/V) |

Tursk | 2000 | |

Meriahven | 5500 | 25500 |

Süvalest | 1500 | 4800 |

Krevetilised | — | 5675 |

Paltus | 200 | 200 |

Harilik merihunt | 300 | 300 |

Põhjaputassuu | — | 15000 |

Moiva | 25000 | |

Kalju-tömppeakala | 1350 | 2000 |

3. Olenemata lõike 2 kohastest kvootidest, võib ühendus kala püüda I lisas sätestatud kvootide piires. Sel puhul ei anta muud rahalist hüvitist, kui on sätestatud artiklis 11. Kvoote kohandatakse kord aastas või teistsuguse aja tagant olemasoleva teadusinfo alusel.

4. Ida-Gröönimaa krevetiliste kvootide piires võib püüda Gröönimaast läänes asuvatel aladel tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja ühenduse vahel on iga ettevõtte jaoks kehtestatud kvootide ülekandmise kord. Gröönimaa kohalik valitsus kohustub sellise korra rakendamist võimaldama. Kvoote võib üle kanda maksimaalselt 2000 tonni piires aastas Gröönimaast läänes asuvatel aladel. Ühenduse laevade kalapüük toimub samadel tingimustel, kui Gröönimaa laevaomanikele väljaantud kalapüügilubades ette on nähtud.

5. Gröönimaa kohustub andma aastas 2000 tonni atlandi arktikakrabi artiklites 4 ja 5 nimetatud ajutistele ühisettevõtetele või ühisettevõtetele.

Artikkel 2

Kokkuleppe artikli 7 esimeses lõigus nimetatud kogused kehtestatakse igaks aastaks järgmiselt:

(tonnides) |

Liigid | Lääneosa kalavarud (NAFO 0/1) | Idaosa kalavarud (ICES XIV/V) |

Tursk | 52250 | |

Meriahven | 2500 | 5000 |

Süvalest | 4700 | — |

Krevetilised | 25000 | 1500 |

Harilik merihunt | 4000 | — |

Artikkel 3

Gröönimaa kohaldab erisoodustust ühenduse liikmesriikide ettevõtete suhtes seoses läbirääkimistega lepingute üle, mis käsitlevad tursa- või muude liikide koguseid, mida ta pakub pardalt pardale müügiks või annab üle kalakotis olukorras, kus Gröönimaa kalatöötlemisettevõtete võimsus ei ole Gröönimaa kalalaevade püütud koguste töötlemiseks piisav. Selliste lepingute üle peetakse nõu otse kaubanduslikel alustel.

Artikkel 4

Kokkuleppe artikli 8a kohaldamisel kehtivad järgmised määratlused:

ajutine ühisettevõte – mis tahes ühendus, mis põhineb piiratud kestusega lepingul ühenduse laevaomanike ja Gröönimaa füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, selleks et Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu alla sõitvate laevadega ühiselt püüda ja kasutada Gröönimaa püügikvoote ja jagada ühise majandustegevusega seotud väljaminekuid, tulusid ja kulusid, selleks et eelisjärjekorras varustada ühenduse turgu;

ühisettevõte – igasugune Gröönimaa õigusaktide kohaselt toimiv äriühing, kuhu kuulub üks või mitu ühenduse laevaomanikku ja üks või mitu Gröönimaa partnerit ning mille eesmärk on Gröönimaa lipu all sõitvate laevadega püüda ja vastavalt võimalustele kasutada Gröönimaa suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete püügikvoote, selleks et eelisjärjekorras varustada ühenduse turgu.

Artikkel 5

Pooled annavad oma hinnangu ajutiste ühisettevõtete ja ühisettevõtete projektidele. Projekte hinnatakse vastavalt II lisas sätestatud meetoditele ja kriteeriumidele.

Artikkel 6

Ühisettevõtete asutamise soodustamiseks võib anda rahalist toetust kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2792/1999 [6] ettenähtud tingimustega.

Artikkel 7

Käesoleva protokolli artiklite 5 ja 6 kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Selle komitee ülesanne on eelkõige:

- anda kooskõlas II lisas sätestatud kriteeriumidega hinnang projektidele, mille pooled on esitanud ajutiste ühisettevõtete ja ühisettevõtete asutamiseks,

- vaadata üle ajutistele ühisettevõtetele ja ühisettevõtetele kuuluvate laevade tegevus Gröönimaa vetes enne nende lepingu lõppemist.

Ühiskomitee tuleb kokku kummagi poole taotlusel.

Artikkel 8

Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused on sätestatud III lisas.

Artikkel 9

Pooled edendavad muu hulgas süvamereliikide, atlandi arktikakrabi ja kalmaari katsepüüki Gröönimaa vetes. Selleks peavad nad nõu alati, kui üks pooltest selleks soovi avaldab, ja otsustavad iga juhtumi puhul eraldi asjassepuutuvad liigid, tingimused ja muud parameetrid. Lisaks uurivad nad, kas katsepüügi projektidele on võimalik taotleda rahalist toetust.

Artikkel 10

Et kokkuleppe artikliga 9 ettenähtud koostöökohustust rakendada, kohustuvad poole looma tihedamaid suhteid asjakohaste koostöövaldkondade määramiseks, eelkõige piirkondlike kalandusorganisatsioonide raames ja uuringute alal.

Sellega seoses tunnistavad pooled, et piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, kuhu mõlemad pooled kuuluvad, on tõhus kontrollisüsteem väga oluline. Nad kohustuvad tegema koostööd, et soodustada sellise süsteemi tulemuslikku rakendamist praktilisel tasandil vastavalt mõlema poole võimalustele.

Artikkel 11

1. Kokkuleppe artiklis 6 nimetatud rahalise hüvitise suuruseks määratakse käesoleva protokolli kehtivusajaks 42820000 eurot, mis tuleb maksta iga kalastusaasta alguses.

2. Hüvitise suurust kohandatakse iga kalastusaasta käigus proportsionaalselt ühendusele eraldatud täiendavatele kvootidele, mis arvutatakse tursa ekvivalentide alusel vastavalt kokkuleppe artiklile 8.

3. Gröönimaa annab ühenduse käsutusse 20000 tonni tursa ekvivalente, mida ühendus võib kasutada täiendavate püügivõimaluste saamiseks. Lõikes 2 nimetatud kohandatud hüvitis võib kuni 50 % ulatuses koosneda kõnealustest tursa ekvivalentidest.

4. Kokkuleppe artikli 8 kohaste täiendavate püügivõimaluste määramisel tuleb järgida IV lisas sätestatud korda.

Artikkel 12

Käesoleva protokolliga ettenähtud kohustuste täitmata jätmine võib kaasa tuua protokolli artiklites 1 ja 11 nimetatud kohustuste vastava vähendamise, ilma et see piiraks kokkuleppe artiklite 7 ja 10 kohaldamist.

Artikkel 13

Käesolev protokoll jõustub selle allkirjastamise päeval. Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 2001. Pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 14

1. Pooled tulevad kokku hiljemalt 30. juunil 2003 eesmärgiga hinnata käesoleva protokolli tulemuslikkust.

2. Nad vaatavad üle protokolli asjakohasuse, annavad sellele hinnangu ja teevad vajaduse korral muudatusettepanekuid. Sellega seoses hindavad nad pooltevahelisi üldiseid suhteid ja seda, kas Gröönimaa arenguvajaduste rahuldamiseks tuleks arendada ja rakendada täiendavaid vahendeid.

3. Pärast käesoleva protokolli jõustumist kohustuvad pooled valmistama ette lõikes 1 nimetatud koosoleku. Selleks loovad nad vajalikke sidemeid ja vahetavad asjakohaseks peetavaid materjale.

Hiljemalt neli kuud enne lõikes 1 nimetatud koosolekut teatavad pooled teineteisele teemadest, mida nad tõstatada kavatsevad, ja vajaduse korral oma muudatusettepanekud.

4. Kaks kuud pärast selle teate saamist alustavad pooled nõupidamisi koosoleku ettevalmistamiseks ja võimalike muudatusettepanekute läbivaatamiseks.

5. Pärast koosoleku toimumist teatavad pooled teineteisele, kas nende ametiasutused on muudatusettepanekud heaks kiitnud.

Artikkel 15

Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Gröönimaa ametiasutused tagavad protokolli tõlke grööni keelde.

Hecho en Bruselas, el veinticinco de julio de dos mil uno.Udfærdiget i Bruxelles den femogtyvende juli to tusind og en.Geschehen zu Brüssel am fünfundzwanzigsten Juli zweitausendundeins.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι πέντε Ιουλίου δύο χιλιάδες ένα.Done at Brussels on the twenty-fifth day of July in the year two thousand and one.Fait à Bruxelles, le vingt-cinq juillet deux mille un.Fatto a Bruxelles, addì venticinque luglio duemilauno.Gedaan te Brussel, de vijfentwintigste juli tweeduizendeneen.Feito em Bruxelas, em vinte e cinco de Julho de dois mil e um.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksi.Som skedde i Bryssel den tjugofemte juli tjugohundraett.

Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno de DinamarcaFor den danske regeringFür die Regierung DänemarksΓια την Κυβέρνηση της ΔανίαςFor the Government of DenmarkPour le gouvernement du DanemarkPer il governo della DanimarcaVoor de regering van DenemarkenPelo Governo da DinamarcaTanskan hallituksen puolestaPå Danmarks regerings vägnar

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno local de GroenlandiaFor det grønlandske landsstyreFür die örtliche Regierung GrönlandsΓια την Τοπική Κυβέρνηση της ΓροιλανδίαςFor the Home Rule Government of GreenlandPour le gouvernement local du GroenlandPer il governo locale della GroenlandiaVoor de plaatselijke regering van GroenlandPelo Governo local da GronelândiaGrönlannin maakuntahallituksen puolestaPå Grönlands lokala regerings vägnar

+++++ TIFF +++++

[6] EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10.

--------------------------------------------------

I LISA

INDIVIDUAALNE PÜÜGIKVOOT

(tonnides) |

Liigid | Lääneosa kalavarud (NAFO 0/1) | Idaosa kalavarud (ICES XIV/V) |

Tursk | 31000 | — |

Meriahven | 5500 | 47320 |

Süvalest | 1500 | 4800 |

Krevetilised | — | 5675 |

Paltus | 200 | 200 |

Harilik merihunt | 1000 | 1000 |

Põhjaputassuu | — | 15000 |

Moiva | 25000 | |

Kalju-tömppeakala | 3350 | 4650 |

--------------------------------------------------

II LISA

PROJEKTIDE HINDAMISE MEETODID JA KRITEERIUMID

1. Pooled vahetavad teavet projektide kohta, mis on esitatud käesoleva protokolli artiklis 4 nimetatud ajutiste ühisettevõtete ja ühisettevõtete asutamiseks.

2. Projektid esitatakse ühendusele asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahendusel.

3. Ühendus esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõtteid ja ühisettevõtteid käsitlevate projektide nimekirja. Ühiskomitee hindab projekte muu hulgas järgmiste kriteeriumide alusel:

a) kavandatavale kalastustegevusele vastav tehnoloogia;

b) sihtliigid ja kalastusvööndid;

c) laeva vanus;

d) ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalastustegevuse kestus;

e) ühenduse laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasem kalapüügikogemus.

4. Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast punkti 3 kohast hindamist.

5. Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, annavad Gröönimaa ametiasutused välja vajalikud volikirjad ja kalapüügiload.

--------------------------------------------------

III LISA

AJUTISTE ÜHISETTEVÕTETE KALAVARUDE JUURDEPÄÄSU TINGIMUSED

1. Kalapüügiload

Gröönimaa väljaantavad püügiload kehtivad seni, kuni ajutised ühisettevõtted tegutsevad. Kalapüük toimub Gröönimaa ametiasutuse määratud kvootide alusel.

2. Laevade asendamine

Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ühenduse laeva võib asendada mõne muu samaväärse mahutavuse ja samaväärsete tehniliste näitajatega ühenduse laevaga ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja mõlema poole nõusolekul.

3. Seadistamine

Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad ühenduse laevad järgivad Gröönimaal kohaldatavat seadistamist käsitlevat reglementi, mida kohaldatakse diskrimineerimata Gröönimaa ja ühenduse laevade vahel.

4. Püügiaruanne

a) Kõik ühenduse laevad edastavad Gröönimaa ametiasutusele püügiaruande kooskõlas Gröönimaa kalandusalaste määrustega.

b) Püügiaruande koopia edastatakse Euroopa Komisjonile.

c) Juhul kui kõnealuseid sätteid ei järgita, võib Gröönimaa ametiasutus asjaomase laeva püügiloa peatada, kuni kõnealused vorminõuded on täidetud.

5. Teadusvaatlejad

Käesoleva protokolli alusel kalastavad ühenduse laevad lubavad Gröönimaa ametiasutuse taotluse korral kõnealuse asutuse määratud teadusvaatlejal pardale tulla, et need saaksid oma ülesandeid täita. Vaatlejale antakse oma ülesannete täitmiseks kõik võimalused.

Tema pardal viibimise tingimused on samad, mis teistel meeskonnaliikmetel. Vaatleja töötasu ja sotsiaalkindlustusmaksed tasuvad Gröönimaa ametiasutused. Tema pardal viibimise kulud kannab laevaomanik.

--------------------------------------------------

IV LISA

TÄIENDAVAD PÜÜGIVÕIMALUSED

1. Gröönimaa eest vastutavad ametiasutused kohustuvad pakkuma ühendusele iga aasta 15. novembriks sellised kokkuleppe artiklis 8 nimetatud täiendavad püügivõimalused, mis sel ajal arvatavalt järgmisel kalastusaastal olemas on.

Ühendus teatab Gröönimaa eest vastutavatele ametiasutustele oma vastuse pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates pakkumise saamisest. Kui ühendus keeldub pakkumisest või ei reageeri sellele kuue nädala jooksul, on Gröönimaa eest vastutavatel ametiasutustel vabadus pakkuda täiendavaid püügivõimalusi teistele osalistele.

2. Kui kalastusaasta jooksul ilmnevad kokkuleppe artikli 8 kohased täiendavad püügivõimalused, mis ületavad lõikes 1 nimetatud pakkumises sisalduvaid püügivõimalusi, pakuvad Gröönimaa eest vastutavad ametiaustused täiendavad püügivõimalused ühendusele.

Ühendus teatab Gröönimaa eest vastutavatele ametiasutustele oma vastuse pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates pakkumise saamisest. Kui ühendus keeldub pakkumisest või ei vasta sellele kuue nädala jooksul, võivad Gröönimaa eest vastutavad ametiasutused pakkuda täiendavaid püügivõimalusi teistele osalistele.

--------------------------------------------------