SISUKORD
Artikkel Lk
Preambul ……………………………………………………………………………………………………… 110
I PEATÜKK. EESMÄRGID
1 Eesmärgid……………………………………………………………………………………………………… 110
II PEATÜKK. MÕISTED
2 Mõisted………………………………………………………………………………………………………… 110
III PEATÜKK. LIIKMESRIIKIDE ÜLDISED KOHUSTUSED
3 Liikmesriikide üldised kohustused …………………………………………………………………………… 11 1
IV PEATÜKK. LIIKMELISUS
4 Organisatsiooni liikmelisus…………………………………………………………………………………… 111
5 Eraldi liikmelisus määratud territooriumide suhtes ………………………………………… ……………… 112
6 Liikmelisus rühmana ………………………………………………………………………………………… 112
V PEATÜKK. RAHVUSVAHELINE KOHVIORGANISATSIOON
7 Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni asukoht ja struktuur ………………………… ……………………… 113
8 Privileegid ja immuniteedid ………………………………………………………………………………… 113
VI PEATÜKK. RAHVUSVAHELINE KOHVINÕUKOGU
9 Rahvusvahelise kohvinõukogu koosseis …………………………………………………………………… 11 3
10 Nõukogu volitused ja ülesanded……………………………………………………………………………… 11311 Nõukogu esimees ja aseesimehed …………………………………………………………………………… 11312 Nõukogu istungid …………………………………………………………………………………………… 11413 Hääled ………………………………………………………………………………………………………… 11414 Nõukogu hääletamiskord …………………………………………………………………………………… 11415 Nõukogu otsused……………………………………………………………………………………………… 11416 Koostöö muude organisatsioonidega………………………………………………………………………… 11 5
VII PEATÜKK. JUHATUS
17 Juhatuse koosseis ja koosolekud……………………………………………………………………………… 11518 Juhatuse valimine …………………………………………………………………………………………… 11519 Juhatuse pädevus……………………………………………………………………………………………… 11620 Juhatuse hääletamiskord……………………………………………………………………………………… 116
VIII PEATÜKK. KOHVI ERASEKTOR
21 Maailma kohvikonverents …………………………………………………………………………………… 11622 Erasektori nõuandekogu……………………………………………………………………………………… 117
IX PEATÜKK. RAHASTAMINE
23 Rahastamine ………………………………………………………………………………………………… 11724 Halduseelarve kindlaksmääramine ja osamaksude väljaarvutamine………… ……………………………… 117
25 Osamaksude maksmine ……………………………………………………………………………………… 11726 Kohustused …………………………………………………………………………………………………… 118
27 Raamatupidamisaruannete auditeerimine ja avaldamine ………………………………… ………………… 118108 ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
Artikkel Lk
X PEATÜKK. TEGEVDIREKTOR JA TÖÖTAJAD
28 Tegevdirektor ja töötajad …………………………………………………………………………………… 118
XI PEATÜKK. TEAVE, UURINGUD JA VAATLUSED
29 Teave ………………………………………………………………………………………………………… 118
30 Päritolusertifikaadid…………………………………………………………………………………………… 11831 Uuringud ja vaatlused………………………………………………………………………………………… 119
XII PEATÜKK. ÜLDSÄTTED
32 Uue lepingu ettevalmistamine ……………………………………………………………………………… 11933 Tarbimistakistuste kõrvaldamine …………………………………………………………………………… 11 9
34 Müügi edendamine …………………………………………………………………………………………… 11935 Töödeldud kohviga seotud meetmed………………………………………………………………………… 12036 Segud ja asendajad …………………………………………………………………………………………… 12037 Konsultatsioonid ja koostöö valitsusväliste organisatsioonidega…… ……………………………………… 120
38 Ametlikud kohvikaubanduse kanalid………………………………………………………………………… 12 0
39 Säästev kohvimajandus ……………………………………………………………………………………… 12040 Elatustase ja töötingimused…………………………………………………………………………………… 120
XIII PEATÜKK. KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED
41 Konsultatsioonid ……………………………………………………………………………………………… 12042 Vaidlused ja kaebused………………………………………………………………………………………… 120
XIV PEATÜKK. LÕPPSÄTTED
43 Allakirjutamine ……………………………………………………………………………………………… 12144 Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine ……………………………………………… …………… 121
45 Jõustumine …………………………………………………………………………………………………… 12146 Ühinemine …………………………………………………………………………………………………… 12247 Reservatsioonid ……………………………………………………………………………………………… 12248 Laiendamine määratud territooriumidele ………………………………………………………………… … 122
49 Vabatahtlik väljaastumine …………………………………………………………………………………… 12250 Väljaarvamine ………………………………………………………………………………………………… 12251 Tasaarveldused väljaastunud või väljaarvatud liikmesriikidega………… …………………………………… 122
52 Kehtivusaeg ja lõpetamine …………………………………………………………………………………… 12353 Muutmine …………………………………………………………………………………………………… 12354 Lisa- ja üleminekusätted ……………………………………………………………………………………… 12355 Lepingu autentsed tekstid …………………………………………………………………………………… 123
I LISA 1994. aasta rahvusvahelises kohvilepingus määratud ümberarvestu skoefitsiendid röstitud, kofeiinivaba,
vedela ja lahustuva kohvi jaoks ……………………………………………………………………………… 12411/39. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109
22001A1211(01)
11.12.2001 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 326/23
RAHVUSVAHELINE KOHVILEPING, 2001
PREAMBUL
LEPINGU OSALISVALITSUSED,
tunnistadeskohvierakordsettähtsustpaljuderiikidemajandusele,kel leekspordituluningseegasotsiaal-jamajandusvaldkonna
arenguprogrammide jätkumine sõltub suurel määral sellest kaubast;tunnistades kohvisektori tähtsust miljonite inimeste elatumisele, eel kõige arengumaades, ning pidades silmas, et paljudes neist
riikidest toodetakse kohvi väikestes talumajapidamistes;tunnistades vajadust soodustada tootmisressursside arengut ning edend ada ja säilitada tööhõivet ja sissetulekut osalisriikide
kohvitööstuses, tuues kaasa ausad palgad, kõrgema elatustaseme ning par emad töötingimused;
arvestades,ettiherahvusvahelinekoostöökohvikaubandusessoodustab kohvitootvateriikidemajanduslikkumitmekesistumist
ja arengut, aitab kaasa kohvi eksportivate ja importivate riikide poliit iliste ja majandussuhete paranemisele ning toob kaasa
kohvitarbimise suurenemise;tunnistades vajadust vältida tootmise ja tarbimise tasakaalustamatust , mis võib tuua kaasa hindade tugeva kõikumise, mis on
kahjulik nii tootjatele kui ka tarbijatele;arvestades seost kohvikaubanduse stabiilsuse ja toodetud kaupade turgu de stabiilsuse vahel;
märkides ära 1962., 1968., 1976., 1983. ja 1994. aasta rahvusvahelise koh vilepingu alusel tehtud rahvusvahelisest koostööst
tulenenud kasu,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I PEATÜKK
EESMÄRGID
Artikkel 1
Eesmärgid
Käesoleva lepingu eesmärgid on:
1. soodustadarahvusvahelistkoostöödkohvialastesküsimustes;2. andavõimalusvalitsustevahelistekskonsultatsioonideksning
vajaduse korral läbirääkimisteks kohvialastes küsimustes
ning maailmaturu nõudmise ja pakkumise mõistliku tasa-kaalu saavutamise viiside üle alusel, mis kindlustab tarbija-telepiisavaskogusesõiglastehindadegakohviningtootjateletasuvate hindadega kohviturud ning soosib tootmise ja tar-bimise pikaajalist tasakaalu;
3. anda võimalus kohviküsimusi puudutavateks konsultatsioo-
nideks erasektoriga;
4. võimaldada rahvusvahelise kohvikaubanduse laienemist ja
läbipaistvust;
5. tegutseda kohviküsimustega seotud majandus- ja tehnilise
teabe, statistika ning uuringute kogumise, levitamise ja aval-damiseningteadus-jaarendustegevusekeskusenajaedenda-jana;
6. julgustada liikmesriike arendama säästvat kohvimajandust;
7. edendada, julgustada ja suurendada kohvi tarbimist;8. analüüsida ja nõustada maailma kohvimajanduse projektide
ettevalmistamist, et esitada need seejärel vastavalt vajadusele
kas abi- või finantseerimisorganisatsioonidele;9. tõsta kvaliteeti;
10. edendada koolitus- ja teabeprogramme, mille eesmärk on
aidata anda liikmesriikidele edasi kohviga seotud tehnoloo-
gia.
II PEATÜKK
MÕISTED
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
1.Kohv– kohvipuu seemned (nn kohvioad) ja viljad (nn kohvi-
kirsid), kestas, toored või röstitud, sealhulgas jahvatatud,
kofeiinivaba, vedel või lahustuv kohv. Nõukogu vaatabvõimalikult kiiresti pärast käesoleva lepingu jõustumist ninguuesti kolme aasta möödumisel sellest kuupäevast läbipunktides d, e, f ja g loetletud kohvitüüpide ümberarvestus-koefitsiendid. Pärast läbivaatamist määrab nõukogu jaotatudkahekolmandikulise häälteenamusega asjakohased ümberar-vestuskoefitsiendid kindlaks ja avaldab need. Enne esimestläbivaatamistningkuinõukogueiolesuutnudsellesküsimu-ses otsust teha, kehtivad 1994. aasta rahvusvahelises kohvi-lepingus kasutatud ümberarvestuskoefitsiendid, mis on loet-letud käesoleva lepingu I lisas. Kui nendes sätetes ei ole ettenähtud teisiti, on allpool loetletud mõistetel järgminetähendus:110
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
a)toorkohv– kooritud kohvioad enne röstimist;
b)kuivatatudkohvikirsid –kohvipuukuivatatudviljad;etleida
kuivatatudkohvikirssidelevastavatoorkohvikogus,tuleb
kuivatatud kohvikirsside netokaal korrutada 0,5-ga;
c)kestas kohvioad – toored kohvioad kestas; et leida kestas
kohviubadele vastava toorkohvi kogus, tuleb kestas koh-viubade netokaal korrutada 0,8-ga;
d)röstitudkohv –ükskõikmilmääralröstitudtoorkohv,hõl-
mab jahvatatud kohvi;
e)kofeiinivaba kohv – toorkohv, röstitud või lahustuv kohv,
millest kofeiin on eemaldatud;
f)vedel kohv – röstitud kohvist saadud vees lahustuv kuiv-
aine vedelal kujul;
g)lahustuvkohv –röstitudkohvistsaadudveeslahustuvkuiv-
aine.
2.Kott– 60 kg või 132,276 naela toorkohvi; tonn– 1 000 kg
või 2 204,6 naela; nael– 453,597 grammi.
3.Kohviaasta – ajavahemik 1. oktoobrist 30. septembrini.
4.Organisatsioon janõukogu– vastavalt Rahvusvaheline Koh-
viorganisatsioon ja rahvusvaheline kohvinõukogu.
5.Lepinguosaline –artikli4lõikes3nimetatudvalitsusvõivalit-
sustevaheline organisatsioon, mis on andnud hoiule käes-oleva lepingu ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- võiajutise kohaldamise kirja artiklite 44 ja 45 kohaselt või onsellega ühinenud artikli 46 kohaselt.
6.Liikmesriik – lepinguosaline; määratud territoorium või terri-
tooriumid, mille suhtes on artiklis 5 ette nähtud eraldi liik-melisus; kaks või enam lepinguosalist või määratud territoo-riumi või mõlemat, mis kuuluvad organisatsiooniliikmesrühmana artikli 6 alusel.
7.Eksportivliikmesriik võieksportivriik –vastavaltkasliikmesriik
või riik, mis on kohvi netoeksportija; see tähendab, et liik-mesriigi või riigi eksport ületab impordi.
8.Importiv liikmesriik võiimportiv riik – vastavalt kas liikmesriik
võiriik,misonkohvinetoimportija;seetähendab,etliikmes-riigi või riigi import ületab ekspordi.
9.Jagatud lihthäälteenamusega hääletamine – hääletamine, millel
on nõutav rohkem kui pool kohalolevate ja hääletavate eks-portivateliikmesriikidehäältestningrohkemkuipoolkoha-lolevatejahääletavateimportivateliikmesriikidehäältest,loe-tuna eraldi.10.Jagatud kahekolmandikulise häälteenamusega hääletamine – hää-
letamine, millel on nõutav rohkem kui kaks kolmandikkukohalolevate ja hääletavate eksportivate liikmesriikide hääl-testningrohkemkuikakskolmandikkukohalolevatejahää-letavate importivate liikmesriikide häältest, loetuna eraldi.
11.Jõustumine –kuupäev,millepingjõustubkasajutiseltvõilõp-
likult, kui ei ole sätestatud teisiti.
III PEATÜKK
LIIKMESRIIKIDE ÜLDISED KOHUSTUSED
Artikkel 3
Liikmesriikide üldised kohustused
1. Liikmesriigidkohustuvadvõtmaniisuguseidmeetmeid,misonvajalikud nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täit-miseks, ning tegema üksteisega igakülgset koostööd käesolevalepingu eesmärkide saavutamiseks; eelkõige kohustuvad liikmes-riigid andma teavet, mis on vajalik käesoleva lepingu toimimisehõlbustamiseks.
2. Liikmesriigid tunnistavad, et päritolusertifikaadid on kohvi-
kaubanduses olulised teabeallikad. Seetõttu vastutavad eksporti-vad liikmesriigid päritolusertifikaatide nõuetekohase väljastamiseja kasutamise eest nõukogu kehtestatud eeskirjade kohaselt.
3. Liikmesriigidtunnistavadka,etteavereekspordikohtaonolu-
line maailma kohvimajanduse nõuetekohaseks analüüsiks. See-tõttu kohustuvad importivad liikmesriigid andma reekspordikohta korrapärast ja täpset teavet nõukogu määratud vormis javiisil.
IV PEATÜKK
LIIKMELISUS
Artikkel 4
Organisatsiooni liikmelisus
1. Iga lepinguosaline, samuti iga territoorium, millele käesolevleping laieneb artikkel 48 lõike 1 alusel, on organisatsiooni eral-diseisev liikmesriik, kui artiklites 5 ja 6 ei ole sätestatud teisiti.
2. Liikmesriikvõibomaliikmelisusekategooriatmuutatingimus-
tel, millega nõukogu nõustub.
3. Lepingus sisalduvaid viited valitsusele hõlmavad ka viidet
Euroopa Ühendusele või mõnele valitsustevahelisele organisat-sioonile, kellel on võrdväärne kohustus pidada läbirääkimisi rah-vusvaheliste lepingute, eriti kaubalepingute üle ning kohustusnimetatud lepinguid sõlmida ja rakendada.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 111
4. Niisugusel valitsustevahelisel organisatsioonil endal hääli ei
ole, kuid tema pädevusse kuuluvates küsimustes toimuva hääle-tuse korral on tal õigus kasutada hääletamisel oma liikmesriikidehäälte kogusummat. Sellistel juhtudel ei ole selle valitsustevahe-lise organisatsiooni liikmesriikidel õigust oma hääleõigust eraldikasutada.
5. Niisugust valitsustevahelist organisatsiooni ei või valida juha-
tusse artikli 17 lõike 1 alusel, kuid ta võib osaleda juhatuse aru-teludes oma pädevusse kuuluvates küsimustes. Kui hääletataksetemapädevussekuuluvatküsimust,võibükskõikmillineliikmes-riik kasutada hääletamisel nende häälte kogusummat, mis onorganisatsiooniliikmesriikideljuhatuseshääletamiseks,olenemataartikli 20 lõikest 1.
Artikkel 5
Eraldi liikmelisus määratud territooriumide suhtes
Lepinguosaline, kes on kohvi netoimportija, võib alati artikli 48lõike2kohaseltteatada,ettaosaleborganisatsiooniseraldimõnesellise territooriumi suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest tavastutab ja mis on kohvi netoeksportija ja mille lepinguosalinekindlaks määrab. Sellisel juhul moodustavad emamaa ja määra-mataterritooriumidorganisatsiooniüheliikmesriigi,ningmäära-tud territooriumid on vastavalt teatisele kas igaüks või kõik kooseraldi liikmesriigid.
Artikkel 6
Liikmelisus rühmana
1. Kaks või enam lepinguosalist, kes on kohvi netoeksportijad,võivad asjakohase teatisega nõukogule või Ühinenud RahvasteOrganisatsiooni (ÜRO) peasekretärile ratifitseerimis-,vastuvõtmis-, kinnitamis-, ajutise kohaldamise või ühinemiskirjahoiuleandmise ajal teatada, et nad osalevad organisatsioonis liik-meterühmana.Territoorium,milleleonkäesolevatlepingutlaien-datud artikli 48 lõike 1 kohaselt, võib osaleda niisuguses liikme-terühmas, kui tema rahvusvaheliste suhete eest vastutava riigivalitsus on selle kohta esitanud artikli 48 lõike 2 kohase teatise.Sellised lepinguosalised ja määratud territooriumid peavad vas-tama järgmistele tingimustele:
a) nad teatavad oma soovist võtta vastutus rühma kohustuste
eest nii üksikult kui ka rühmana;
b) nad esitavad seejärel nõukogule piisavad tõendid selle
kohta, et:
i) rühmal on ühise kohvipoliitika rakendamiseks vajalik
organisatsioon ning vahendid, et täita oma käesolevast
lepingust tulenevaid kohustusi koos teiste rühma
liikmetega; ii) neil on kohvi suhtes ühine ja kooskõlastatud kaubandus-
ja majanduspoliitika ning kooskõlastatud raha- ja finants-poliitika, samuti nende poliitikavaldkondade rakendami-seks vajalikud asutused, nii et nõukogu võib olla kindel, etliikmeterühm suudab oma rühmakohustusi täita.
2. Iga 1994. aasta rahvusvahelise kohvilepingu alusel tunnusta-tudliikmeterühmastaatusrühmanasäilib,kuirühmeiteatanõu-kogule, et ta ei soovi enam seda staatust.
3. Liikmeterühmonorganisatsiooniüksliige,kuidsiiskiloetakse
iga rühma liiget organisatsiooni eraldi liikmesriigiks seoses järg-mistest sätetest tulenevate küsimustega:
a) artiklid 11 ja 12;b) artikkel 51.
4. Liikmeterühmaks ühinevad lepinguosalised ja määratud terri-
tooriumid nimetavad valitsuse või organisatsiooni, mis esindabneid nõukogus muudes käesolevast lepingust tulenevates küsi-mustes peale käesoleva artikli lõikes 3 nimetatute.
5. Liikmeterühma hääleõigus on järgmine:
a) liikmeterühmalonsamaarvpõhihäälikuieraldiliikmesriigina
organisatsiooniga ühineval riigil. Need põhihääled kuuluvad
rühma esindavale valitsusele või organisatsioonile, kellel onõigus hääletada;
b) hääletamiselkäesolevaartiklilõikest3tulenevatesküsimustes
võivad rühma liikmed anda artikli 13 lõike 3 alusel jagatudhääled eraldi, nagu oleks tegu organisatsiooni eraldi liikmes-riikidega, välja arvatud põhihäälte puhul, mida saab kasutadavaid rühma esindav valitsus või organisatsioon.
6. Iga lepinguosaline või määratud territoorium, mis on mõneliikmeterühma liige, võib, esitades nõukogule asjakohase teate,rühmast välja astuda ja saada eraldi liikmesriigiks. Selline väljaas-tuminejõustubalatesajast,kuinõukoguteatekättesaab.Kuiliik-meterühmaliigeastubrühmastväljavõieiosaleenamorganisat-sioonis, võivad ülejäänud liikmed taotleda nõukogult rühmasäilitamist;rühmjääballes,väljaarvatudjuhul,kuinõukogujätabavalduse rahuldamata. Kui liikmeterühm laguneb, saab igast selleliikmesteraldiliikmesriik.Liikmesriik,kelleliikmelisusrühmasonlõppenud, ei või käesoleva lepingu kehtivusajal uuesti liikmete-rühma liikmeks astuda.
7. Iga lepinguosaline, kes tahab astuda liikmeterühma pärast
käesoleva lepingu jõustumist, võib saada liikmeks, esitades nõu-kogule teatise, eeldusel et:
a) teised rühma liikmed teatavad oma soovist võtta asjaomane
liikmesriik oma rühma liikmeks;
b) ta teatab ÜRO peasekretärile rühmas osalemisest.112
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
8. Kaksvõienameksportivatliikmesriikivõivadalatipärastkäes-
olevalepingujõustumisttehanõukoguleavalduseliikmeterühmamoodustamiseks. Nõukogu kiidab avalduse heaks, kui ta leiab, etliikmesriigid on teinud deklaratsiooni ja esitanud piisavad tõen-did käesoleva artikli lõike 1 nõuete kohaselt. Sellise heakskiidujärel kohaldatakse liikmeterühma suhtes käesoleva artikli lõi-keid 3, 4, 5 ja 6.
V PEATÜKK
RAHVUSVAHELINE KOHVIORGANISATSIOON
Artikkel 7
Rahvusvahelise Kohviorganisatsiooni asukoht ja struktuur
1. 1962. aasta rahvusvahelise kohvilepinguga loodud Rahvusva-helineKohviorganisatsioonjätkabkäesolevalepingukohaldamistja selle toimimise kontrollimist.
2. OrganisatsiooniasukohtonLondonis,kuinõukogueiotsusta
jagatud kahekolmandikulise häälteenamusega teisiti.
3. Organisatsioontegutsebrahvusvahelisekohvinõukogujajuha-
tuse kaudu. Neid abistavad maailma kohvikonverents, erasektorinõuandekogu, müügiedenduskomitee ning erikomiteed.
Artikkel 8
Privileegid ja immuniteedid
1. Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus sõl-mida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ningalgatada kohtumenetlusi.
2. Organisatsiooni, selle tegevdirektori, töötajate ja ekspertide
ning oma ülesannete täitmiseks vastuvõtjariigi territooriumil vii-bivateliikmesriikideesindajatestaatust,privileegejaimmuniteetereguleerib 28. mail 1969. aastal vastuvõtjariigi valitsuse ja orga-nisatsiooni vahel sõlmitud peakorterileping.
3. Käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud peakorterileping on käes-
olevast lepingust sõltumatu. Siiski saab seda lõpetada:
a) vastuvõtjariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelise lepinguga;b) kui organisatsiooni peakorter viiakse vastuvõtjariigi territoo-
riumilt ära;
c) kui organisatsioon lõpetab tegevuse.
4. Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme muu liikmesrii-
giga lepinguid käesoleva lepingu nõuetekohaseks toimimiseksvajalikeprivileegidejaimmuniteetidekohtajanõukogupeabneedlepingud heaks kiitma.5. Teiste liikmesriikide valitsused peale vastuvõtjariigi valitsuseannavad organisatsioonile seoses valuutapiirangute, pangakon-tode kasutamise ja summade ülekandmisega samu soodustusi,mida antakse ÜRO spetsialiseeritud asutustele.
VI PEATÜKK
RAHVUSVAHELINE KOHVINÕUKOGU
Artikkel 9
Rahvusvahelise kohvinõukogu koosseis
1. Organisatsiooni kõrgeim organ on rahvusvaheline kohvinõu-kogu, kuhu kuuluvad kõik organisatsiooni liikmesriigid.
2. Iga liikmesriik nimetab nõukogusse ühe esindaja ning soovi
korral ühe või mitu asendajat. Liikmesriik võib nimetada omaesindajale või nende asendajatele ka ühe või mitu nõustajat.
Artikkel 10
Nõukogu volitused ja ülesanded
1. Kõik käesoleva lepinguga eraldi sätestatud volitused kuuluvadnõukogule, kellel on käesoleva lepingu täitmiseks vajalikud voli-tused ning kes täidab selleks vajalikud ülesanded.
2. Nõukogu delegeerib esimehele ülesande tagada sekretariaadi
abigaseosesartikli9lõikega2,artikli12lõikega3jaartikli14lõi-kega 2 tehtud kirjalike teadete kehtivus. Esimees esitab igal aastalaruande nõukogule.
3. Nõukoguvõibluuakomiteesidjatöörühmi,midatapeabvaja-
likuks.
4. Nõukogukehtestabjagatudkahekolmandikulisehäälteenamu-
sega niisugused eeskirjad, sealhulgas oma töökorra ning organi-satsiooni rahandus- ja personalieeskirjad, mis on vajalikud käes-olevalepingusätetetäitmiseksjaonnendegakooskõlas.Nõukoguvõibomatöökorrasettenähavõimaluse,millegatasaabteatavaidküsimusi otsustada ilma koosolekuta.
5. Nõukogupeabtemakäeolevalepingukohasteülesannetetäit-
miseksnõutavatarvestustningmuudarvestust,midatapeabvaja-likuks.
Artikkel 11
Nõukogu esimees ja aseesimehed
1. Nõukoguvalibigakskohviaastaksesimeheningesimese,teiseja kolmanda aseesimehe, kellele organisatsioon tasu ei maksa.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 113
2. Üldjuhul valitakse nii esimees kui ka esimene aseesimees kas
eksportivate liikmesriikide või importivate liikmesriikide esinda-jate hulgast ning teine ja kolmas aseesimees vastavalt muu kate-gooria liikmesriikide esindajate hulgast. Need ametikohad vahe-tuvad igal kohviaastal nimetatud kahe liikmekategooria vahel.
3. Ei esimehel ega ühelgi esimehe ülesandeid täitval aseesimehel
ei ole hääleõigust. Liikmesriigi hääleõigust kasutab sellisel juhultema asetäitja.
Artikkel 12
Nõukogu istungid
1. Üldjuhul toimuvad nõukogu korralised istungid kaks kordaaastas. Nõukogu võib otsustada pidada eriistungeid. Eriistungidtoimuvad ka siis, kui seda taotlevad kas juhatus, viis liikmesriikivõi liikmesriik või liikmesriigid, kellel on vähemalt 200 häält.Istungite toimumisest teatatakse vähemalt 30 päeva ette, väljaarvatud hädaolukordades, kus tuleb teatada 10 päeva ette.
2. Istungid toimuvad organisatsiooni asukohas, kui nõukogu ei
otsusta jagatud kahekolmandikulise häälteenamusega teisiti. Kuiliikmesriik kutsub nõukogu kokku oma territooriumil ning nõu-kogu nõustub, kannab see liikmesriik organisatsioonile tekkivadlisakulutused,misületavadkulutusi,misoleksidtekkinudsiis,kuiistung oleks peetud organisatsiooni asukohas.
3. Nõukogu võib kutsuda iga riigi, kes ei ole liikmesriik, või iga
artiklis 16 nimetatud organisatsiooni osalema istungitel vaatleja-na. Kutse vastuvõtmise korral saadab asjaomane riik või organi-satsioon esimehele sellekohase kirjaliku teate. Soovi korral võibteates taotleda luba teha nõukogule avaldusi.
4. Nõukoguistungilotsustetegemiseksnõutavkvoorumonroh-
kem kui pooled eksportivatest ja importivatest liikmesriikidest,kellele kuuluvad vastavalt vähemalt kaks kolmandikku kummagikategooria häältest. Kui nõukogu istungi või plenaaristungi ava-misel kvoorumit ei ole, lükkab esimees istungi või plenaaristungiavamise vähemalt kahe tunni võrra edasi. Kui uuel kokkulepitudajal ei ole ikka veel kvoorumit, võib esimees istungi või plenaa-ristungi avamise veel kord vähemalt kahe tunni võrra edasi lüka-ta. Kui ka uue edasilükkamise lõpus ei ole kvoorumit, on otsustetegemiseksnõutavkvoorumrohkemkuipooledeksportivatestjaimportivatestliikmesriikidest,kellelekuuluvadvastavaltvähemaltpooled kummagi kategooria häältest. Artikli 14 lõike 2 kohastesindatust loetakse kohalolekuks.
Artikkel 13
Hääled
1. Eksportivatel liikmesriikidel on kokku 1 000 häält ja importi-vatel liikmesriikidel kokku 1 000 häält, mis on jagatud kummagikategooria liikmesriikide vahel – st vastavalt eksportivate jaimportivate liikmesriikide vahel –, nagu on sätestatud käesolevaartikli järgmistes lõigetes.
2. Igal liikmesriigil on viis põhihäält.3. Eksportivate liikmesriikide ülejäänud hääled jagatakse selliste
liikmesriikide vahel proportsionaalselt riigi kohviekspordi kesk-mise mahuga kõigisse sihtkohtadesse nelja eelneva kalendriaastajooksul.
4. Importivate liikmesriikide ülejäänud hääled jagatakse selliste
liikmesriikide vahel proportsionaalselt riigi kohviimpordi kesk-mise mahuga nelja eelneva kalendriaasta jooksul.
5. Häälte jagunemise määrab nõukogu iga kohviaasta alguses
käesoleva artikli kohaselt ning see kehtib terve nimetatud aasta,välja arvatud käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud juhtudel.
6. Nõukogu näeb ette häälte ümberjaotamise käesoleva artikli
kohaselt alati, kui organisatsiooni liikmeskonnas toimub muutusvõikuiliikmesriigihääleõigusonartikli25või42aluselpeatatudvõi taastatud.
7. Ühelgi liikmesriigil ei saa olla rohkem kui 400 häält.8. Murdarvulisi hääli ei ole ette nähtud.
Artikkel 14
Nõukogu hääletamiskord
1. Igal liikmesriigil on õigus kasutada hääletamisel kõiki oma
hääli ning tal ei ole õigust hääli jagada. Siiski võib liikmesriikkasutada hääletamisel eraldi neid hääli, mis kuuluvad talle käes-oleva artikli lõike 2 kohaselt.
2. Eksportivliikmesriikvõibvolitadamõndateisteksportivatliik-
mesriiki ning importiv liikmesriik võib volitada mõnda teistimportivat liikmesriiki esindama ühel või mitmel nõukogu koos-olekul tema huve ning kasutama tema hääleõigust. Sellisel juhulei kehti artikli 13 lõikes 7 ette nähtud piirang.
Artikkel 15
Nõukogu otsused
1. Kõik nõukogu otsused võetakse vastu ning kõik soovitusedesitataksejagatudlihthäälteenamusega,kuikäesolevaslepinguseiole ette nähtud teisiti.
2. Nõukogu otsuse suhtes, mille vastuvõtmiseks on käesoleva
lepingu kohaselt nõutav jagatud kahekolmandikuline häälteena-mus, kohaldatakse järgmist korda:114
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
a) kui jagatud kahekolmandikulist häälteenamust ei saavutata
kolme või vähema eksportiva liikmesriigi või kolme või
vähema importiva liikmesriigi vastuhäälte tõttu, pannakseettepanek 48 tunni jooksul uuesti hääletusele, kui enamusnõukogu kohalviibivaid liikmesriike teevad selle otsuse jaga-tud lihthäälteenamusega;
b) kui teisel hääletusel ei saavutata jagatud kahekolmandikulist
häälteenamust kahe või vähema eksportiva liikmesriigi võikahevõivähemaimportivaliikmesriigivastuhäältetõttu,pan-nakse ettepanek 24 tunni jooksul uuesti hääletusele, kui ena-mus nõukogu kohalviibivaid liikmesriike teevad selle otsusejagatud lihthäälteenamusega;
c) kui kolmandal hääletusel ei saavutata jagatud kahekolmandi-
kulist häälteenamust ühe eksportiva või ühe importiva liik-mesriigi vastuhääle tõttu, loetakse ettepanek vastuvõetuks;
d) kui nõukogu ei pane ettepanekut järgmisele hääletusele, loe-
takse see tagasilükatuks.
3. Liikmesriigidkohustuvadpidamakõikikäesolevalepingualu-sel tehtud nõukogu otsuseid siduvaks.
Artikkel 16
Koostöö muude organisatsioonidega
1. NõukoguvõibkorraldadakonsultatsioonejakoostöödÜROjaselle spetsialiseeritud asutuste ning muude asjakohaste valitsuste-vahelisteorganisatsioonidega.Nõukogukasutabtäielmääraltoo-rainefondijateisterahastamisallikatevõimalusi.Sellinekordvõibhõlmatarahastamiskokkuleppeid,midanõukogupeabvajalikukskäesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks. Kuid ühegi nimeta-tud korra kohaselt rakendatava projektiga seoses ei teki organi-satsioonil rahalisi kohustusi liikmesriigi või muu üksuse antudgarantiide suhtes. Üski liikmesriik ei ole organisatsiooni liikmeli-suse tõttu vastutav mõne teise liikmesriigi või üksuse laenuvõt-misestvõilaenuandmisesttulenevatekohustustetäitmiseeestseo-ses niisuguste projektidega.
2. Kuivõimalik,võiborganisatsioonkogudaliikmesriikidelt,mit-
teliikmesriikidelt ning rahastajatelt ja muudelt asutustelt teavetkohvisektori arenguprojektide ja -programmide kohta. Vajadusekorralvõiborganisatsioonkokkuleppelasjaomastepooltegatehaselle teabe teistele organisatsioonidele ning oma liikmesriikidelekättesaadavaks.
VII PEATÜKK
JUHATUS
Artikkel 17
Juhatuse koosseis ja koosolekud
1. Juhatuskoosnebkaheksasteksportivastliikmesriigistjakahek-sast importivast liikmesriigist, kes on valitud igaks kohviaastaksartikli 18 kohaselt. Juhatuses esindatud liikmesriike võib tagasivalida.2. Iga juhatuses esindatud liikmesriik nimetab ühe esindaja ningsoovi korral ühe või mitu asendajat. Iga juhatuses esindatud liik-mesriik võib nimetada oma esindajale või nende asendajatele kaühe või mitu nõustajat.
3. Juhatusel on esimees ja aseesimees, kelle valib igaks kohviaas-
taks nõukogu ning keda võib tagasi valida. Nendele ametnikeleorganisatsioontasueimaksa.Eiesimehelegaesimeheülesandeidtäitval aseesimehel ei ole juhatuse koosolekutel hääleõigust. Liik-mesriigihääleõigustkasutabselliseljuhulasendaja.Üldjuhulvali-takse esimees ja aseesimees igaks kohviaastaks sama liikmekate-gooria esindajate hulgast.
4. Juhatuse koosolekuid peetakse üldjuhul organisatsiooni asu-
kohas, kuid neid võib pidada ka mujal, kui nõukogu otsustab niijagatud kahekolmandikulise häälteenamusega. Kui nõukogunõustubliikmesriigiettepanekugapidadajuhatusekoosolektematerritooriumil, kohaldatakse ka nõukogu istungeid käsitlevatartikli 12 lõiget 2.
5. Juhatuse koosolekul otsuste tegemiseks nõutav kvoorum on
rohkem kui pooled juhatusse valitud eksportivatest ja importiva-testliikmesriikidest,kellelekuuluvadvastavaltvähemaltkakskol-mandikku kummagi kategooria häältest. Kui juhatuse koosolekuavamisel kvoorumit ei ole, lükkab juhatuse esimees koosolekuavamise vähemalt kahe tunni võrra edasi. Kui uuel kokkulepitudajal ei ole ikka veel kvoorumit, võib esimees koosoleku avamiseveel kord vähemalt kahe tunni võrra edasi lükata. Kui uue edasi-lükkamiselõpuseioleikkaveelkvoorumit,onotsustetegemiseksnõutav kvoorum rohkem kui pooled juhatusse valitud eksporti-vatest ja importivatest liikmesriikidest, kellele kuuluvad vastavaltvähemalt pooled kummagi kategooria häältest.
Artikkel 18
Juhatuse valimine
1. Eksportivate ja importivate liikmesriikide juhatusse valijaksnõukogus on vastavalt organisatsiooni eksportivad või importi-vad liikmesriigid. Iga kategooria sisesed valimised korraldataksekäesoleva artikli järgmiste lõigete kohaselt.
2. Iga liikmesriik annab kõik talle artikli 13 kohaselt kuuluvad
hääled ühe kandidaadi poolt. Siiski võib liikmesriik anda hääleta-miselmõneteisekandidaadipooltneedhääled,miskuuluvadtalleartikli 14 lõike 2 kohaselt.
3. Valituksosutuvadkaheksaenimhäälisaanudkandidaati;siiski
eiloetakandidaatiesimeselhääletuselvalituks,kuitaeisaavähe-malt 75 häält.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 115
4. Kui käesoleva artikli lõike 3 alusel osutuvad esimesel hääletu-
sel valituks vähem kui kaheksa kandidaati, korraldatakse uuedhääletused,millelhääleõigusainultneilliikmesriikidel,keseihää-letanud valituks osutunud kandidaatide poolt. Igal järgmisel hää-letuselonvalituksosutumiseksnõutavminimaalnehäältearvviievõrra väiksem, kuni kaheksa kandidaati on valitud.
5. Liikmesriigid, kes ei hääletanud ühegi valituks osutunud liik-
mesriigipoolt,määravadomahääledüheleneistkäesolevaartiklilõigete 6 ja 7 kohaselt.
6. Loetakse, et liikmesriigil on nii palju hääli, kui ta valituks osu-
tumisel sai, ning peale selle talle määratud hääled, eeldusel ethäälte koguarv ei ületa ühegi valitud liikmesriigi puhul 499.
7. Kui valitud liikmesriigi häälte arv ületab 499, lepivad tema
poolt hääletanud liikmesriigid või talle hääled määranud liikmes-riigid omavahel kokku, et üks või mitu neist võtavad sellele liik-mesriigileantudhääledtagasiningmääravadneedmõneleteiselevalitud liikmesriigile nii, et ühegi valitud liikmesriigi häälte arv eiületa 499 piiri.
Artikkel 19
Juhatuse pädevus
1. Juhatus allub nõukogule ja töötab nõukogu üldisel juhtimisel.
2. Nõukogu võib jagatud kahekolmandikulise häälteenamusega
delegeerida juhatusele mõne või kõigi oma volituste kasutamise,välja arvatud järgmistes küsimustes:
a) halduseelarve heakskiitmine ja osamaksude väljaarvutamine
artikli 24 kohaselt;
b) liikmesriigi hääleõiguse peatamine artikli 42 kohaselt;
c) otsused vaidluste kohta artikli 42 kohaselt;d) ühinemise tingimuste kehtestamine artikli 46 kohaselt;e) otsus liikmesriigi väljaarvamise kohta artikli 50 kohaselt;f) otsus uue lepingu sõlmimise läbirääkimiste kohta artikli 32
kohaselt või käesoleva lepingu laiendamise või lõpetamise
kohta artikli 52 kohaselt;
g) liikmesriikidele muudatuste soovitamine artikli 53 kohaselt.
3. Nõukogu võib jagatud lihthäälteenamusega alati juhatusele
delegeeritud volitused tühistada.
4. Juhatus tutvub põhjalikult tegevdirektori esitatud halduseel-
arve projektiga ning edastab selle nõukogule soovitusega eelarveheaks kiita, töötab välja organisatsiooni iga-aastase töökava,otsustaborganisatsioonitoimimisegaseotudhaldus-jafinantskü-simusi, mis ei ole jäetud nõukogu pädevusse käesoleva artiklilõike2kohaselt,ningkontrollibkohvivaldkonnaprojektejaprog-ramme, mis esitatakse nõukogule heakskiitmiseks. Juhatus esitabnõukogule aruande. Juhatuse otsused jõustuvad, kui üheltki nõu-koguliikmesriigiltpolesaabunudvastuväidetviietööpäevajook-sul pärast juhatuse aruande esitamisest nõukogule, või viie töö-päeva jooksul alates juhatuse vastuvõetud otsuste kokkuvõtteteatavakstegemist,kuinõukogueitulekokkusamalkuulkuijuha-tus. Sellest olenemata on kõigil liikmesriikidel õigus juhatuseotsuste peale nõukogule kaebus esitada.
5. Juhatusvõibluuakomiteesidjatöögruppe,midatapeabvaja-
likuks.
Artikkel 20
Juhatuse hääletamiskord
1. Igaljuhatuseliikmelonõiguskasutadaartikli18lõigete6ja7alusel omandatud hääli. Volikirja alusel hääletamine ei ole luba-tud. Juhatuse liikmel ei ole õigus hääli jagada.
2. Juhatuseotsusevastuvõtmiseksonnõutavsamahäälteenamus,
mis oleks nõutav sellise otsuse vastuvõtmiseks nõukogus.
VIII PEATÜKK
KOHVI ERASEKTOR
Artikkel 21
Maailma kohvikonverents
1. Nõukogu võtab meetmeid, et korraldada asjakohaste ajavahe-mikejärelmaailmakohvikonverents(edaspidikonverents),millelosalevad eksportivad ja importivad liikmesriigid, erasektori esin-dajad ning muud huvitatud osalised, sealhulgas mitteliikmesriiki-dest. Nõukogu tagab koostöös konverentsi eesistujaga, et konve-rents aitaks kaasa käesoleva lepingu eesmärgi saavutamisele.
2. Konverentsiloneesistuja,kelleleorganisatsioontasueimaksa.
Nõukogunimetabeesistujaametisseasjakohaseksajaksningkut-sub ta osalema nõukogu istungitel vaatlejana.
3. Nõukoguotsustabkonverentsivormi,teema,sisujaajalisejao-
tuse, konsulteerides erasektori nõuandekoguga. Konverents toi-mubtavaliseltorganisatsiooniasukohasnõukoguistungijooksul.Kui nõukogu otsustab nõustuda liikmesriigi ettepanekuga pidadaistung tema territooriumil, võib ka konverentsi seal pidada, ningorganisatsioonile tekkivad lisakulutused, mis ületavad kulutusi,mis oleksid tekkinud siis, kui istung oleks peetud organisatsiooniasukohas, kannab riik, kelle territooriumil istung toimub.116
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
4. Konverents on isefinantseeriv, kui nõukogu ei otsusta jagatud
kahekolmandikulise häälteenamusega teisiti.
5. Konverentsi eesistuja teatab iga istungi otsused nõukogule.
Artikkel 22
Erasektori nõuandekogu
1. Erasektorinõuandekogu(edaspidinõuandekogu)onnõuande-
organ,misvõibandasoovitusiseosesnõukoguesitatudküsimus-tega ning teha nõukogule ettepanekuid kaaluda käesoleva lepin-guga seotud küsimusi.
2. Nõuandekogu koosneb kaheksast eksportivate riikide erasek-
tori esindajast ja kaheksast importivate riikide erasektori esinda-jast.
3. Nõuandekogu liikmeteks on ühingute ja asutuste esindajad,
kelle nõukogu määrab kaheks kohviaastaks ja keda võib uuestinimetada. Seejuures püüab nõukogu määrata:
a) eksportivast riigist või piirkonnast kaks erasektori kohviühin-
gut või -asutust, mis esindavad kõiki nelja kohvirühma ning
soovitavalt nii kasvatajaid kui ka eksportijaid, ning igale esin-dajale ühe või mitu asendajat;
b) organisatsiooni kuuluvast või mittekuuluvast importivast rii-
gist kaheksa erasektori kohviühingut või -asutust, mis esinda-vadsoovitavaltniiimportijaidkuikaröstijaid,ningigaleesin-dajale ühe või mitu asendajat.
4. Iga nõuandekogu liige võib määrata ühe või mitu nõustajat.
5. Nõuandekogul on esimees ja aseesimees, kes on valitud selle
liikmetehulgastüheksaastaks.Neidametnikkevõibtagasivalida.Esimehelejaaseesimeheleorganisatsioontasueimaksa.Nõukogukutsub esimehe osalema nõukogu koosolekutele vaatlejana.
6. Nõuandekogu koosolekud peetakse üldjuhul organisatsiooni
asukohas nõukogu korraliste istungite jooksul. Kui nõukogunõustubliikmesriigiettepanekugapidadaistungtematerritooriu-mil,võibkanõuandekogukoosolekupidadasellelterritooriumil,ning organisatsioonile tekkivad lisakulutused, mis ületavad kulu-tusi, mis oleksid tekkinud siis, kui koosolek oleks peetud organi-satsiooni asukohas, kannab sel juhul riik, kelle territooriumilkoosolekut peetakse, või asjakohane erasektori organisatsioon.
7. Nõuandekogu võib nõukogu heakskiidul pidada erakorralisi
koosolekuid.
8. Nõuandekogu esitab nõukogule korralisi aruandeid.9. Nõuandekogu kehtestab oma töökorra, mis on kooskõlas
käesoleva lepingu sätetega.IX PEATÜKK
RAHASTAMINE
Artikkel 23
Rahastamine
1. Nõukogusse saabunud delegatsioonide, juhatuse esindajatening nõukogu või juhatuse komiteede esindajate kulutused kata-vad vastavate riikide valitsused.
2. Muud käesoleva lepingu täitmiseks vajalikud kulutused kae-
takse liikmesriikide iga-aastastest osamaksudest, mis arvutataksevälja artikli 24 kohaselt, liikmesriikidele eriteenuste müügist saa-dud tuludest ning artiklite 29 ja 31 alusel saadud teabe ja uurin-gute müügist saadud tuludest.
3. Organisatsiooni eelarveaasta ühtib kohviaastaga.
Artikkel 24
Halduseelarve kindlaksmääramine ja osamaksude
väljaarvutamine
1. Iga eelarveaasta teisel poolel kiidab nõukogu heaks organisat-
siooni järgmise eelarveaasta halduseelarve ning arvutab välja igaliikmesriigi osamaksu eelarvesse. Halduseelarve projekti koostabtegevdirektor juhatuse järelevalve all artikli 19 lõike 4 kohaselt.
2. Liikmesriigi osamaks halduseelarvesse eelarveaastal on pro-
portsionaalne tema häälte arvuga vastava eelarveaasta haldusee-larve heakskiitmise ajal kõigi liikmesriikide häälte kogusummas.Kui liikmesriikide häälte jagunemises esineb artikli 13 lõike 5kohaseltmuutusieelarveaastaalguses,millejaoksosamakseväljaarvutatakse, korrigeeritakse siiski vastava aasta osamakse. Osa-maksude kindlaksmääramisel arvutatakse iga liikmesriigi hääled,võtmata arvesse liikmesriigi hääleõiguse peatumist ning sellesttulenevat häälte ümberjaotamist.
3. Pärastkäesolevalepingujõustumistorganisatsioonigaühineva
liikmesriigi esialgse osamaksu arvutab välja nõukogu uuele liik-mesriigile ettenähtud häälte arvu ning jooksvast eelarveaastastjärelejäänud aja alusel, kuid selleks eelarveaastaks väljaarvutatudteiste liikmesriikide osamakse ei muudeta.
Artikkel 25
Osamaksude maksmine
1. Iga eelarveaasta halduseelarve osamaksud makstakse vabaltvahetatavas vääringus ning nende maksmise tähtaeg on vastavaeelarveaasta esimene päev.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 117
2. Kuiliikmesriikeioleomaosamaksuhalduseelarvessetäiesula-
tusesmaksnudkuuekuujooksulalatesosamaksumaksmisetäht-ajast,peatataksetemahääleõigus,õigusollavalitudjuhatusseningõigushääletadajuhatusesseni,kuniliikmesriigiosamaksontäiesulatuses makstud. Siiski ei kaota selline liikmesriik muid õigusiega vabane oma käesolevast lepingust tulenevatest kohustustest,kuinõukogueiotsustajagatudkahekolmandikulisehäälteenamu-sega teisiti.
3. Liikmesriik, kelle hääleõigus on peatatud kas käesoleva artikli
lõike 2 või artikli 42 alusel, on sellele vaatamata kohustatud osa-maksu maksma.
Artikkel 26
Kohustused
1. Tegutsedes artikli 7 lõike 3 kohaselt, ei ole organisatsioonilvolitusivõttaeiendaegaomaliikmesriikidenimelkohustusi,misei kuulu käesoleva lepingu reguleerimisalasse; eelkõige ei ole talvolitusilaenuvõtta.Kasutadeslepingutesõlmimiseõigust,inkor-poreeriborganisatsioonkäesolevalepingutingimusedomalepin-gutesse viisil, mis juhib neile organisatsiooniga lepinguid sõlmi-vate poolte tähelepanu, kuid kui inkorporeerimine ei õnnestu, eimuuda see neid lepinguid kehtetuks ega kujuta endast võimupii-ride ületamist.
2. Liikmesriigi vastutus on piiratud käesolevas lepingus eraldi
ettenähtudosamaksudetasumisekohustusega.Organisatsioonigalepingulistes suhetes olevaid kolmandaid isikuid loetakse teadli-kuks liikmesriikide kohustusi käsitlevatest käeoleva lepingu säte-test.
Artikkel 27
Raamatupidamisaruannete auditeerimine ja avaldamine
Niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast eel-arveaastalõppemistkoostataksesõltumatultauditeeritudaruanneorganisatsiooni varade, kohustuste, kulude ja tulude kohta vasta-val eelarveaastal. Aruanne esitatakse nõukogule heakskiitmiseksnõukogu lähimal istungil.
X PEATÜKK
TEGEVDIREKTOR JA TÖÖTAJAD
Artikkel 28
Tegevdirektor ja töötajad
1. Nõukogu nimetab ametisse tegevdirektori. Tegevdirektoriametissenimetamisetingimusedkehtestabnõukoguningneedonvõrreldavad tingimustega, mida kohaldatakse samalaadsete valit-sustevaheliste organisatsioonide vastavate ametnike suhtes.
2. Tegevdirektoronorganisatsioonikõrgeimhaldusametnikning
vastutab käesoleva lepingu täitmisel talle ettenähtud ülesannetetäitmise eest.3. Tegevdirektornimetabametissetöötajadnõukogukehtestatudeeskirjade kohaselt.
4. Eitegevdirektorilegaühelgitöötajaleitohiollafinantshuveei
kohvitööstuses, kohvikaubanduses ega kohvitranspordis.
5. Oma ülesannete täitmisel ei tohi direktor ega töötajad küsida
egavastuvõttajuhiseidüheltkiliikmesriigiltegamuultorganisat-siooniväliseltasutuselt.Nadpeavadhoidumamistahestegevusest,mis võib kahjustada nende seisundit rahvusvahelise ametnikuna,kes vastutab ainult organisatsiooni ees. Liikmesriigid kohustuvadaustama tegevdirektori ja töötajate kohustuste rangelt rahvusva-helist iseloomu ega püüa neid ülesannete täitmisel mõjutada.
XI PEATÜKK
TEAVE, UURINGUD JA VAATLUSED
Artikkel 29
Teave
1. Organisatsioon tegutseb keskusena, kus kogutakse, vaheta-takse ja avaldatakse järgmist:
a) statistilineteavemaailmakohvitoodanguningkohvihindade,
ekspordi,impordi,reekspordi,turustamisejatarbimisekohta;
b) kui seda peetakse asjakohaseks, siis tehniline teave kohvi vil-
jelemise, töötlemise ja kasutamise kohta.
2. Nõukogu võib kohustada liikmesriike esitama teavet, mida ta
peab oma tegevuseks vajalikuks, sealhulgas korralisi statistilisiaruandeidkohvitootmise,tootmissuundumuste,ekspordi,impor-di,reekspordi,turustamise,tarbimise,varude,hindadejamaksus-tamisekohta,kuideiavaldatateavet,misvõibaidatakindlakstehakohvi tootmise, töötlemise või turustamisega tegelevate isikutevõi äriühingute tegevust. Liikmesriigid esitavad teabe nii üksikas-jalikul, õigeaegsel ja täpsel viisil kui võimalik.
3. Nõukogurajabindikaatorhindadesüsteeminingtagabigapäe-
vaseühendindikaatorhinnaavaldamise,mispeakskajastamatege-likke turutingimusi.
4. Kui liikmesriik ei ole mõistliku aja jooksul esitanud nõukogu
nõutudningorganisatsiooninõuetekohasekstööksvajalikkusta-tistilistjamuudteavetvõikuitalonsellegaraskusi,võibnõukogunõuda asjaomase liikmesriigi selgitusi esitamata jätmise põhjustekohta. Kui leitakse, et selles küsimuses on vaja tehnilist abi, võibnõukogu võtta mis tahes vajalikke meetmeid.
Artikkel 30
Päritolusertifikaadid
1. Ethõlbustadarahvusvahelisekohvikaubandusestatistikakogu-mist ja teha kindlaks iga eksportiva liikmesriigi eksporditud koh-vikogused, kehtestab organisatsioon päritolusertifikaatide süstee-mi, mida reguleerivad nõukogu heakskiidetud eeskirjad.118
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
2. Alati,kuieksportivliikmesriikekspordibkohvi,nõutaksekeh-
tivat päritolusertifikaati. Päritolusertifikaate väljastab liikmesr iigi
valitud ning organisatsiooni heakskiidetud kvalifitseeritud asutusnõukogu kehtestatud eeskirjade kohaselt.
3. Iga eksportiv liikmesriik teatab organisatsioonile valitsusasu-
tusevõivalitsusväliseasutuse,mistäidabkäesolevaartiklilõikes2nimetatud ülesandeid. Organisatsioon tunnustab eelkõige valit-susvälist asutust nõukogu heakskiidetud eeskirjade kohaselt.
4. Eksportivliikmesriikvõibnõuetekohaseltpõhjendatuderand-
juhtudel esitada nõukogule heakskiitmiseks taotluse lubada edas-tadapäritolusertifikaadiandmedtemakohviekspordikohtaorga-nisatsioonile muud meetodit kasutades.
Artikkel 31
Uuringud ja vaatlused
1. Organisatsioon soodustab selliste uuringute ja vaatluste ette-valmistamist,miskäsitlevadkohvitootmisejaturustamisemajan-duslikku külge, riiklike meetmete mõju kohvi tootmisele ja tarbi-misele tootvates ja tarbivates riikides ning võimalusi suurendadakohvitarbimisttraditsioonilisteljavõimalikeluutelkasutusaladel.
2. Käesolevaartiklilõikes1elluviimiseksvõtabnõukoguigakoh-
viaasta teisel korralisel istungil vastu tegevdirektori ettevalmista-tuduuringutejavaatlusteaastasetöökavaprojektiningprognoo-situd ressursivajadused.
3. Nõukogu võib kiita heaks organisatsiooni võetud kohustuse
teha uuringuid ja vaatlusi ühiselt või koostöös muude organisat-sioonide ja institutsioonidega. Sellistel juhtudel esitab tegevdirek-tornõukoguleorganisatsiooniningprojektigaseotudpartnerivõipartnerite ressursivajaduste üksikasjaliku aruande.
4. Käesolevaartiklikohaseltorganisatsiooniedendatavaiduurin-
guid ja vaatlusi rahastatakse artikli 24 lõike 1 kohaselt koostatudhalduseelarve vahenditega ning neid teostavad organisatsioonitöötajad ja vajaduse korral konsultandid.
XII PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 32
Uue lepingu ettevalmistamine
1. Nõukogu võib uurida võimalusi pidada läbirääkimisi uue rah-vusvahelise kohvilepingu sõlmimiseks.
2. Eelmisesätteelluviimiseksuuribnõukoguorganisatsiooniedu-
samme artiklis 1 nimetatud käesoleva lepingu eesmärkide saavu-tamisel.Artikkel 33
Tarbimistakistuste kõrvaldamine
1. Liikmesriigid tunnistavad, et on ülimalt tähtis saavutada koh-vitarbimise võimalikult ulatuslik suurenemine nii kiiresti kui või-malik selle suurenemise võimalike takistuste järkjärgulise kõrval-damise abil.
2. Liikmesriigid tunnistavad, et praegused meetmed võivad suu-
remal või vähemal määral takistada kohvitarbimise suurenemist,eelkõige:
a) kohviimpordikord,sealhulgassoodus-jamuudtariifid,kvoo-
did,riiklikemonopolidejariiklikehankeasutustetegevus,ning
muud halduseeskirjad ja äritavad;
b) otseseid ja kaudseid subsiidiume hõlmav ekspordikord ning
muud halduseeskirjad ja äritavad;
c) sisekaubanduse tingimused ning riigisisesed ja piirkondlikud
õigus- ja haldusnormid, mis võivad tarbimist mõjutada.
3. Pidades silmas eespool nimetatud eesmärke ning käesolevaartiklilõiget4,püüavadliikmesriigidvähendadakohvitollimaksening võtta muid meetmeid, et kõrvaldada suurema tarbimisetakistusi.
4. Võttes arvesse vastastikust huvi, kohustuvad liikmesriigid
otsimaviisejavahendeid,milleabilsaakskäesolevaartiklilõikes2nimetatud kaubanduse ja tarbimise suurenemise takistusi järk-järgultvähendadajavõimalusekorrallõpukskõrvaldadavõimilleabil saaks niisuguste takistuste mõju oluliselt vähendada.
5. Võttes arvesse käesoleva artikli lõike 4 alusel võetud kohustu-
si, teavitavad liikmesriigid nõukogu igal aastal kõigist käesolevaartikli rakendamiseks võetud meetmetest.
6. Tegevdirektor valmistab nõukogule läbivaatamiseks korrapä-
raselt ette ülevaateid tarbimistakistuste kohta.
7. Nõukogu võib käesoleva artikli eesmärkide saavutamiseks
andasoovitusiliikmesriikidele,kesesitavadniikiirestikuivõima-lik nõukogule aruande nende soovituste rakendamiseks võetudmeetmete kohta.
Artikkel 34
Müügi edendamine
1. Liikmesriigidtunnistavadvajadustedendada,julgustadajasuu-rendadakohvitarbimistningpüüavadjulgustadasellekohasttege-vust.
2. Müügiedenduskomitee, kuhu kuuluvad kõik organisatsiooni
liikmesriigid,edendabkohvitarbimistasjakohasetegevusega,seal-hulgaskohvitarbimisegaseotudteabekampaaniatejateadusuurin-gutega.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 119
3. Niisugust müügiedendustegevust rahastatakse vahenditega,
midatagamavõivadliikmesriigid,mitteliikmesriigid,muudorga-nisatsioonid ja erasektor müügiedenduskomitee koosolekutelkohustuda.
4. Teatavaid müügiedendusprojekte võidakse rahastada ka liik-
mesriikide, mitteliikmesriikide, muude organisatsioonide ja era-sektori vabatahtlikest maksetest.
5. Nõukogu peab käesoleva artikli lõigete 3 ja 4 jaoks eraldi
arvestust.
6. Müügiedenduskomitee kehtestab oma töökorra ning asjako-
hase korra mitteliikmesriikide, muude organisatsioonide ja era-sektori osalemise kohta, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga.Müügiedenduskomitee esitab korrapäraselt aruandeid nõukogu-le.
Artikkel 35
Töödeldud kohviga seotud meetmed
Liikmesriigid tunnistavad arengumaade vajadust laiendada omamajandusbaasi muu hulgas industrialiseerimise ja valmistoodeteekspordi,sealhulgaskohvitöötlemisejatöödeldudkohviekspordiabil,naguonmärgitudartikli2lõike1punktidesd,e,fjag.Seo-sessellegaväldivadliikmesriigidsellisteriiklikemeetmetevõtmist,mis võivad põhjustada teiste liikmesriikide kohvisektori häireid.Sellistemeetmetevõtmiseüle,misvõivadtekitadahäireid,onliik-mesriikidel soovitatav pidada konsultatsioone. Kui need konsul-tatsioonid ei vii vastastikku rahuldava lahenduseni, võivad poo-led kasutada artiklites 41 ja 42 sätestatud korda.
Artikkel 36
Segud ja asendajad
1. Liikmesriigid ei tohi säilitada ühtki eeskirja, milles nõutakseteiste toodete segamist kohvisse või töötlemist või kasutamistkoos kohviga kaubanduslikuks edasimüügiks kohvina. Liikmes-riigid püüavad keelata selliste toodete müügi ja reklaamimisekohvi nimetuse all, milles põhilise toorainena sisaldub toorkohvialla 95 %.
2. Nõukogu võib nõuda, et liikmesriik võtaks meetmeid käes-
oleva artikli järgimise tagamiseks.
3. Tegevdirektor esitab nõukogule korrapäraselt aruande käes-
oleva artikli järgimise kohta.
Artikkel 37
Konsultatsioonid ja koostöö valitsusväliste
organisatsioonidega
Ilma et see piiraks artiklite 16, 21 ja 22 kohaldamist, säilitaborgansatsioonsidemedrahvusvahelisekohvikaubandusegaseotudasjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega ning kohvieksper-tidega.
Artikkel 38
Ametlikud kohvikaubanduse kanalid
Liikmesriigidtegutsevadkäesolevalepinguraamesviisil,missobibametlike kohvikaubanduse kanalitega, ning hoiduvaddiskrimineerivast müügitegevusest. Nende meetmete võtmiselpüüavadliikmesriigidvõttaasjakohaseltarvessekohvikaubanduseja -tööstuse õigustatud huve.
Artikkel 39
Säästev kohvimajandus
Liikmesriigid võtavad nõuetekohaselt arvesse kohviressurssidesäästvat kasutamist ja kohvi säästvat töötlemist, pidades silmas1992. aastal Rio de Janeiros peetud ÜRO keskkonna- ja arengu-konverentsil kokkulepitud Agenda 21-s sisalduvaid säästvaarengu põhimõtteid ja eesmärke.
Artikkel 40
Elatustase ja töötingimused
Liikmesriigid pööravad tähelepanu kohvisektoris töötava elanik-konnaelatustasemejatöötingimusteparandamiselevastavaltomaarenguastmele,pidadessilmasrahvusvaheliselttunnustatudpõhi-mõtteid nendes küsimustes. Lisaks sellele on liikmesriigid ühelmeelel, et töönorme ei tohiks kasutada kaubanduse kaitsemeet-mena.
XIII PEATÜKK
KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED
Artikkel 41
Konsultatsioonid
Iga liikmesriik võtab mõistvalt arvesse konsultatsiooni vajadustteiseliikmesriigiesildisealuselmistaheskäesolevalepingugaseo-tud küsimuses ja tagab selleks piisava võimaluse. Sellise konsul-tatsiooni käigus moodustab tegevdirektor ükskõik kumma pooletaotluseljateisepoolenõusolekulvaekogu,miskasutabomahäidteeneidpooltelepitamiseks.Organisatsiooneikatavaekogukulu-tusi.Kuipooleinõustu,ettegevdirektormoodustabvaekogu,võikui konsultatsioonil ei jõuta lahenduseni, võib küsimuse suunatanõukogule artikli 42 kohaselt. Kui konsultatsioonil jõutakselahenduseni, esitatakse selle kohta aruanne tegevdirektorile, kesedastab aruande kõigile liikmesriikidele.
Artikkel 42
Vaidlused ja kaebused
1. Käesolevalepingutõlgendamistvõikohaldamistkäsitlevvaid-lus, mida ei ole võimalik lahendada läbirääkimiste teel, esitataksevaidlusepooleksolevaliikmesriigitaotluselnõukoguleotsustami-seks.
2. Kui vaidlus on käesoleva artikli lõike 1 alusel suunatud nõu-
kogule, võib liikmesriikide enamus või liikmesriigid, kellele kuu-lub vähemalt üks kolmandik häälte koguarvust, taotleda pärastarutelu, et nõukogu küsiks enne otsuse tegemist käesoleva artiklilõikes 3 nimetatud nõuandekoja arvamust vaieldavas küsimuses.120
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
3. a) Kuinõukogueiotsustaühehäälseltteisiti,kuuluvadnõuan-
dekotta:
i) kaks eksportivate liikmesriikide nimetatud isikut, kel-
lest ühel on laialdased kogemused vaidlusaluses vald-
konnasningteiselõigusalasedteadmisedjakogemused;
ii) kaks importivate liikmesriikide nimetatud sellist isikut;
iii) esimees, kelle valivad ühehäälselt alapunktide i ja ii
kohaselt nimetatud neli isikut, või kui nad ei jõua kok-kuleppele, siis nõukogu esimees.
b) Nõuandekotta võivad kuuluda isikud riikidest, mille valit-
sus on käesoleva lepingu osaline.
c) Nõuandekotta nimetatud isikud tegutsevad isiklikult ja
ühegi valitsuse juhisteta.
d) Nõuandekoja kulud katab organisatsioon.
4. Nõuandekoja arvamus ja selle asjakohased põhjendused esita-taksenõukogule,kesteebpärastkoguasjakohaseteabekaalumistvaidluses otsuse.
5. Nõukogu teeb talle otsustamiseks esitatud vaidluses otsuse
kuue kuu jooksul alates selle esitamisest.
6. Kaebused selle kohta, et liikmesriik ei ole täitnud oma käes-
olevastlepingusttulenevaidkohustusi,võibkaebuseesitanudliik-mesriigi taotlusel suunata nõukogule, kes teeb selles küsimusesotsuse.
7. Otsuse, et mõni liikmesriik ei ole täitnud oma käesolevast
lepingust tulenevaid kohustusi, saab teha vaid jagatud lihthäälte-enamusega. Otsuses, et liikmesriik ei ole täitnud oma käesolevastlepingust tulenevaid kohustusi, tuleb täpsustada rikkumise laad.
8. Kuinõukoguleiab,etliikmesriikeioletäitnudomakäesolevast
lepingust tulenevaid kohustusi, võib ta, ilma et see piiraks teisikäesolevalepinguteistesartiklitesettenähtudrakendusmeetmeid,jagatud kahekolmandikulise häälteenamusega peatada selle liik-mesriigi hääleõiguse nõukogus ning õiguse hääletada juhatuseskuni kohustuste täitmiseni, või otsustada sellise liikmesriigiartikli 50 alusel organisatsioonist välja arvata.
9. Liikmesriik võib paluda juhatuse eelnevat arvamust vaieldava
küsimuse või kaebuse kohta, enne kui küsimus nõukogus arutu-sele tuleb.
XIV PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 43
Allakirjutamine
KäesolevlepingonavatudallakirjutamiseksÜROpeakorterisala-tes 1. novembrist 2000 kuni 25. septembrini 2001 (kaasaarvatud)1994.aastarahvusvahelisekohvilepinguvõi1994.aastalaiendatud rahvusvahelise kohvilepingu osalistele ning valitsuste-le,kesolidkutsutudrahvusvahelisekohvinõukoguistungitele,kuspeeti läbirääkimisi käesoleva lepingu sõlmimise üle.
Artikkel 44
Ratifitseerimine, vastuvõtmine või kinnitamine
1. Käesolev leping tuleb allakirjutanud valitsustel ratifitseerida,vastu võtta või kinnitada oma põhiseadusest tuleneva menetlusekohaselt.
2. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjad antakse
hoiule ÜRO peasekretärile mitte hiljem kui 25. septembril 2001,välja arvatud artiklis 45 sätestatud juhtudel. Siiski võib nõukoguotsustada anda lisaaega allakirjutanud valitsustele, kes ei suudaoma dokumente selleks kuupäevaks hoiule anda. Nõukogu edas-tab need otsused ÜRO peasekretärile.
Artikkel 45
Jõustumine
1. Käesolev leping jõustub lõplikult 1. oktoobril 2001, kui sel-lekskuupäevaksonvalitsused,kesesindavadvähemalt15ekspor-tivat liikmesriiki, kellele kuulub vähemalt 70 % eksportivate liik-mesriikidehäältest,javähemalt10importivatliikmesriiki,kellelekuulub vähemalt 70 % importivate liikmesriikide häältest, arvu-tatuna25.septembri2001seisugajavõtmataarvessevõimalikkupeatamist artiklite 25 ja 42 tingimuste kohaselt, omaratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjad hoiule andnud.Teise võimalusena jõustub leping lõplikult mis tahes ajal pärast1. oktoobrit 2001, kui leping kehtib ajutiselt käesoleva artiklilõike 2 kohaselt ning protsentuaalsed tingimused onratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjade hoiuleandmi-sega täidetud.
2. Lepingvõibjõustudaajutiselt1.oktoobril2001.Selliseljuhul
loetakseallakirjutanudvalitsusevõimõneteise1994.aastalaien-datudrahvusvahelisekohvilepinguosalisepoolthiljemalt25.sep-tembriks2001ÜROpeasekretärileesitatudteatist,millessisaldubkohustuskohaldadauutlepingutajutiseltvastavaltomaõigusnor-midele ning kohustus taotleda käesoleva lepingu võimalikult kii-ret ratifitseerimist, vastuvõtmist või kinnitamist oma põhiseadu-sest tulenevate menetluste kohaselt, ratifitseerimis-, vastuvõtmis-võikinnitamiskirjagatoimeltvõrdseks.Valitsust,kesvõtabkohus-tuse käesolevat lepingut ajutiselt kohaldada vastavalt oma õigus-normidele kuni ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirjahoiuleandmiseni, käsitletakse ajutise lepinguosalisena kuniratifitseerimis-,vastuvõtmis-võikinnitamiskirjahoiuleandmisenivõikuni30.juunini2002(kaasaarvatud),olenevaltsellest,kumbon varem. Nõukogu võib anda lisaaega, mille jooksul võivadlepingut ajutiselt kohaldavad valitsused anda hoiule omaratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirja.11/39. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 121
3. Kuikäesolevlepingeiole1.oktoobriks2001käesolevaartikli
lõigete 1 või 2 kohaselt lõplikult või ajutiselt jõustunud, võivadvalitsused, kes on andnud hoiule ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,kinnitamis- või ühinemiskirjad või esitanud teatised, milles sisal-dub kohustus kohaldada lepingut ajutiselt vastavalt oma õigus-normidele ning kohustus taotleda ratifitseerimist, vastuvõtmistvõi kinnitamist, vastastikusel kokkuleppel otsustada, et lepingjõustub nende vahel. Samuti juhul, kui käesolev leping on jõus-tunud ajutiselt, kuid pole jõustunud lõplikult 31. märtsiks 2002,võivad valitsused, kes on andnud hoiule ratifitseerimis-,vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjad või esitanud käes-oleva artikli lõikes 2 nimetatud teated, vastastikusel kokkuleppelotsustada, et leping kehtib edasi ajutiselt või jõustub lõplikultnende vahel.
Artikkel 46
Ühinemine
1. IgaÜROvõitemaspetsialiseeritudasutuseliikmesriigivalitsusvõivõibkäesolevalepingugaühinedanõukogukehtestatudtingi-mustel.
2. Ühinemisdokumendid antakse hoiule ÜRO peasekretärile.
Ühinemine jõustub dokumendi hoiuleandmisel.
Artikkel 47
Reservatsioonid
Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.
Artikkel 48
Laiendamine määratud territooriumidele
1. Valitsusvõiballakirjutamiselvõiratifitseerimis-,vastuvõtmis-,kinnitamis-, ajutise kohaldamise või ühinemiskirja hoiuleandmi-sel või pärast seda ÜRO peasekretärile teatada, et käesolev lepinglaieneb mõnele territooriumile, mille rahvusvaheliste suhete eesttavastutab;käesolevlepinglaienebteatisesnimetatudterritooriu-mide suhtes teatamise kuupäevast alates.
2. Lepinguosaline,kessoovibteostadatalleartikli5kohaseltkuu-
luvaidõigusimõneselliseterritooriumisuhtes,millerahvusvahe-liste suhete eest ta vastutab, või kes soovib anda mõnele selliseleterritooriumile volituse saada mõne artikli 6 alusel moodustatudliikmeterühmaliikmeks,võibsedatehaÜROpeasekretärileesita-tud asjakohase teatisega kas oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-,kinnitamis-, ajutise kohaldamise või ühinemiskirja hoiuleandmi-sel või pärast seda.
3. Lepinguosaline, kes on esitanud käesoleva artikli lõike 1
kohase teatise, võib pärast seda ÜRO peasekretärile teatada, etkäesolev leping ei laiene enam teatises nimetatud territooriumile.Käesolev leping ei laiene enam sellise territooriumi suhtes teata-mise kuupäevast alates.
4. Kui territoorium, millele on käesolevat lepingut laiendatud
käesolevaartiklilõike1kohaselt,saabhiljemiseseisvaks,võibuueriigi valitsus 90 päeva jooksul alates iseseisvuse saavutamisestÜRO peasekretärile teatada, et võtab endale käesoleva lepinguosalise õigused ja kohustused. Riik saab alates teatamise kuupäe-vastkäesolevalepinguosaliseks.Nõukoguvõibteatiseesitamiseksanda lisaaega.
Artikkel 49
Vabatahtlik väljaastumine
Lepinguosaline võib käesoleva lepingu osaliste hulgast alati väljaastuda, esitades ÜRO peasekretärile väljaastumise kohta kirjalikuteate. Väljaastumine jõustub 90 päeva möödumisel teatise saa-mise päevast.
Artikkel 50
Väljaarvamine
Kui nõukogu otsustab, et liikmesriik ei ole täitnud oma käes-olevastlepingusttulenevaidkohustusiningleiab,etsellinerikku-minekahjustaboluliseltkäesolevalepingutoimimist,võibtajaga-tud kahekolmandikulise häälteenamusega sellise liikmesriigiorganisatsioonist välja arvata. Nõukogu teatab ÜRO peasekretä-rile igast sellisest otsusest viivitamata. Üheksakümne päeva möö-dumiselnõukoguotsusekuupäevastlakkabsellineliikmesriikole-mast organisatsiooni liikmesriik ning kui see liikmesriik onlepinguosaline, siis lakkab ta olemast ka käesoleva lepingu osali-ne.
Artikkel 51
Tasaarveldused väljaastunud või väljaarvatud
liikmesriikidega
1. Nõukogu määrab kindlaks väljaastunud või väljaarvatud liik-mesriigiga tasaarvelduse tegemise. Organisatsioon jätab endaleväljaastunud või väljaarvatud liikmesriigi makstud summad ningliikmesriigilsäilibkohustusmakstasummad,mistavõlgneborga-nisatsioonileväljaastumisevõiväljaarvamisejõustumiseajal;kuidtingimusel, et lepinguosalise puhul, kes ei nõustu lepingu muu-datusega ning lakkab seetõttu olemast käesoleva lepingu osalineartikli 53 lõike 2 kohaselt, võib nõukogu kohaldada mis tahestasaarveldust, mille ta leiab olevat õiglase.
2. Liikmesriigil, kes on lakanud olemast käesoleva lepingu osali-
ne, ei ole õigust saada osa likvideerimistulust ega organisatsioonimuustvarast;samutieivastutataorganisatsioonipuudujäägikin-nimaksmise eest käesoleva lepingu lõpetamisel, kui selline puu-dujääk peaks esinema.122
ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd
Artikkel 52
Kehtivusaeg ja lõpetamine
1. Käesolevlepingkehtibkuusaastatkuni30.septembrini2007,
kui seda ei pikendata käesoleva artikli lõike 2 kohaselt ega lõpe-tata käesoleva artikli lõike 3 kohaselt.
2. Nõukogu võib nende liikmesriikide häälteenamusega, kellele
kuulub vähemalt jagatud kahekolmandikuline häälteenamushäältekoguarvust,otsustadapikendadakäesolevatlepingutpärast30.septembrit2007ühevõimitmejärjestikuseajavahemikuvõr-ra,miskokkueiületakuutaastat.Liikmesriik,keseinõustukäes-oleva lepingu sellise pikendamisega, teatab sellest nõukogule jaÜRO peasekretärile kirjalikult enne lisaaja algust ning lakkab ala-tes selle lisaaja algusest olemast käesoleva lepingu osaline.
3. Nõukogu võib nende liikmesriikide häälteenamusega, kellele
kuulub vähemalt jagatud kahekolmandikuline häälteenamushäälte koguarvust, alati otsustada käesoleva lepingu lõpetada.Lõpetamine jõustub nõukogu määratud kuupäeval.
4. Olenemata käesoleva lepingu lõpetamisest tegutseb nõukogu
edasi seni, kui on vaja, et teha vajalikud otsused aja jooksul, miskuluborganisatsioonilikvideerimiseks,tasaarveldustetegemiseksja vara käsutamiseks.
5. Käesoleva lepingu kehtivusaja ja/või lõpetamise kohta tehtud
otsused ning nõukogule käesoleva artikli kohaselt esitatud teati-sed edastab nõukogu nõuetekohaselt ÜRO peasekretärile.
Artikkel 53
Muutmine
1. Nõukogu võib jagatud kahekolmandikulise häälteenamusegateha lepinguosalistele ettepaneku käesolevat lepingut muuta.Muudatusjõustub100päevamöödumiselpäevast,milÜROpea-sekretär saab nõustumisteatised lepinguosalistelt, kes esindavadvähemalt 70 % eksportivatest riikidest, kellele kuulub vähemalt75 % eksportivate liikmesriikide häältest, ning lepinguosalistelt,kes esindavad vähemalt 70 % importivatest riikidest, kellele kuu-lub vähemalt 75 % importivate liikmesriikide häältest. Nõukogumäärabkindlakstähtaja,millejooksullepinguosalisedpeavadtea-tama ÜRO peasekretärile muudatusega nõustumisest. Kui sellisetähtajamöödumiseleiolemuudatusejõustumiseprotsentuaalsedtingimused täidetud, loetakse muudatus tagasi lükatuks.
2. Lepinguosaline, kes ei ole nõukogu määratud tähtaja jooksul
teatanudmuudatuseganõustumisest,samutiterritoorium,kesonkas selline liikmesriik või sellise liikmeterühma liige, kelle nimeleiolesellekskuupäevaksteatistesitatud,lakkabsellisemuudatusejõustumise kuupäevast olemast käesoleva lepingu osaline.
3. Nõukogu teatab ÜRO peasekretärile kõigist käesoleva artikli
kohaselt lepinguosalistele edastatud muudatustest.
Artikkel 54
Lisa- ja üleminekusätted
1994. aasta laiendatud rahvusvahelise kohvilepinguga seoseskohaldatakse järgmist:
a) kõik organisatsiooni või mõne tema asutuse poolt või nimel
1994.aastalaiendatudrahvusvahelisekohvilepingualuselväl-
jaantud aktid, mis kehtivad 30. septembril 2001 ning millespoleettenähtudnendekehtivuselõppemistselkuupäeval,jää-vad kehtima, kui neid ei muudeta käesoleva lepingu sätetekohaselt;
b) kõik otsused, mida nõukogu peab kohviaasta 2000/2001
jooksul vastu võtma kohaldamiseks kohviaastal 2001/2002,võtabnõukoguvastukohviaastal2000/2001ningneidkohal-datakse ajutiselt, nagu käesolev leping oleks juba jõustunud.
Artikkel 55
Lepingu autentsed tekstid
Käesolevalepinguhispaania-,inglis-,portugali-japrantsuskeelnetekst on võrdselt autentsed. Originaalid antakse hoiule ÜROpeasekretärile.
Selle kinnituseks on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale le pingule alla kirjutanud kuupäeval, mis on
esitatud iga allkirja juures.11/39. kd ET Euroopa Liidu Teataja 123
I LISA
1994. AASTA RAHVUSVAHELISES KOHVILEPINGUS MÄÄRATUD
ÜMBERARVESTUSKOEFITSIENDID RÖSTITUD, KOFEIINIVABA, VEDELA JA LAHUSTU VA KOHVI
JAOKS.
Röstitud kohv
Et leida röstitud kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb röstitud kohvi n etomass korrutada 1,19-ga.
Kofeiinivaba kohv
Etleidakofeiinivabalekohvilevastavatoorkohvikogus,tulebtoore,rö stitudvõivedelakofeiinivabakohvinetomass
korrutada vastavalt kas 1,00, 1,19 või 2,6-ga.
Vedel kohv
Etleidavedelalekohvilevastavatoorkohvikogus,tulebvedelaskohviss isalduvakuivatatudkohvikuivainenetomass
korrutada 2,6-ga.
Lahustuv kohv
Et leida lahustuvale kohvile vastava toorkohvi kogus, tuleb lahustuva ko hvi netomass korrutada 2,6-ga.124 ET Euroopa Liidu Teataja 11/39. kd