ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Per la Comunità europea

For the European Community

For Det Europæiske Fællesskab

За Република Сърбия

Por la República de Serbia

Za Republiku Srbsko

For Republikken Serbien

Für die Republik Serbien

Serbia Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία της Σερβίας

For the Republic of Serbia

Pour la République de Serbie

Per la Repubblica di Serbia

Serbijas Republikas vārdā

Serbijos Respublikos vardu

A Szerb Köztársaság részéről

Għar-Repubblika tas-Serbja

Voor de Republiek Servië

W imieniu Republiki Serbskiej

Pela República da Sérvia

Pentru Republica Serbia

Za Srbskú republiku

Za Republiko Srbijo

Serbian tasavallan puolesta

För Republiken Serbien

За Републику Србију”
7)

Kui konventsiooniosalised ei ole loonud alternatiivseid võimalusi, peavad piiriäärsetes (ümberlaadimis)jaamades olema tehniline varustus, rajatised ning IT- ja sidesüsteemid, et enne veeremi saabumist piirile oleks võimalik saada ja kasutada andmeid, mis käsitlevad veeremi tehnilist tunnustust ja tehnilisi kontrolle, mis asutused ja raudtee-ettevõtjad on oma pädevuse piires teinud.
(3)

Vastavalt käesolevale rahaküsimusi käsitlevale lepingule on euro Andorra Vürstiriigi ametlik vääring. Andorra Vürstiriigil on seetõttu õigus emiteerida euromünte ja kohustus võtta seaduslikult ringlusse eurosüsteemis ning euro kasutusele võtnud liikmesriikides väljaantavaid eurodes vääringustatud pangatähti ja münte. Andorra Vürstiriik peab tagama eurodes vääringustatud pangatähti ja münte käsitlevate ELi eeskirjade (sealhulgas nende, mis on seotud pangatähtede ja müntide võltsimisvastase kaitsega) kohaldamise oma territooriumil.
Kokkuleppe osaliste ühisdeklaratsioon ühinemise kohta Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega



Euroopa Liidu Teataja L 103 , 13/04/2012 Lk 0010 - 0010



Kokkuleppe osaliste ühisdeklaratsioon ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega Kokkuleppe osalised deklareerivad ühiselt, et Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega ei peeta ühegi muu Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahelise koostöö suhtes õiguslikuks ega poliitiliseks pretsedendiks. --------------------------------------------------
9. lisa I osa punkti 1 alapunkt f: olemasoleva punkti 1 alapunkt f asendatakse uute punktidega 3 ja 4 järgmiselt: „3. Ühingu kohustused on järgmised: i) täita konventsiooni artiklis 8 sätestatud kohustusi; ii) nõustuda konventsiooniosalise poolt ühe TIR-märkmiku kohta määratud maksimumsummaga, mida võib ühingult konventsiooni artikli 8 lõike 3 alusel nõuda; iii) kontrollida pidevalt ja eelkõige enne isikute TIR-süsteemiga ühinemise taotlemist, et need isikud täidavad käesoleva lisa II osas sätestatud miinimumtingimusi ja -nõudeid; iv) tagada kõik kohustused riigis, mille territooriumil ühing asub, seoses ühingu enda väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või seoses vedudega nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisriigi ühingud; v) kanda vastutust kindlustusfirma, kindlustajate grupi või rahandusasutuse ees nende konventsiooniosaliste pädevaid asutusi rahuldaval viisil, kelle territooriumil ühing asub. Kindlustus- või rahalise garantii leping(ud) katab (katavad) täielikult ühingu vastutuse seoses ühingu enda väljastatud TIR-märkmike alusel toimuvate vedudega või seoses vedudega nende TIR-märkmike alusel, mille on väljastanud temaga samasse rahvusvahelisse organisatsiooni kuuluvad välisriigi ühingud. Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) tühistamisest teatamise tähtaeg ei või olla lühem kui lõike 1 punktis d osutatud kirjaliku lepingu või mis tahes muu õigusdokumendi tühistamisest teatamise tähtaeg. Kindlustus- või rahalise garantii lepingu(te) ning nende dokumentide kõikide hilisemate muudatuste kinnitatud koopiad, vajaduse korral koos kinnitatud tõlkega inglise, prantsuse või vene keelde, esitatakse TIR-juhatusele; vi) teatada TIR-juhatusele iga aasta 1. märtsiks kõigi nende TIR-märkmiku liikide hinnad, mida ta väljastab; vii) võimaldada pädevatel asutustel kontrollida kõiki TIR-süsteemi juhtimise kohta peetavaid toimikuid ja raamatupidamisarvestust; viii) nõustuda võimaluse korral alati kohtuvälise menetlusega TIR-märkmike lubamatu või pettusliku kasutamisega seotud vaidluste lahendamiseks; ix) järgida rangelt selle konventsiooniosalise pädevate asutuste otsuseid, kelle territooriumil ühing asub, küsimustes, mis puudutavad loa tühistamist või äravõtmist vastavalt konventsiooni artiklile 6 ja käesoleva lisa II osale või isikute tegevuse keelamist vastavalt konventsiooni artiklile 38; x) rangelt kohaldada kõiki halduskomitee ja TIR-juhatuse poolt vastu võetud otsuseid, kui need otsused on heaks kiitnud konventsiooniosalise pädev asutus territooriumil, kus ühing asub. 4. Kui garantiiühingul palutakse kooskõlas artiklis 11 sätestatud menetlusega maksta artikli 8 lõigetes 1 ja 2 osutatud summad, peab ühing vastavalt artikli 6 lõike 2a selgitavas märkuses 0.6.2a-1 osutatud kirjalikule lepingule teavitama rahvusvahelist organisatsiooni nõude kättesaamisest.”
Artikkel 11

2. Kui komisjon on Venemaa pädevale asutusele teada andnud, et kvoodikasutusluba on tagasi võetud, tühistab asutus juba väljastatud ekspordilitsentsi, eeldusel et ta on selle teabe saanud enne asjaomase ekspordilitsentsiga hõlmatud toodete ekspordiks vajaliku tollivormistuse lõpuleviimist. Kui Venemaa pädevale asutusele teatatakse kvoodikasutusloa tagasivõtmisest alles pärast asjaomase ekspordilitsentsiga hõlmatud toodete ekspordiks vajaliku tollivormistuse lõpuleviimist, arvestatakse selline eksport maha selle kvoodiperioodi kohta kehtestatud koguselisest piirnormist, mille jaoks ekspordilitsents on välja antud.
IV.4.

Venemaa Föderatsioon lubab Euroopa Liidu lepingulistel teenuseosutajatel osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu, kui on täidetud järgmised tingimused. a) Teenuste osutamise leping: i) on sõlmitud vahetult lepingulise teenuseosutaja ja lõpptarbija vahel; ii) eeldab Euroopa Liidu füüsiliste isikute ajutist kohalolekut Venemaa Föderatsiooni territooriumil, et seal asjaomast teenust osutada; ja iii) on kooskõlas Venemaa Föderatsiooni õigusnormidega. b) Kõnealuse lepingu täitmiseks sisenevad füüsilised isikud Venemaa Föderatsiooni territooriumile ja viibivad seal ajutiselt lepinguperioodi vältel või kuni kuus järjestikust kuud 12kuulise perioodi jooksul, sõltuvalt sellest, kumb on lühem. c) Venemaa Föderatsiooni siseneval füüsilisel isikul peab olema i) akadeemiline kraad või samaväärset teadmiste taset tõendav tehniline kvalifikatsioon ja ii) kutsekvalifikatsioon, kui see on Venemaa Föderatsiooni õigusnormide kohaselt vajalik asjaomases valdkonnas tegutsemiseks. d) Füüsiline isik ei saa Venemaa Föderatsioonis viibimise ajal teenuste osutamise eest muud tasu kui lepingulise teenuseosutaja makstav töötasu. e) Venemaa Föderatsiooni sisenev füüsiline isik peab enne Venemaa Föderatsiooni sisenemise taotluse esitamist olema lepingulise teenuseosutaja juures töötanud vähemalt aasta. Lisaks peab Venemaa Föderatsiooni siseneval füüsilisel isikul olema Venemaa Föderatsiooni sisenemise taotluse esitamise ajaks vähemalt kolmeaastane töökogemus asjaomase lepinguga seotud valdkonnas. f) Teenuste osutamise leping peab olema sõlmitud ühes järgmistest valdkondadest, mis on määratletud Venemaa Föderatsiooni GATSi kohustuste loendis: 1. õigusteenused; 2. majandusarvestus- ja raamatupidamisteenused; 3. maksualase nõustamise teenused; 4. arhitektiteenused; 5. inseneriteenused; 6. integreeritud inseneriteenused; 7. linnaplaneerimis- ja maastikuarhitektiteenused; 8. arvutiteenused ja nendega seotud teenused; 9. reklaamiteenused; 10. turu-uuringutealased teenused; 11. juhtimisalase nõustamise teenused; 12. juhtimisalase nõustamisega seotud teenused; 13. tehnilise katsetamise ja analüüsimise teenused; 14. kaevandamisega seotud nõustamisteenused; 15. omavahel seotud teadusliku ja tehnilise nõuande teenused; 16. tõlketeenused; 17. seadmete (sh transpordivahendite) hooldus ja remont; 18. keskkonnateenused. g) Lepingu ese ei ole ÜRO ühtse tootenomenklatuuri (CPC) viitenumbri 872 all määratletud tööturuteenused. Punkti IV.4 sätete kohaselt võimaldatakse riiki siseneda ainult seoses lepingu esemeks oleva teenuseosutamisega, see ei anna õigust kasutada Venemaa Föderatsiooni kutsenimetust. Venemaa Föderatsioon võib kehtestada punkti IV.4 alusel Venemaa Föderatsiooni teenusteturule sisenevate Euroopa Liidu kodanike jaoks ettenähtud töölubade aastakvoodi. Esimesel aastal, mil punkti IV.4 sätted jõustuvad, ei tohi see kvoot olla väiksem kui 16 000 isikut. Järgmistel aastatel ei tohi aastakvoot olla väiksem kui sellele eelnenud aasta kvoot.
TÕLGE

Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni valitsuse vaheline

LEPING

Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahelise mootorsõidukite osadega kauplemise kohta

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ja

VENEMAA FÖDERATSIOONI VALITSUS

teiselt poolt

(edaspidi „lepinguosalised”, kui see on asjakohane),

TUNNISTADES ühist soovi tagada mootorsõidukite osade stabiilne kaubavoog Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni vahel pärast Venemaa Föderatsiooni poolt vastu võetud uue autotööstusesse investeerimise korra kehtestamist,

RÕHUTADES valmisolekut tagada tulemuslik koostöö teabevahetuse ja haldusmenetluste valdkonnas, et luua lepingu rakendamiseks vajalikud tingimused,

KINNITADES VEEL KORD oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust (Marrakeši leping) (edaspidi „WTO leping”),

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk ja kohaldamisala

Lepingu eesmärk on luua süsteem (edaspidi „hüvitamissüsteem”), mis tagab, et käesoleva lepingu 1. ja 2. lisas määratletud mootorsõidukite osade eksport Euroopa Liidust (edaspidi „EL”) Venemaa Föderatsiooni (edaspidi „Venemaa”) ei vähene pärast seda, kui jõustub autotööstusesse investeerimise kord, mis on kehtestatud Venemaa Föderatsiooni Majandusarengu ja Kaubanduse Ministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni Energia- ja Tööstusministeeriumi ning Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumi 15. aprilli 2005. aasta korraldusega nr 73/81/58n, milles määratletakse tööstusliku kokkupaneku mõiste ja kehtestatakse tingimused selle kasutamiseks seoses mootorsõidukite tootmiseks kasutatavate osade (tariifirubriigid 8701–8705) ja nende osade importimisega Venemaa Föderatsiooni territooriumile, et toota välismajandustegevuse kaubanimekirja rubriikidega 8701–8705 alla kuuluvaid mootorsõidukeid ning nende sõlmi ja agregaate, ning mida on muudetud Venemaa Föderatsiooni Majandusarengu Ministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni Tööstus- ja Kaubandusministeeriumi ning Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumi 24. detsembri 2010. aasta korraldusega nr 678/1289/184n (edaspidi „korraldus nr 73”).
„0.28–2

Käesoleva artikliga nähakse ette, et pärast TIR-veoetapi lõpetamist suunatakse kaup mõnele teisele tolliprotseduurile või allutatakse tollikontrolli mõnele teisele süsteemile. See hõlmab kaupade vabasse ringlusse lubamist (kas täielikult või teatavatel tingimustel), kauba edasitoimetamist üle piiri kolmandasse riiki (eksport) või vabatsooni või kauba ladustamist tolli heakskiidetud kohas seni, kuni see kaup on mõneks teiseks tolliprotseduuriks vormistatava deklaratsiooni ootel.”
7.

Ilma et see piiraks ühiskomitee otsust või artikli 24 („Kaitsemeetmed”) sätteid, võib lepingu allkirjastamise kuupäeval Moldova Vabariigi registris registreeritud ja Moldova Vabariigi reguleeriva kontrolli alla kuuluvaid õhusõidukeid, millel ei ole lepingu III lisa C osas loetletud asjakohaste ELi õigusaktide kohaselt väljastatud tüübisertifikaati, hallata Moldova Vabariigi pädevate asutuste vastutusel kooskõlas Moldova Vabariigis kohaldatavate siseriiklike ohutusnõuetega kuni: a) 1. jaanuarini 2017 teatavate ainult lastiveoga tegelevate õhusõidukite puhul; b) 31. detsembrini 2022 teatavate helikopterite puhul, mille abil tehakse otsingu- ja päästeoperatsioone, lennutöid, koolitusi, põllumajandus- ja humanitaarabilende ning lahendatakse hädaolukordi, kooskõlas asjaomaste lennuettevõtjate lennutegevuslubadega, tingimusel et kõnealused õhusõidukid vastavad konventsiooniga kehtestatud rahvusvahelistele lennuohutusstandarditele. Nende õhusõidukite suhtes ei kehti käesolevast lepingust tulenevad õigused ja need õhusõidukid ei teosta lende Euroopa Liitu suunduvatel, sealt alguse saavatel või seal kulgevatel lennuliinidel. Selliseid õhusõidukeid, millel ei ole asjakohaste ELi õigusaktide kohaselt väljastatud tüübisertifikaati, võib eespool nimetatud üleminekuperioodil olla Moldova Vabariigi registrisse kantud maksimaalselt 53 kuni 1. jaanuarini 2017, seejärel maksimaalselt 36 ning hiljemalt 31. detsembriks 2022 tuleb need täielikult kasutuselt kõrvaldada.
Artikkel 3

Isikkoosseisu ja vägede staatus

1. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Albaania Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja/või kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepinguga, kui see on olemas, mis on sõlmitud Euroopa Liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.
—

kindlaksmääratud osa, mille algsumma esimesel aastal pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist on 2 600 000 eurot. Ühiskomitee võib kindlaksmääratud osa igal aastal läbi vaadata, et võtta arvesse nii inflatsiooni (Itaalia THHI inflatsiooni alusel viimase 12 kuu andmete põhjal, mis on arvutamise ajal kättesaadavad) kui ka võimalikke olulisi arenguid, mis mõjutavad euromüntide kollektsionääride nõudlust;
need on toorained, mis ei ole loetletud Venemaa Föderatsioonile Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) kohaldatava kaupade kontsessioonide ja kohustuste loendi V osas ja mille puhul Venemaa Föderatsioon annab üle 10 % üleilmsest toodangust või ekspordist või mille vastu Euroopa Liit tunneb või võib tunda suurt impordihuvi või mille puhul on oht, et tekivad pinged üleilmsete tarnetega.
4.

Lipuliikmesriik ja Komoori Liit tagavad, et kummagi riigi kalapüügiseirekeskus on varustatud elektrooniliste seadmete ja tarkvaradega, mis on vajalikud ERSi andmete automaatseks edastuseks XML-vormingus, mis on kättesaadav veebisaidil [http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm], ning et neil on andmete säilitamise kord, mis võimaldab registreerida ja säilitada ERSi andmeid arvutis loetavas vormingus vähemalt kolme (3) aasta jooksul.
a)

tõendid selle kohta, et asjaomasel organisatsioonil on rahvusvahelise garantiisüsteemi tõhusaks organiseerimiseks ja toimimiseks vajalik ametialane pädevus ja finantssuutlikkus ning konventsioonist tulenevate kohustuste täitmiseks vajalik organisatsiooniline suutlikkus, et esitada igal aastal konsolideeritud finantsaruanded, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud sõltumatu audiitori poolt nõuetekohaselt auditeeritud;
4.

Lõike 1 punkti l järele lisataks neli uut punkti: m, n, o ja p: „m) „taastamismeetmed”– mõistlikud meetmed, mille on heaks kiitnud selle riigi pädevad asutused, kus meetmeid võetakse, ja mille eesmärgiks on parandada või taastada keskkonna kahjustatud või hävinenud osi või, kui see on otstarbekohane, asendada keskkonna kõnealused osad samaväärsetega. Kahjustusi kannatanud riigi õigusega määratakse kindlaks, kellel on õigus selliseid meetmeid võtta; n) „ennetusmeetmed”– mõistlikud meetmed, mida võtab mis tahes isik pärast tuumaõnnetuse toimumist, et vältida või minimeerida punkti k alapunktides i–v või vii nimetatud kahju, tingimusel et pädevad asutused on selle heaks kiitnud, kui see on nõutav selle riigi õigusega, kus meetmeid võeti; o) „mõistlikud meetmed”– meetmed, mida loetakse pädeva kohtu poolt kohaldatavate õigusnormide alusel asjakohaseks, arvestades kõiki asjaolusid, nagu: i)tekkinud kahjustuse olemus ja ulatus või ennetusmeetmete rakendamise korral sellise kahjustuse ohu olemus ja ulatus;ii)meetmete tõenäoline tulemuslikkus ajal, kui neid rakendatakse, ningiii)asjakohased teaduslikud ja tehnilised eksperditeadmised; p) „arvestusühik”– Rahvusvahelise Valuutafondi kindlaksmääratud arvestusühik, mida ta kasutab oma toimingutes ja tehingutes.”
Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Korea Poolsaare Energia Arenduse Organisatsiooni vahel sõlmitud

leping

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

(edaspidi "ühendus") ja

KOREA POOLSAARE ENERGIA ARENDUSE ORGANISATSIOON,

(edaspidi "KEDO"),

arvestades järgmist:

(1) KEDO asutati 9. märtsil 1995. aastal Korea Vabariigi, Jaapani ja Ameerika Ühendriikide valitsuste vahel sõlmitud lepinguga Korea Poolsaare Energia Arenduse Organisatsiooni asutamise kohta, mida on muudetud 19. septembril 1997. aastal.

(2) Viies leping ühenduse ja KEDO vahel kaotas kehtivuse 31. mail 2012.

(3) Pärast oma otsust lõpetada KEDO kergvee-tuumareaktori projekt ning pärast 2007. aasta otsust täita sekretariaadi kohustusi oluliselt vähemate töötajatega ja minimaalsete kontoriseadmetega, otsustas KEDO juhatus 2011. aastal jätkata KEDO tegevust ka pärast 31. maid 2012.

(4) Nii ühendus kui ka KEDO on väljendanud soovi jätkata koostööd, mille eesmärgiks on lõpetada kergvee-tuumareaktori projekt ja nõuetekohaselt KEDO tegevus,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eelmise lepingu sätete kohaldamine

Ühenduse ja KEDO vahel sõlmitud eelmine leping kaotas kehtivuse 31. mail 2012, kuid selle sätteid kohaldatakse käesoleva lepingu alusel edasi, juhul kui alljärgnevates artiklites pole sätestatud teisiti.

Artikkel 2

Ühenduse toetus

Ühendus ei või käesoleva lepingu raames rahastada KEDO eelarvet.

Artikkel 3

Kestus

Käesolev leping kaotab kehtivuse 31. mail 2013. Seda uuendatakse automaatselt igal aastal üheks aastaks, juhul kui üks lepinguosaline ei teavita teist vähemalt üks kuu enne lepingu kehtivusaja lõppu oma soovist leping lõpetada. Lepingu võib viivitamata lõpetada ka juhatuses esindatud mõne muu liikme KEDOst väljaastumisel. Käesolevat lepingut ei uuendata pärast 31. maid 2015.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev leping jõustub siis, kui ühendus ja KEDO on selle allkirjastanud, ning seda kohaldatakse alates 1. juunist 2012.

Sõlmitud kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta juulikuu neljandal päeval Brüsselis kahes originaaleksemplaris

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Günther Oettinger

Sõlmitud kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta juunikuu kahekümne neljandal päeval New Jerseys kahes originaaleksemplaris

Korea Poolsaare Energia Arenduse Organisatsiooni nimel

David Wallace

--------------------------------------------------
ET Euroopa Liidu Teataja L 251/1

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva 19. oktoobri 2005. aasta lepingu (1) (sõlmitud nõukogu otsusega 2006/325/EÜ, (2) edaspidi „leping”) artiklile 4 teavitab Taani nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (3) artikli 74 lõike 2 kohaselt rakendusmeetmete vastuvõtmisel komisjoni sellest, kas ta kavatseb rakendada niisuguste meetmete sisu või mitte.

10. novembril 2011 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1142/2011, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) X ja XI lisa (4). Kooskõlas lepingu artikli 3 lõikega 2 oli Taani 14. jaanuari 2009. aasta kirjaga komisjoni juba teavitanud oma otsusest rakendada nõukogu määrust (EÜ) nr 4/2009 (5) ulatuses, milles sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001 (6).

Kooskõlas lepingu artikliga 4 on Taani 11. jaanuari 2012. aasta kirjaga teavitanud komisjoni oma otsusest rakendada rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sisu. See tähendab, et komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sätteid hakatakse kohaldama Euroopa Liidu ja Taani suhetes (7).

Lisaks on Taani saatnud oma 20. veebruari 2013. aasta kirjas (mis on jätkuks 9. märtsi 2011. aasta kirjale) komisjonile lõpliku teate oma pädevate asutuste kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 2 lõikele 2 ja artikli 47 lõikele 3 ning nõudnud nende tunnustamist rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 X ja XI lisa kohaldamisel.

Seega on komisjoni rakendusmäärusega (määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 2 lõige 2) kehtestatud määruse (EÜ) nr 4/2009 X lisa kohaldamisel Taani pädevad haldusasutused: piirkondlik haldusasutus (Statsforvaltningen) ning sotsiaal-, laste- ja integratsiooniministeerium (riikliku sotsiaalküsimuste apellatsiooninõukogu pereasjade osakond) (Social-, Børne- og Integrationsministeriet (Ankestyrelsen, Familieretsafdelingen)). Komisjoni rakendusmäärusega (määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 47 lõige 3) kehtestatud määruse (EÜ) nr 4/2009 XI lisa kohaldamisel on pädev asutus justiitsministeerium (Justitsministeriet).

Taani teadaandega komisjoni rakendusmäärusega kehtestatud määruse (EÜ) nr 4/2009 X ja XI lisa kohaselt pädevate asutustena käsitatavate Taani asutuste kohta luuakse Taani ja Euroopa Liidu vahel vastastikused kohustused. Lepingu artikli 2 lõike 2 punktide b ja c kõnealused kohandused jõustuvad nende Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

(1) ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

(2) ELT L 120, 5.5.2006, lk 22.

(3) EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(4) ELT L 293, 11.11.2011, lk 24.

(5) ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

(6) ELT L 149, 12.6.2009, lk 80.

(7) ELT L 195, 18.7.2013, lk 1.
ET Euroopa Liidu Teataja L 195/1

Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vaheline kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitlev leping

Vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelise kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist tsiviil- ja kaubandusasjades käsitleva 19. oktoobri 2005. aasta lepingu (1) (sõlmitud nõukogu otsusega 2006/325/EÜ, (2) edaspidi „leping”) artiklile 4 teavitab Taani nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades) (3) artikli 74 lõike 2 kohaselt rakendusmeetmete vastuvõtmisel komisjoni sellest, kas ta kavatseb rakendada niisuguste meetmete sisu või mitte.

10. novembril 2011 võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1142/2011, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EÜ) nr 4/2009 (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) X ja XI lisa (4). Kooskõlas lepingu artikli 3 lõikega 2 oli Taani 14. jaanuari 2009. aasta kirjaga komisjoni juba teavitanud oma otsusest rakendada nõukogu määrust (EÜ) nr 4/2009 (5) ulatuses, milles sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001 (6).

Kooskõlas lepingu artikliga 4 on Taani 11. jaanuari 2012. aasta kirjaga teavitanud komisjoni oma otsusest rakendada rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sisu. See tähendab, et rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sätteid hakatakse kohaldama Euroopa Liidu ja Taani suhetes.

Kooskõlas lepingu artikli 4 lõikega 4 luuakse Taani teatisega Taani ja Euroopa Liidu vahel vastastikused kohustused. Seega on rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 puhul tegemist lepingu muudatusega ulatuses, milles sellega muudetakse määrust (EÜ) nr 44/2001, mida on muudetud määrusega (EÜ) nr 4/2009, ja seda peetakse nimetatud lepingu osaks.

Pidades silmas lepingu artikli 4 lõiget 3, saab rakendusmääruse (EL) nr 1142/2011 sätteid kohaldada Taanis halduskorras Taani 20. detsembri 2006. aasta seaduse nr 1563 (Brüsseli I määruse kohta) 9. jaotise alusel. Vajalikud haldusmeetmed jõustusid 11. jaanuaril 2012.

(1) ELT L 299, 16.11.2005, lk 62.

(2) ELT L 120, 5.5.2006, lk 22.

(3) EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(4) ELT L 293, 11.11.2011, lk 24.

(5) ELT L 7, 10.1.2009, lk 1.

(6) ELT L 149, 12.6.2009, lk 80.