EuroopaLiidu Teataja C 221/19
IV LISA
VASTUVÕETUD  
RESOLUTSIOONID
Lehekülg
—Resolutsioon  etnilise, kultuurilise ja usulise mitmek esisuse demokraatliku integreerimise problee­
mide 
kohta 
AKV 
ja ELi 
riikides 
(AKV-EL/100.460/09/lõplik.) 19
—Resolutsioon
 majanduspartnerluslepingute
 ja nende
 mõju k ohta
 AKV
 riikidele (AK V-
EL/100.463/09/lõplik) 24
—Resolutsioon
 kliimamuutuse
 sotsiaalse ja k eskkonnamõju
 kohta
 AKV
 riikidele (AK V-
EL/100.383/09/lõplik) 31
—Resolutsioon  
Cotonou 
partnerluslepingu 
rolli kohta 
AKV 
riikide 
toidu- ja fin antskriisi 
käsitlemisel 
(AKV-EL/100.440/08/lõplik) 38
—Resolutsioon
 rahu, julg eoleku,
 stabiilsuse
 ja valitsemistava saavutamise ja eden damise
 kohta
 
Somaalias (AK V-EL/100.569/09/lõplik) 43
RESOLUTSIOON
(1) Vastu võetud AK V–ELi parlamentaarse ühisassamb lee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vab ariik). (1)
etnilise, ku ltuurilise 
ja usulise 
mitmekesisu se 
demokraatliku  
integreerimise probleemide kohta AKV 
ja ELi riikides
AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,
—kohtudes 
Prahas (Tšehhi Vab ariik) 6.
–9. aprillil 2009. aastal; 
—võttes arvesse töök orra 
artikli 
17 lõiget 
1; 
—võttes arvesse UNE SCO
 kultuuriväärtuste
 ebaseadusliku
 sisseveo, väljaveo ja oman diõiguse
 üleandmise
 
keelamise 
ning 
ärahoidmise ab inõude 
1970. aasta k onventsiooni;
 
—võttes arvesse 1978. aasta Ameerik a 
inimõiguste 
konventsiooni;
 
—võttes arvesse 26. juunil
 1945. aastal allk irjastatud
 Ühinenud
 Rahvaste Org anisatsiooni
 põhikirja
 ning
 
Rahvusvahelise K ohtu 
asutamist; 
—võttes arvesse ÜRO Peaassamb lee
 poolt 10.  detsemb ril
 1948. aastal vastu võetud in imõiguste
 
ülddeklaratsiooni;
 
—võttes arvesse 1985. aasta in imõiguste 
ja rahvaste õig uste 
Aafrika 
(Banjuli) hartat n ing 
inimõiguste 
ja rah­
vaste õiguste 
Aafrika 
kohtu 
asutamist 2004. aastal; 
—võttes arvesse ÜRO Peaassamb lee 
poolt 18. detsemb ril 
1992. aastal vastu võetud dek laratsiooni 
rahvus-
või etniliste, 
usuliste või k eeleliste 
vähemuste hulk a 
kuuluvate 
isikut
e õiguste 
kohta;
 
—võttes arvesse 1.  veebruaril
 1995 jõustun ud
 Euroopa
 Nõukogu
 rahvusvähemuste k aitse
 
raamkonventsiooni;
 
—võttes arvesse 1998. aastal Durb anis 
toimunud 
mitteühin emisliikumise 
XII 
tippkohtumise 
deklaratsiooni 
IV 
peatükki;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
—võttes arvesse 2000. aasta Aafrik a Liidu asutamisak ti artiklit 30; 
—võttes arvesse n õukogu 29. 
juuni 
2000. aasta direk tiivi 
2000/43/E Ü, 
millega 
rakendatakse 
võrdse koht­
lemise 
põhimõte sõltumata isik ute 
rassilisest või etn ilisest 
päritolust
(1) EÜT  L 180, 19.7.2000, lk   22. (1); 
—võttes arvesse UNE SCO 
peakonverentsi 
poolt 2. novembril 
2001 vastu võetud k ultuurilise 
mitmekesisuse 
ülddeklaratsiooni;
 
—võttes arvesse 2001. aasta rassismivastast maailmak onverentsi 
ja 2002. aasta ülemaailmset säästva aren ­
gu 
tippkohtumist;
 
—võttes arvesse 2003. aasta vaimse k ultuuripärandi 
konventsiooni;
 
—võttes arvesse Aafrik a 
Kohtu 
2003. aasta protok olli;
 
—võttes arvesse AK V–ELi 
parlamentaarse 
ühisassamb lee 
poolt 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud re­
solutsioon i 
rassismi, rassilise disk rimineerimise, 
ksenofoobia 
ja sellega 
seotud sallimatuse k ohta;
 
—võttes arvesse oma 3. aprillil 2003 Brazzaville’is vastu võetud dek lara
tsiooni 
Rahvusvahelise K riminaal­
kohtu 
(ICC) 
kohta
(2) ELT  C 231, 26.9.2003, lk   20. (2); 
—võttes arvesse 20. juunil
 2003 AKV
 riikide
 kultuuriministrite
 esimesel k ohtumisel
 vastu võetud Dak ari
 
deklaratsiooni, 
mis käsitleb 
AKV 
riikide 
kultuuri 
ja kultuuritööstuse 
edendamist;
 
—võttes arvesse 24. juunil
 2003 vastu võetud E uroopa
 Nõukogu
 resolutsioon i
 1334 auton oomsete
 piir­
kondade 
positiivsete k ogemuste 
kui 
inspiratsiooniallika 
kohta 
konflik
tide lahen damiseks 
Euroopas;
 
—võttes arvesse ÜRO aren guprogrammi 
2004. aasta in imarengu 
aruannet „
Ku
ltuuriline 
vabadus 
tänapäeva 
mitmekesises 
maailmas”; 
—võttes arvesse 2005. aasta UNE SCO
 kultuurilise
 väljenduse
 mitmekesisu
se kaitse
 ja edendamise
 
konventsiooni;
 
—võttes arvesse E uroopa 
Parlamendi 8. 
juuni 
2005. aasta resolutsioon i 
vähemuste k aitse 
ja diskrimineeri­
misvastase 
poliitika 
kohta 
laienenud 
Euroopas
(3) ELT  C 124 E , 25.5.2006, lk   405. (3); 
—võttes arvesse Coton ou 
lepingut, 
mis allkirjastati 
Cotonous 
2000. aasta juun is
(4) EÜT  L 317, 15.12.2000, lk   3. (4) ja vaadati läb i Luxem­
bourgis 
2005. aasta juun is,
(5) ELT  L 209, 11.8.2005, lk   27. (5) eriti selle artik lit 33 „ Institutsioonide arendamine ja nende suutlikk use suu­
rendamine
”, milles n õutakse 
täielikku 
austust erin evuste 
suhtes ühisk o
ndade 
sees ja nende 
vahel; 
—võttes arvesse Aafrik a 
hartat demok raatia, 
valimiste ja valitsemistava k ohta, 
mille Aafrik a 
Liit võttis vastu
30. jaanuaril 
2007. aastal Addis Ab ebas;
 
—võttes arvesse 13. septemb ril
 2007 ÜRO Peaassamb lee
 poolt vastu võetud dek laratsiooni
 põlisrahvaste 
õiguste 
kohta;
 
—võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorg anisatsiooni 
konventsioone;
 
—võttes arvesse Aafrik a 
Liidu 2003. aasta Maputo tippk ohtumise 
otsust ka
asata liidu 6. reg ioonina 
ka 
aaf­
riklaste 
diasporaa; 
—võttes arvesse poliitik akomisjoni 
raportit (AK V-EL/100.460/09/lõpl
ik),T E 0 2 / 1 2 2 C
EuroopaLiidu Teataja C 221/21
A. arvestades, et maailmas on  peaaegu 200 riiki, mis on koduks umbes 5  000 rahvusrühmale ja millest k a­
hes 
kolmandikus 
on 
vähemalt ük s 
oluline 
etniline 
või usulin e 
vähemus;
B. arvestades, et seetõttu peavad k õik 
demokraatlikud 
riigid 
kavandama 
poliitikaid, 
mis selgesõnaliselt 
tun­
nustavad 
kultuurilisi 
erinevusi, 
tagades 
samas kaasatuse 
ning 
ühiste sidemete ja solidaarsustun de 
arenda­
mise, 
millel on 
oluline 
osa demok raatliku 
ühiskonna 
funktsioneerimisel
;
C. arvestades, et etn iliste, 
usuliste ja k eeleliste 
rühmade võrdseid õigusi tun nustav 
õiguslik 
raamistik 
on 
de­
mokraatliku 
valitsemistava eden damise, 
mitmekultuurilisust 
käsitlev
ate poliitik ate 
kavandamise 
ja inima­
rengu 
tugevdamise 
seisukohalt 
olulise tähtsuseg a;
D. arvestades, 
et kultuuriline 
mitmekesisus 
on 
enamikus 
AKV 
ja ELi 
riikid
es tavapäran e 
nähtus, 
mis on 
vii­
maste kümnendite 
jooksul 
globaliseerumisjõudude 
mõjul kasvanud; 
arvestades, et täien davate 
kultuuride, 
usutunnistuste 
ja keelte 
integreerimine 
kujutab 
paljudele ühisk ondade
le uut väljak utset, 
eeskätt 
Euroopas 
ja 
AKV 
riikides;
E. arvestades, 
et globaliseerunud 
maailmas muutub  
austus erin evuste 
suhtes nii 
riikide 
kui 
ka 
rahvusvahelise 
üldsuse jaok s 
veelgi 
olulisemak s, 
ennetamaks 
sotsiaalseid, etn ilisi 
ja usulisi k onflikte,
Poliitilised 
ja õiguslikud 
aspektid
1. rõhutab 
piirkondlike 
ja piirkondadevaheliste 
õiguslike 
vahendite ja struk tuuride 
austamise ja järg mise 
täht­
sust ning 
inimõiguste 
kohtute 
ja Rahvusvahelise K riminaalkohtu 
tähtsat rolli;
2. tunnustab 
inimõiguste 
ülddeklaratsiooni 
põhirolli k õikide 
rahvaste õig uste 
kaitsmisel 
ja mis tahes liik i 
dis­
krimineerimise 
kaotamisel;
3. kutsub 
kõiki 
ELi 
ja AKV 
liikmesriike 
ratifitseerima ja rak endama 
rahvusvahelisi ja piirk ondlikke 
inimõigus­
te 
konventsioone, 
sh konkreetseid 
õiguslikke 
vahendeid 
vähemuste õig us
te kaitseks, 
ja välja töötama n i­
metatud
 rahvusvaheliste k onventsioonidega
 kooskõlas
 olevaid tõhusaid diskrimin eerimisva
staseid 
õigusakte; 
juhib 
sellega 
seoses tähelepan u 
kaitset 
vajavate isik ute 
rühmade, n t 
HIV/AIDSi 
nakatunute, 
al­
biinode, 
riigisiseselt 
ümberpaigutatud 
isikute, 
pagulaste 
ja võõrtöötajate rask ele 
olukorrale;
4. tunnustab 
Rahvusvahelise Tööorg anisatsiooni 
rolli kõikide 
töötajate õig uste 
kaitsel 
ja nende 
diskriminee­
rimise 
kaotamisel 
ning 
kutsub 
AKV 
ja ELi 
liikmesriike 
neid 
õigusi 
austama;
5. kutsub 
kõiki 
ELi 
ja AKV 
riike 
üles viivitamata ratifitseerima põlis- ja hõimurahvaid k äsitleva 
Rahvusvahe­
lise Tööorg anisatsiooni 
konventsiooni 
169;
6. usub, 
et seal, kus 
mitmekesisus 
on 
kaasa 
toonud 
vägivaldseid 
konflikte 
või ähvardab  
seda teha, tuleb  
luua 
püsivad vahen dusmehhanismid, 
mis suudak sid 
konflikte 
lahendada 
enne 
ne
nde 
eskaleerumist;
7. kutsub 
ELi 
ja AKV 
riikide 
valitsusi üles vastavalt Coton ou 
lepingu 
artiklile 
8 kaasama 
poliitilisse dialoog i 
kodanikuühiskonna 
organisatsioone, 
sh neid, 
mis esindavad 
marginalise
eritud või vähemusrühmi;
8. usub, 
et arengukoostöö 
piirkondlike 
ja kohalike 
osalejate vahel sob ib 
eriti hästi mitmek esisuse 
integree­
rimise
 parimate tavade vahetamisek s
 ja teatavate k ogukondade
 spetsiifiliste vajadustele reag eerimiseks;
 
kutsub
 seetõttu E Li
 ja AKV
 riikide
 valitsusi üles toetama k ohaliku
 ja piirkondliku
 tasandi
 ühiseid aren­
gualgatusi 
ning 
andma 
neile 
piisavalt poliitilist ruumi, et n ad 
saaksid 
edeneda 
sõltumatult valitsusepool­
sest koostööst;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
9. usub,  et tulek s  ette võtta Aafrik a  vastastikuse  järelevalve mehhan ism ile sarnanev  mitmepooln e  eksper ­
thindamine,
 et hinnata
 tingimusi
 riikides
 ning
 kehtestada
 mitmekesisus
e demokraatliku
 integree
rimise 
võrdlusalused;
10. rõhutab 
asjaolu, et vähemusrühmade demok raatlik 
esindatus, 
nii 
nagu 
ka 
nende 
suutlikkus 
osaleda polii­
tilises, sotsiaalses ja k ultuurilises 
arutelus, on  
heade valitsemistavade rak endamise 
tagamiseks 
hädavajalik ;
11. rõhutab, 
et täielike 
kodaniku- 
ja sotsiaalsete õig uste 
saamiseks 
ei pea kodanik 
tingimata 
olema min gi 
usu­
lise rühma liig e;
Kultuuriline 
mõõde
12. tunnistab,
 et kultuurilise
 mitmekesisuse
 integreerimiseks
 on olemas erin evaid
 poliitikaid
 ja põhiseadus­
likke 
lahendusi; 
usub 
siiski, 
et mitmek ultuurilisust 
käsitlevate 
poliitikate 
kavandamine 
eeldab 
kõigepealt 
õigusliku 
raamistiku 
olemasolu, mis tun nustab 
etniliste, 
usuliste ja k e
eleliste rühmade võrdseid õig usi 
ja 
kaitseb 
kodanikke 
mis tahes vormis disk rimineerimise 
eest;
13. rõhutab 
eriti, et kõik 
AKV 
ja ELi 
riigid 
peavad austama usuvab adust, 
mis on 
sätestatud in imõiguste 
üld­
deklaratsiooni 
artiklis 
18, ÜRO rahvus- või etn iliste, 
usuliste ja k eele
liste vähemuste hulk a 
kuuluvate 
isi­
kute
 õiguste
 deklaratsiooni
 (vähemuste dek laratsiooni)
 artiklites
 1 ja 2 ning
 muudes rahvusvahelistes 
inimõigustealastes 
lepingutes;
14. rõhutab, 
et kultuurilised 
ja usulised tavad peavad omak orda 
järgima 
rahvusvaheliste in imõiguste, 
sh vä­
hemuste, n aiste
 ja laste õig uste
 standardeid,
 nagu need on väljen datud
 näiteks
 inimõiguste
 ülddeklarat
­
siooni 
artiklis 
5 ja artikli 
16 lõikes 
2 ning 
vähemuste dek laratsiooni 
artikli 
4 lõikes 
2, ning 
et tuleb 
tagada 
usuliste 
või kultuuriliste 
kogukondade 
liikmete 
valikuvabadus;
15. rõhutab, 
et rühma traditsioon ilised, 
kultuurilised 
või usulised õigused ei tohi k ahjustada 
rahvusvahelisel 
tasandil 
kokkulepitud 
kõigile 
isikutele 
kättesaadavaks 
tehtud inimõig
uste standardeid;
16. tuletab 
meelde, et usulin e 
tegevus 
põhineb 
isiklikul 
valikul 
ja kuulu
b 
eraelu sfääri, n ing 
on 
veendunud, 
et 
mitmekesises 
ühiskonnas 
peaksid 
usuorganisatsioonid 
ja riiklikud 
inst
itutsioonid 
olema selg elt 
lahus;
17. kutsub 
kõiki 
AKV 
ja ELi 
riike 
tagama, 
et vastavalt in imõiguste 
ülddekl
aratsiooni 
artiklile 
2 austatak s 
kõi­
kide 
keeleliste 
vähemusrühmade õig ust 
kasutada 
oma emak eelt; 
tuletab 
meelde riik ide 
kohustust 
vastavalt 
vähemuste dek laratsiooni 
artikli 
4 lõikele 
3 võtta asjak ohaseid 
meetmeid, et an da 
igal 
võimalusel vähe­
musrühmadesse k uuluvatele
 isikutele
 piisavalt võimalusi õppida oma emak eelt
 või saada õpetust oma 
emakeeles, 
ning 
tagada, 
et haridussüsteemis välditak s 
eristamist etn il
isel, usulisel või k eelelisel 
alusel; rõ­
hutab 
samuti vajadust eden dada 
ja tagada 
ka 
teiste keelte 
õppimist;
18. julgustab 
AKV 
ja ELi 
riike 
investeerima 
oma haridussüsteemi, k una 
haridus on  
põhiline 
inimõigus 
(inim­
õiguste 
ülddeklaratsiooni 
artikkel 
26) ja üks 
tõhusamaid vahen deid 
sallivuse ja in tegratsiooni 
edendami­
seks 
(vähemuste dek laratsiooni 
artikli 
4 lõige 
4); kutsub 
sellega 
seoses komisjoni 
üles pidama k inni 
oma 
lubadusest
 eraldada vähemalt 20 % aren gukoostöö
 rahastamisvahen di
 piirkondlike
 programmide
 sum­
madest tervishoiule ja haridusele, n ing 
kutsub 
laiendama 
seda lubadust 
ka Euroopa 
Arengufondile;
19. kutsub 
kõiki 
AKV 
ja ELi 
riikide 
valitsusi üles tag ama, 
et kooskõlas 
ini
mõiguste 
ülddeklaratsiooni 
artikliga 
19 
oleks 
kõigil 
kodanikel 
juurdepääs meediale, väljen damaks 
täielikult 
oma etnilist, 
usulist või k eelelist 
identiteeti, 
mis hõlmak s 
sihipärast toetust vähemuskeelsele meediale nin g 
kõikide 
ühiskonna 
rühmade õig ­
last 
ja tasakaalustatud 
esindatust; 
elades demok raatlikus 
riigis, 
peab 
erinevatel 
häältel ühisk onnas 
olema 
võimalik n eid
 õigusi
 kasutada
 piisava esin datuse
 kaudu
 meedias; rõhutab üleriig ilisele
 meediale laiaula­
tusliku 
juurdepääsu tähtsust teatava in formeerituse 
taseme kindlustam
iseks;T E 2 2 / 1 2 2 C
EuroopaLiidu Teataja C 221/23
20. usub, et k ohtades, kus tõrjutus ja eelarvamused k ujutavad suurt prob l eemi, peak s AKV–ELi koostöö toe­
tama konkreetseid
 programme
 meedia ja hariduse valdk onnas
 sallivuse ja ük steisemõistmise
 
edendamiseks;
21. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles võtma vastu en netavaid 
poliitikaid, 
edend
amaks 
erinevate 
etniliste, 
usuliste ja 
keeleliste
 rühmade õig last
 esindatust
 ametiasutustes, valimissüsteemides, halduses, politseis ja turvasek­
toris, võideldes disk rimineerimisega 
selle kõikides 
vormides ja aren da
des välja sihtvärb amise 
poliitikaid, 
hõlmates 
võimaluse k orral 
positiivseid meetmeid;
22. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles kaaluma 
oma valimissüsteemide ümb erkujun
damist, eden damaks 
vähemuste 
huvide õig last 
esindatust, 
vältides samas rahvuslik u 
kuuluvuse 
muutumist põhilisek s 
argumendiks;
23. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles edendama 
asjakohaseid 
intellektuaaloman
dit käsitlevaid 
õigusakte 
– nagu 
on 
ette 
nähtud 
selliste tun nustatud 
rahvusvaheliste org anisatsioonide 
na
gu 
Ülemaailmn e 
Intellektuaalse 
Omandi 
Organisatsiooni 
poolt – seoses k ultuuriväärtuste 
või kultuuri- 
ja looduspäran di 
vahetamise või 
ümberpaigutamisega;
Sotsiaalsed 
ja majandu slikud 
küsimused
24. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles tunnustama 
majandusliku 
mitmekesistamis
e tähtsust ja rak endama 
poliiti­
kaid 
selle saavutamisek s, 
arvestades et sotsiaalmajan duslikud 
tegurid 
võivad tek itada 
või süven dada 
kul­
tuuridevahelisi 
pingeid, 
samuti eden dama 
arengu 
huvides piirk ondlikku 
integratsiooni;
25. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles edendama 
vähemuste sotsiaalset k aasatust 
ning 
võtma vastu ak tiivseid 
polii­
tikaid, 
et tagada 
võrdne 
juurdepääs tööle, haridusele ja sotsiaalteen us
tele;
26. kutsub 
uusi ELi 
liikmesriike 
üles täitma oma lub adusi 
abistada 
AKV 
riike 
nende 
aastatuhan de 
arenguees­
märkide 
saavutamisel;
27. tunnistab, 
et sellised teg urid 
nagu 
üleilmastumin e, 
konfliktid 
loodusvarade pärast või k liimamuutus 
too­
vad tõenäoliselt 
kaasa 
täiendavaid 
rändevooge, 
ja on 
seisukohal, 
et AKV-
sisest või AK V 
ja ELi 
vahelist rän ­
net 
ei tuleks 
käsitleda 
üksnes 
majanduslikust 
seisukohast, 
vaid arvestada tulek s 
ka 
poliitilisi, sotsiaalseid ja 
kultuurilisi 
kontakte; 
on 
veendunud, 
et on 
ülimalt olulin e 
austada täielik ult 
kõikide 
ümberasujate 
õigusi 
ja 
väärikust;
28. nõuab, 
et AKV 
ja ELi 
riikide 
loodusvaradest saadavaid tulusid tuleb  
ka
sutada nende 
riikide 
kõikide 
ühis­
konnasektorite 
arengu 
hüvanguks; 
kutsub 
valitsusi üles tag ama, 
et konsu
lteeritaks 
kõikide 
kogukondade­
ga,
 nii
 et nad
 saaksid
 kasu
 mis tahes ärituludest, n ing
 et võetak s
 arvesse kesk kondlikke
 ja kultuurilisi
 
kaalutlusi; 
tunnistab 
vajadust mehhan ismide 
loomiseks, 
mis kindlustak
sid nende 
hüvede jaotust;
Rahvusvaheline 
ja piirkondlik koostöö-  
ja arengu poliitika
29. kutsub 
ELi 
ja AKV 
riikide 
valitsusi üles riik like 
ja piirkondlike 
strateegiadokumentide 
koostamisel 
ja läbi­
vaatamisel
 analüüsima
 probleeme,
 mis on seotud rahvuslik e,
 kultuurilis
te, usuliste ja k ujunevate
 vähe­
muste kaasatuse
 ja võrdsuseg a,
 ning
 kaasama
 sellesse konsultatsioon ipr
otsessi asjaomaste rühmade 
esindajaid; 
rõhutab, 
et tuleks 
luua ja rahastada k onkreetseid 
programme
, mis eden davad 
võrdset juurde­
pääsu sotsiaalteen ustele 
ja poliitikas 
osalemisele;
30. kutsub 
ELi 
liikmesriike 
ja komisjoni 
tagama, 
et vähemuste, sh põlisrahvaste ja k ujunevate 
vähemuste õig u­
si 
võetaks 
arvesse kõikides 
programmides 
ja projektides, 
eelkõige 
inimõ
iguste, 
demokraatia 
ja valitsemis­
tava valdk ondades;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
31. tuletab meelde E Li positiivset k ogemust seoses vähemuste õig uste kai tsmise ja piirik onfliktide rahumeelse 
lahendamisega;
32. kutsub 
AKV 
ja ELi 
riike 
üles tunnustama 
Aafrika 
Liidu asutamisak ti 
positiivset mõju, mis sätestab , 
et põ­
hiseadusevastaste vahen ditega 
võimule tuln ud 
valitsustel ei lub ata 
osaleda Aafrik a 
Liidu tegevuses;
33. usub, 
et Aafrika 
vastastikuse 
järelevalve mehhan ism 
tõhustab 
tulemuslik ult 
demokraatlikke 
institutsioo­
ne, 
mis tugevdavad 
mitmekesisust 
ja vastutustun dlikku 
valitsemistava; n õuab, 
et AKV 
piirkondlikud 
ja all­
piirkondlikud
 organisatsioonid
 pööraksid
 sellistes raamistik es
 suuremat tähelepan u
 vähemuste 
probleemidele;
34. teeb 
kaaspresidentidele 
ülesandeks 
edastada k äesolev 
resolutsioon  
AKV–ELi 
ministrite 
nõukogule, 
Aafri­
ka 
Liidu Komisjonile, 
üleaafrikalisele 
parlamendile 
ning 
piirkondlike
le ja riikide 
parlamentidele, 
Euroopa 
Komisjonile,
 ÜROle ja piirk ondlikele
 organisatsioonidele
 ning
 Euroopa
 Liidu ja Aafrik a
 Liidu 
eesistujariik idele.
RESOLUTSIOON
(1) Vastu võetud AK V–ELi parlamentaarse ühisassamb lee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vab ariik). (1)
majanduspartnerluslepingute 
ja nende mõju  
kohta AKV riikidele
AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,
—kohtudes 
Prahas (Tšehhi Vab ariik) 6.
–9. aprillil 2009. aastal; 
—võttes arvesse töök orra 
artikli 
17 lõiget 
1; 
—võttes arvesse E Ü 
asutamislepin gu 
artiklit 
178; 
—võttes arvesse k oostöölepingut 
ühelt poolt Aafrik a, 
Kariibi 
mere ja Vaik se 
ookeani 
piirkonna 
riikide 
rüh­
ma ning 
teiselt poolt E uroopa 
Ühenduse 
ja selle liik mesriikide 
vahel, millele on  
alla kirjutatud 
Cotonous
23. 
juunil 
2000 (Coton ou 
leping)
(2) EÜT  L 317, 15.12.2000, lk   3. (2); 
—võttes arvesse 30. juunist
 1. juulini 
2008. a. Sharm E l-Sheikis 
Egiptuse
s toimunud 
Aafrika 
Liidu riigi- 
ja 
valitsusjuhtide k onverentsi 
11. korralise 
istungi 
otsust
(3) AU/Dec. 197(XI ). (3) majanduspartnerluslepingute aruande kohta; 
—võttes 
arvesse 31. jaanuarist
 2. veebruarini 
2008. a. Addis Ab ebas 
toimunud 
Aafrika 
Liidu riigi- 
ja valit­
susjuhtide k onverentsi 
10. korralise 
istungi 
avaldust majan duspartner
luslepingute 
kohta;
 
—võttes arvesse Accra dek laratsiooni, 
mis võeti vastu AK V 
riikide 
riigi- 
ja valitsusjuhtide 6. tippk ohtumisel
3. 
oktoobril 
2008
(4) ACP/28/025/08. (4); 
—võttes arvesse k omisjoni 12. 
aprilli 2005. aasta teatist n õukogule, 
Eur
oopa Parlamen dile 
ja Majandus- 
ja 
Sotsiaalkomiteele „
Poliitikavaldkondade 
seostatus aren guga 
– aastatuhan de 
arengueesmärkide 
saavutami­
se kiirendamine
”
(5) KOM(2005) 134 lõplik . (5);T E 4 2 / 1 2 2 C