Ühistransiidiprotseduuri konventsioon

AUSTRIA VABARIIK, SOOME VABARIIK, ISLANDI VABARIIK, NORRA KUNINGRIIK, ROOTSI KUNINGRIIK NING ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,

edaspidi nimetatud "EFTA riigid",

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS,

edaspidi nimetatud "ühendus",

VÕTTES ARVESSE ühenduse ja kõikide EFTA riikide vahel sõlmitud vabakaubanduslepinguid,

VÕTTES ARVESSE Luxembourgis 9. aprillil 1984. aastal EFTA riikide ministrite, ühenduse liikmesriikide ja Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt vastu võetud ühisdeklaratsiooni, millega kutsutakse üles Euroopa majandusruumi loomisele, eriti seoses piiriformaalsuste ja päritolureeglite lihtsustamisega,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide ja ühenduse vahel sõlmitud konventsiooni kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta, millega võetakse kaubavahetuses kasutusele ühtne haldusdokument,

VÕTTES ARVESSE, et nimetatud ühtse haldusdokumendi kasutuselevõtmine ühistransiidiprotseduuri raames kaubaveoks ühenduse ja EFTA riikide ning EFTA riikide endi vahel toob kaasa lihtsustamise,

VÕTTES ARVESSE, et kõige sobivam viis nimetatud eesmärgi saavutamiseks oleks laiendada ühendusesisese, ühenduse ja Austria ja Šveitsi ning Austria ja Šveitsi vahelise kaubaveo suhtes kohaldatavat transiidiprotseduuri ka nendele EFTA riikidele, mis seda ei kohalda,

VÕTTES ARVESSE ka Soome, Norra ja Rootsi vahel kohaldatavat Põhjamaade transiidikorraldust,

ON OTSUSTANUD sõlmida järgmise konventsiooni:

Üldsätted

Artikkel 1

1. Käesoleva konventsiooniga sätestatakse ühenduse ja EFTA riikide vahelise ning EFTA riikide vahelise transiitkaubaveo meetmed, võttes kasutusele ühistransiidiprotseduuri kauba liigist ja päritolust olenemata ning hõlmates vajaduse korral ümberlaaditud, edasisaadetud või ladustatud kaupa.

2. Ilma et see piiraks käesoleva konventsiooni sätete, eeskätt tagatisi käsitlevate sätete kohaldamist, rakendatakse ühenduses ringleva kauba suhtes ühenduse transiidiprotseduuri.

3. Vastavalt artiklite 7–12 sätetele nähakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad ette käesoleva konventsiooni I ja II liites.

4. Ühistransiidiprotseduuri transiidideklaratsioonid ja -dokumendid peavad vastama III liitele ja koostatakse selle liite kohaselt.

Artikkel 2

1. Ühistransiidiprotseduuri kirjeldatakse edaspidi vastavalt asjaoludele kui protseduuri T1 või T2.

2. Protseduuri T1 võib kohaldada mis tahes artikli 1 lõike 1 kohaselt veetava kauba suhtes.

3. Protseduuri T2 kohaldatakse artikli 1 lõike 1 kohaselt veetava kauba suhtes:

a) ühenduses ainult sel juhul, kui kaubad vastavad Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklites 9 ja 10 sätestatud tingimustele ja kui nende suhtes pole kuulunud täitmisele ekspordiga seotud tolliformaalsusi vastavalt ühisele põllumajanduspoliitikale toetuste maksmiseks eksportimiseks riikidesse, mis ei ole ühenduse liikmesriigid, või juhul, kui kaupade suhtes kohaldatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut ja kui kaubad on nimetatud lepingu tingimuste kohaselt vabas liikumises ühenduse piires (ühenduse kaubad);

b) EFTA riigis ainult sel juhul, kui kaup on sellesse EFTA riiki saabunud protseduuri T2 alusel ja saadetakse edasi artiklis 9 sätestatud eritingimuste kohaselt.

4. Käesolevas konventsioonis sätestatud eritingimusi seoses kauba suhtes protseduuri T2 rakendamisega kohaldatakse ka kauba ühenduse staatust tõendavate T2L dokumentide väljaandmise suhtes ja T2L dokumendiga hõlmatud kaupa käsitletakse samamoodi kui protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, kuid selle juures ei pea olema T2L dokumenti.

Artikkel 3

1. Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) transiit – protseduur, mille alusel kaupa veetakse tollijärelevalve all ühe riigi ühest tolliasutusest sama riigi teise tolliasutusse või teise riigi tolliasutusse vähemalt üle ühe piiri;

b) riik – mis tahes EFTA riik ja ühenduse liikmesriik;

c) kolmas riik – riik, mis ei ole EFTA riik ega ühenduse liikmesriik.

2. Käesoleva konventsiooniga protseduuride T1 ja T2 jaoks sätestatud eeskirjade kohaldamisel on EFTA riikidel ning ühendusel ja tema liikmesriikidel võrdsed õigused ja kohustused.

Artikkel 4

1. Käesolev konventsioon ei piira ühtegi teist transiidiprotseduuri, sealhulgas TIR-protseduuri ega Reini manifesti, käsitleva rahvusvahelise lepingu kohaldamist, mille suhtes kehtivad piirangud seoses kauba veoga ühest ühenduse punktist teise ja kauba ühenduse staatust tõendavate T2L dokumentide väljaandmisega.

2. Käesolev konventsioon ei piira ka:

a) kauba liikumist ajutise impordi protseduuri alusel ega

b) piiriliiklust käsitlevaid lepinguid.

Artikkel 5

Konventsiooniosaliste ja kolmanda riigi vahelise lepingu puudumisel, millisel juhul võib konventsiooniosaliste vahel liikuvat kaupa selle kolmanda riigi kaudu vedada protseduuri T1 või T2 alusel, rakendatakse üht nimetatud protseduuri selle kolmanda riigi kaudu veetava kauba suhtes ainult siis, kui kõnesolev vedu toimub konventsiooniosalise territooriumil koostatud üheainsa veodokumendi alusel ja protseduuri rakendamine peatatakse kolmanda riigi territooriumil.

Artikkel 6

Kui tagatakse kauba suhtes kohaldatavate meetmete rakendamine, võivad riigid protseduuride T1 ja T2 raames kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega kehtestada lihtsustatud protseduurid teatavate kaubavedude suhtes. Sellised kokkulepped tehakse teatavaks Euroopa Ühenduste Komisjonile, mis teavitab teisi riike.

Transiidiprotseduuri rakendamine

Artikkel 7

1. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on EFTA riikide pädevad tolliasutused volitatud täitma lähte-, vahe-, siht- ja tagatistolliasutuste ülesandeid.

2. Ühenduse liikmesriikide pädevad tolliasutused on volitatud aktsepteerima EFTA riigis asuvasse sihttolliasutusse toimuva transiidi dokumente T1 või T2. Arvestades käesoleva konventsiooni mis tahes erisätteid, on nad EFTA riiki saadetud kauba puhul volitatud välja andma ka dokumente T2L.

3. Kui tegemist on I liite artikli 16 lõikes 2 sätestatud tähendust omava liitsaadetisega, mis laaditakse ühele transpordivahendile ja saadetakse ühe printsipaali poolt üheainsa protseduuriga T1 või T2 koondveona ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse ühele kaubasaajale tarnimiseks, võib konventsiooniosaline nõuda, et nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel lülitataks need kaubasaadetised ühte deklaratsiooni T1 või T2 koos vastavate lastinimekirjadega.

4. Olenemata nõudest, et kauba ühenduse staatust tuleb vajaduse korral tõendada, ei nõuta konventsiooniosalise piiritolliasutuses ekspordiga seotud tolliformaalsusi täitvalt isikult saadetava kauba suunamist protseduurile T1 või T2, sõltumata tolliprotseduurist, mida kauba suhtes rakendatakse naabruses paiknevas piiritolliasutuses.

5. Olenemata nõudest, et kauba ühenduse staatust tuleb vajaduse korral tõendada, võib konventsiooniosalise ekspordiga seotud tolliformaalsusi täitev piiritolliasutus keelduda kauba suunamisest protseduurile T1 või T2, kui see protseduur tuleb lõpetada naabruses paiknevas piiritolliasutuses.

Artikkel 8

Kui kaup saadetakse edasi dokumendi T1 või T2 alusel, eriti kui saadetised jaotatakse osadeks, laaditakse ümber või ühendatakse, ei lubata mingit lisamist, eemaldamist ega asendamist.

Artikkel 9

1. EFTA riiki protseduuri T2 alusel toodav kaup, mida võib nimetatud protseduuri alusel ka edasi saata, jääb kogu aeg selle riigi tolliasutuste kontrolli alla, et tagada kauba säilimine algse tunnusega ja muutumatul kujul.

2. Kui muu tolliprotseduuri kui transiidi- või tolliladustamisprotseduuri alusel EFTA riiki toodud kaup saadetakse sellest riigist edasi, ei või protseduuri T2 rakendada.

Seda sätet ei kohaldata siiski näitusel, messil või muul samalaadsel avalikul väljapanekul näidatava ajutiselt imporditud kauba suhtes, millega ei ole tehtud muid toiminguid kui need, mis on vajalikud kauba seisundi säilitamiseks või saadetiste osadeks jaotamiseks.

3. Kui kaup saadetakse tolliladustamisprotseduuri alusel ladustamise järel EFTA riigist edasi, võib protseduuri T2 rakendada ainult järgmistel tingimustel:

- kaupa ei ole ladustatud üle viie aasta; tollitariifistiku kaupade liigituse nomenklatuuri (14. juuni 1983. aasta rahvusvaheline kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioon) gruppidesse 1–24 kuuluva kauba puhul piiratakse seda ajavahemikku kuue kuuni,

- kaupa on ladustatud eri ruumis ja sellega ei ole tehtud muid toiminguid kui need, mis on vajalikud kauba seisundi säilitamiseks või saadetiste osadeks jaotamiseks ilma pakendit asendamata.

- mis tahes käitlemine on toimunud tollijärelevalve all.

4. Igal EFTA riigi tolliasutuse poolt väljaantud T2 või T2 L dokumendil peab olema viide vastavale T2 või T2 L dokumendile, mille alusel kaup sellesse EFTA riiki saabus, ning kõik kinnitusmärked.

Artikkel 10

1. Kui lõikes 2 või liidetes ei ole sätestatud teisiti, tuleb iga protseduuri T1 või T2 puhul esitada tagatis, mis kehtib kõikides selles protseduuris osalevates riikides.

2. Lõike 1 sätted ei piira:

a) konventsiooniosaliste õigust omavahel kokku leppida, et tagatise esitamisest loobutakse protseduuri T1 või T2 suhtes, mis hõlmab ainult nende territooriumi;

b) konventsiooniosalise õigust mitte nõuda tagatise esitamist protseduuri T1 või T2 lähtetolliasutuse ja esimese vahetolliasutuse vahel toimuva osa suhtes.

3. Käesoleva konventsiooni liidetes I ja II sätestatud kindlasummalise tagatise mõistes tähendab eküü järgmiste summade kogusummat:

0,719 | Saksa marka, |

0,0878 | Inglise naela, |

1,31 | Prantsuse franki, |

140 | Itaalia liiri, |

0,256 | Hollandi kuldnat, |

3,71 | Belgia franki, |

0,14 | Luksemburgi franki, |

0,219 | Taani krooni, |

0,00871 | Iiri naela, |

1,15 | Kreeka drahmi. |

Eküü väärtus teatavas omavääringus võrdub ülatoodud valuutakoguste ekvivalentide kogusummaga selles vääringus.

Artikkel 11

1. Üldjuhul tagatakse kauba identifitseerimine tollitõkendiga.

2. Tollitõkend paigaldatakse:

a) koormaruumile, kui transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on juba heaks kiidetud tollialaste õigusaktide alusel või kui lähtetolliasutus on selle tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistanud;

b) muudel juhtudel igale üksikpakendile.

3. Transpordivahendi võib tunnistada tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks, kui:

a) tollitõkendit on võimalik paigaldada lihtsalt ja tõhusalt;

b) see on ehitatud nii, et kaupa ei saa välja võtta ega juurde panna ilma avamisjälgi jätmata või tollitõkendeid rikkumata;

c) need ei sisalda peidikuid, kuhu saaks kaupu peita;

d) koormaruum on tolliläbivaatuseks kergesti ligipääsetav.

4. Arvestades muid võimalikke identifitseerimismeetmeid, ei pruugi lähtetolliasutus tollitõkendi paigaldamist nõuda, kui deklaratsioonis T1 või T2 või täiendavates dokumentides esitatud kauba kirjeldus võimaldab seda kergesti identifitseerida.

Artikkel 12

1. Kuni lepitakse kokku statistilise teabe vahetamise protseduur, mis tagab EFTA riikidele ja ühenduse liikmesriikidele transiidistatistika ettevalmistamiseks vajalikud andmed, esitatakse kui mitte konventsiooniosalise taotlusel, siis statistilistel eesmärkidel dokumentide T1 ja T2 eksemplari 4 lisaeksemplar:

a) iga EFTA riigi esimesele vahetolliasutusele;

b) esimesele ühenduse vahetolliasutusele selle kauba osas, mille suhtes rakendatakse EFTA riigis algavat protseduuri T1 või T2.

2. Ülalnimetatud lisaeksemplari ei nõuta sel juhul, kui kaupa veetakse II liite IV jaotise I peatükis sätestatud tingimustel.

3. Printsipaal või tema volitatud esindaja esitavad transiidistatistika eest vastutavate siseriiklike talituste nõudel mis tahes dokumendiga T1 või T2 seotud teabe, mis on vajalik statistika koostamiseks.

Haldusabi

Artikkel 13

1. Asjaomaste riikide tolliasutused annavad üksteisele igasugust nende käsutuses olevat teavet, mis on oluline käesoleva konventsiooni nõuetekohase kohaldamise kontrollimiseks.

2. Asjaomaste riikide tolliasutused teevad vajaduse korral üksteisele teatavaks kõik protseduuri T1 või T2 alusel tehtud vedudega seotud järeldused, dokumendid, aruanded, menetluste protokollid ja teabe ning nende vedude puhul aset leidnud eiramised ja rikkumised.

Lisaks teevad nad vajaduse korral üksteisele teatavaks kõik sellise kaubaga seotud järeldused, mille puhul nähakse ette vastastikust abi ja mille suhtes on rakendatud tolliladustamisprotseduuri.

3. Kui ühest riigist teise riiki toodud või riigist läbi veetud või tolliladustamisprotseduuri alusel ladustatud kauba osas kahtlustatakse eiramisi või rikkumisi, teevad asjaomaste riikide tolliasutused taotluse korral üksteisele teatavaks kogu teabe, mis on seotud:

a) nimetatud kauba veotingimustega:

- olenemata viisist, kuidas kaup edasi saadeti sellesse riiki saabumise kohast, kellele taotlus esitatakse dokumendi T1, T2 või T2 L alusel, või

- olenemata viisist, kuidas kaup saabus sellest riigist edasisaatmise kohta, kellele taotlus esitatakse dokumendi T1, T2 või T2 L alusel:

b) kauba ladustamistingimustega sellesse riiki saabumise kohas, kellele taotlus esitatakse dokumendi T2 või T2 L alusel, või kohas, kust kaup sellest riigist edasi saadeti dokumendi T2 või T2 L alusel.

4. Igas lõigete 1–3 alusel esitatud taotluses täpsustatakse juhtum või juhtumid, millele taotluses viidatakse.

5. Kui mõne riigi tolliasutus taotleb abi, mida see riik ise taotluse korral anda ei suudaks, juhitakse esitatud taotluses tähelepanu kõnealusele asjaolule. Sellise taotluse täitmine jääb taotluse saanud tolliasutuse otsustada.

6. Lõigete 1–3 kohaselt saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva konventsiooni kohaldamiseks ja teabe saanud riik tagab sellele samasuguse kaitse, nagu kõnealuse riigi siseriiklike õigusaktidega on sama laadi teabele ette nähtud. Sellist teavet võib kasutada muudel eesmärkidel ainult selle edastanud tolliasutuse kirjalikul nõusolekul ning vastavalt kõnealuse asutuse sätestatud piirangutele.

Ühiskomitee

Artikkel 14

1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomitee, kus on esindatud kõik käesoleva konventsiooni osalised.

2. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse kokkuleppe alusel.

3. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid vähemalt üks kord aastas. Iga konventsiooniosaline võib nõuda koosoleku kokkukutsumist.

4. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja määramise ja tema ametiaja kohta.

5. Ühiskomitee võib vastu võtta otsuse mis tahes allkomitee või töörühma loomise kohta, mis abistaksid teda ülesannete täitmisel.

Artikkel 15

1. Ühiskomitee ülesanne on hallata käesolevat konventsiooni ja tagada selle nõuetekohane rakendamine. Selleks saab ühiskomitee konventsiooniosalistelt korrapäraselt teavet käesoleva konventsiooni kohaldamise käigus saadud kogemustest, esitab soovitusi ja lõikega 3 ettenähtud juhtudel võtab vastu otsuseid.

2. Ühiskomitee soovitab eelkõige:

a) käesoleva konventsiooni muudatusi, välja arvatud need, mida on nimetatud lõikes 3;

b) muid selle kohaldamiseks vajalikke meetmeid.

3. Ühiskomitee võtab oma otsusega vastu:

a) liidete muudatused;

b) artikli 10 lõikes 3 sätestatud eküü mõiste muudatused;

c) muud liidete muudatuste tõttu vajalikud käesoleva konventsiooni muudatused;

d) I liite artikli 28 lõike 2 alusel võetavad meetmed;

e) uute liikmesriikide ühendusega ühinemisel nõutavad üleminekumeetmed.

Konventsiooniosalised rakendavad selliseid otsuseid kooskõlas oma õigusaktidega.

4. Kui konventsiooniosalise esindaja ühiskomitees on heaks kiitnud otsuse, mille puhul on vaja täita põhiseadusest tulenevaid nõudeid, jõustub nimetatud otsus kuupäeva märkimata jätmise korral reservatsiooni tühistamise teatele järgneva teise kuu esimesel päeval.

Muud sätted ja lõppsätted

Artikkel 16

Konventsiooniosalised võtavad asjakohased meetmed, et tagada käesoleva konventsiooni tõhus ja ühetaoline kohaldamine, võttes arvesse vajadust vähendada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid formaalsusi nii palju kui võimalik ning saavutada vastastikku rahuldav lahendus konventsiooni kohaldamisega kaasnevatele raskustele.

Artikkel 17

Konventsiooniosalised teatavad üksteisele käesoleva konventsiooni rakendamiseks vastuvõetavatest sätetest.

Artikkel 18

Käesoleva konventsiooni sätetega ei välistata konventsiooniosaliste või ühenduse liikmesriikide poolt kehtestatud impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega.

Artikkel 19

Käesoleva konventsiooni liited ja lisaprotokoll on konventsiooni lahutamatuks osaks.

Artikkel 20

1. Käesolev konventsioon kehtib ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut vastavalt kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustele, ja teiselt poolt EFTA riikide territooriumide suhtes.

2. Käesolevat konventsiooni kohaldatakse ka Liechtensteini Vürstiriigi suhtes seni, kui kõnealune vürstiriik on tolliliidulepingu kaudu seotud Šveitsi Konföderatsiooniga.

Artikkel 21

Konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni osaliste hulgast välja astuda, tingimusel et ta teatab sellest kirjalikult 12 kuud ette konventsiooni hoiulevõtjale, kes teavitab kõiki teisi konventsiooniosalisi.

Artikkel 22

1. Käesolev konventsioon jõustub 1. jaanuaril 1988, tingimusel et enne 1. novembrit 1987 on konventsiooniosalised andnud oma vastuvõtmiskirjad hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu peasekretariaati, kes tegutseb hoiulevõtjana.

2. Kui käesolev konventsioon ei jõustu 1. jaanuaril 1988, jõustub see viimase vastuvõtmiskirja hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval.

3. Hoiulevõtja teatab konventsiooniosalistele iga konventsiooniosalise vastuvõtmiskirja hoiuleandmise ja käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäeva.

Artikkel 23

1. Käesoleva konventsiooni jõustumisega kaotavad kehtivuse 30. ja 23. novembril 1972. aastal ühenduse ning vastavalt Austria ja Šveitsi vahel sõlmitud lepingud ühenduse transiidieeskirjade kohaldamise kohta ja 12. juulil 1977. aastal nimetatud riikide ja ühenduse vahel sõlmitud leping ühenduse transiidieeskirjade kohaldamise laiendamise kohta.

2. Lõikes 1 nimetatud lepinguid kohaldatakse jätkuvalt enne käesoleva konventsiooni jõustumist alustatud protseduuride T1 ja T2 suhtes.

3. Soome, Norra ja Rootsi vahel kohaldatav Põhjamaade transiidikorraldus lõpetatakse alates käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäevast.

Artikkel 24

Käesolev konventsioon, mis on koostatud ühes eksemplaris taani, hollandi, inglise, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania, soome, islandi, norra ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Ühenduste Nõukogu sekretariaadi arhiivi, kes edastab selle tõestatud koopia kõikidele konventsiooniosalistele.

Interlaken, 20. mai 1987

--------------------------------------------------

I LIIDE

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevas konventsioonis sätestatud transiidiprotseduuri kohaldatakse kaubaveo suhtes kooskõlas konventsiooni artikli 1 lõikega 1.

2. Protseduuri T1 või T2 kohaldatakse konventsiooni artikli 2 kohaselt.

Artiklid 2–10

(Käesolev liide ei sisalda artikleid 2–10.)

Artikkel 11

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) printsipaal –

isik, kes taotleb isiklikult või volitatud esindaja kaudu nõutavate tolliformaalsustega kooskõlas olevas deklaratsioonis luba transiitveo korraldamiseks ja võtab sealjuures pädevate asutuste ees enesele vastutuse transiitveo korraldamiseks vastavalt eeskirjadele;

b) transpordivahend, eelkõige:

- maanteesõidukid, haagised või poolhaagised,

- raudteevagunid,

- veesõidukid,

- õhusõidukid,

- konteinerid tähenduses, mis on sätestatud konteinereid käsitlevas tollikonventsioonis;

c) lähtetolliasutus – tolliasutus, kus transiitvedu algab;

d) vahetolliasutus –

- riigi territooriumile, välja arvatud lähteriigi territooriumile sisenemise kohas paiknev tolliasutus,

- ka konventsiooniosalise territooriumilt väljumise kohas paiknev tolliasutus, kui kaubasaadetis viiakse välja kõnealuse konventsiooniosalise territooriumilt transiitveo käigus, mille teekonnal ületatakse kõnealuse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir;

e) sihttolliasutus –

tolliasutus, kus tuleb esitada kaup transiitveo lõpetamiseks;

f) tagatistolliasutus –

tolliasutus, kus esitatakse üldsummaline tagatis;

g) sisepiir –

kahe konventsiooniosalise ühine piir.

Konventsiooniosalise meresadamas pealelaaditavaid kaupu ja teise konventsiooniosalise meresadamas mahalaaditavaid kaupu loetakse sisepiiri ületanuks juhul, kui merereisi suhtes kohaldatakse ühtainsat veodokumenti.

Kolmandatest riikidest meritsi saabunud ja konventsiooniosalise meresadamas ümberlaaditavaid kaupu, eesmärgiga laadida need maha teise konventsiooniosalise meresadamas, loetakse sisepiiri mitte ületanuks.

II JAOTIS

PROTSEDUUR T1

Artikkel 12

1. Kaupade suhtes, mida tuleb vedada protseduuri T1 kohaselt, kohaldatakse deklaratsiooni T1 kooskõlas käesolevas konventsioonis sätestatud tingimustega. Deklaratsioon T1 on deklaratsioon, mille vorm vastab III liites olevale näidisele.

2. Vormile T1, millele viidatakse lõikes 1, võib vajaduse korral lisada ühe või enama täiendava vormi T1 bis, mis vastab III liites olevale lisalehe näidisele.

3. Vormid T1 ja T1 bis trükitakse ja täidetakse konventsiooniosaliste ühes ametlikus keeles, mille on kinnitanud lähteriigi pädev asutus. Veoga T1 seotud riigi pädev asutus võib vajaduse korral nõuda tõlget nimetatud riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikes keeltest.

4. Deklaratsioonile T1 kirjutab alla isik, kes taotleb luba veo T1 sooritamiseks, või tema volitatud esindaja ning taotlus tuleb esitada lähtetolliasutusele vähemalt kolmes eksemplaris.

5. Deklaratsiooni T1 lisadokumendid on deklaratsiooni lahutamatuks osaks.

6. Deklaratsioonile T1 peab olema lisatud veodokument.

Lähtetolliasutus võib nõuda selle dokumendi esitamist tolliformaalsuste täitmise ajal. Veodokument tuleb esitada veo ajal, kui tolliasutused seda nõuavad.

7. Kui lähteriigi protseduur T1 järgneb mõnele teisele tolliprotseduurile, siis tehakse deklaratsiooni T1 märge nimetatud protseduuri või vastavate tollidokumentide kohta.

Artikkel 13

Printsipaal vastutab:

a) kauba esialgsel kujul sihttolliasutusele esitamise eest ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu meetmetele, mis pädevad asutused on võtnud kauba identifitseeritavuse tagamiseks;

b) protseduuri T1 ja kõiki riike, mille territooriumil kaubavedu korraldatakse, käsitlevate sätete järgimise eest.

Artikkel 14

1. Iga riik võib, vastavalt tema poolt nõutavatele tingimustele, ette näha dokumendi T1 kasutamise siseriiklikes menetlustes.

2. Selleks otstarbeks printsipaali asemel teise isiku poolt dokumenti T1 lisatud täiendavate andmete eest vastutab eespool nimetatud isik vastavalt siseriiklikele õigusnormidele.

Artikkel 15

(Käesolev liide ei sisalda artiklit 15.)

Artikkel 16

1. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida rohkem kui ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida rohkem kui ühes sihttolliasutuses.

2. Igale deklaratsioonile T1 märgitakse ainult ühele ja samale transpordivahendile laaditud või laadimisele kuuluv kaup, mis veetakse ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse.

Tingimusel, et veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse eelmise lõigu kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid:

a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk;

b) koosseis raudteevaguneid;

c) ühe terviku moodustavad alused;

d) konteinerid, mis on laaditud veovahendile käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 17

1. Lähtetolliasutus registreerib deklaratsiooni T1, määrab kindlaks tähtaja, mille jooksul tuleb kaup esitada sihttolliasutusele, ning võtab vajaduse korral identifitseerimismeetmed.

2. Pärast vajalike andmete kandmist deklaratsiooni T1 jätab lähtetolliasutus endale oma eksemplari ning tagastab ülejäänud printsipaalile või tema esindajale.

Artikkel 18

(Käesolev liide ei sisalda artiklit 18.)

Artikkel 19

1. Kaubale peavad olema lisatud lähtetolliasutuse poolt printsipaalile või tema esindajale saadetud dokumendi T1 eksemplarid.

2. Kauba vedu toimub dokumendis T1 sätestatud vahetolliasutuste kaudu. Kui asjaolud seda õigustavad, võib kasutada teisi vahetolliasutusi.

3. Järelevalve eesmärgil võib iga riik määrata transiidimarsruudid oma territooriumil.

4. Iga riik esitab Euroopa Ühenduste Komisjonile nende tolliasutuste nimekirja, millel on õigus tegeleda vedudega T1, märkides ära nende asutuste lahtiolekuajad.

Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele.

Artikkel 20

Igas riigis esitatakse dokumendi T1 eksemplarid vastavalt tolliasutuste nõuetele, kes võivad veenduda selles, et tollitõkendid on rikkumata. Kaupa ei kontrollita, kui ei kahtlustata eeskirjade eiramist, mis võiks tingida kuritarvitusi.

Artikkel 21

Kaubasaadetis ja dokumendi T1 eksemplarid esitatakse kõigis vahetolliasutustes.

Artikkel 22

1. Veoettevõtja esitab kõikidele vahetolliasutustele transiiditeatise. Transiiditeatise vorm on sätestatud II liites.

2. Vahetolliasutused kaupa ei kontrolli, kui ei kahtlustata eeskirjade eiramist, mis võiks tingida kuritarvitusi.

3. Kui kaup veetakse kooskõlas artikli 19 lõikega 2 sellise vahetolliasutuse kaudu, mida dokumendis T1 nimetatud ei ole, saadab kõnealune asutus viivitamata transiiditeatise dokumendis märgitud asutusele.

Artikkel 23

Kui kaup laaditakse vahetolliasutuses peale või maha, tuleb esitada lähtetolliasutus(t)e poolt väljastatud dokumendi T1 eksemplarid.

Artikkel 24

1. Dokumendiga T1 hõlmatud kaupa võib deklaratsiooni uuendamata ümber laadida mõnele teisele veovahendile selle riigi tolli järelevalve all, kelle territooriumil kõnealune laadimine toimub. Sel juhul kannavad tolliasutused asjakohased üksikasjad dokumenti T1.

2. Vastavalt enda määratud tingimustele võib toll lubada järelevalveta ümberlaadimist. Sel juhul kannab veoettevõtja asjakohased üksikasjad dokumenti T1 ja teatab sellest järgmisele tolliasutusele, kus kaubad tuleb esitada, et saada ümberlaadimisele tolli ametlik kinnitus.

Artikkel 25

1. Kui veo jooksul on tollitõkendid rikutud veoettevõtjast olenematutel põhjustel, nõuab ta esimesel võimalusel, et selles riigis, kus veovahend asub, koostaks lähim tolliasutus või muu pädev asutus kinnitatud aruande. Võimaluse korral paneb asjaomane asutus veosele uue tollitõkendi.

2. Õnnetusjuhtumi korral, mis nõuab kauba ümberlaadimist teisele veovahendile, kohaldatakse artiklit 24.

Juhul, kui läheduses tolliasutust pole, võib seda asendada muu pädev asutus vastavalt artikli 24 lõikes 1 sätestatud tingimustele.

3. Otsese ohu korral, mis nõuab laadungi osalist või täielikku kiiret ümberlaadimist, võib veoettevõtja tegutseda omal algatusel. Ta teeb sellekohase kande dokumenti T1. Sel juhul kohaldatakse lõiget 1.

4. Kui veo käigus juhtunud õnnetuse või mõne muu vahejuhtumi tõttu ei saa veoettevõtja kinni pidada artiklis 17 osutatud tähtajast, teatab ta sellest võimalikult kiiresti lõikes 1 nimetatud pädevale asutusele. Kõnealune asutus kannab siis asjakohased üksikasjad dokumenti T1.

Artikkel 26

1. Sihttolliasutus kannab dokumendi T1 eksemplaridele kontrolli üksikasjad ja saadab ühe eksemplari viivitamata lähtetolliasutusele ning jätab teise endale.

2. (Käesolev artikkel ei sisalda lõiget 2.)

3. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast või printsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele nõuetekohaselt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtud tähtajast kinni pidanud.

4. Ilma et see piiraks II liite artiklite 34 ja 51 kohaldamist, võib lõpetada veo T1 muus tolliasutuses kui dokumendis T1 sätestatud asutus, juhul kui mõlemad asutused kuuluvad samale konventsiooniosalisele. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus.

Juhul, kui erandkorras peaks osutuma vajalikuks esitada kaup kavatsusega lõpetada selle vedu muus tolliasutuses, kui dokumendis T1 sätestatud ja kaks nimetatud tolliasutust kuuluvad erinevatele konventsiooniosalistele, siis see tolliasutus, kus kaup esitatakse, võib anda loa sihttolliasutuse muutmiseks. Lisaks tavalistele kohustuslikele märkustele teeb uus sihttolliasutus dokumendi T1 tagastatava eksemplari lahtrisse "Kontroll sihttolliasutuses" ühe järgmistest märkustest:

- Diferencias: mercancías presentadas en la aduana … (nombre y país)

- Forskelle: det toldsted, hvor varerne blev frembudt … (navn og land)

- Unstimmigkeiten: Zollstelle der Gestellung … (Name und Land)

- Διαφορέζ: εμπορεύματα προσκομισθέντα στο τελωνείο … (όνομα και χώρα)

- Differences: office where goods were presented … (name and country)

- Diffèrences: marchandises présenteées au bureau … (nom et pays)

- Differenze: ufficio al quale sono state presentate le merci … (nome e paese)

- Verschillen: kantoor waar de goederen zijn aangebracht … (naam en land)

- Diferenças: mercadorias apresentadas na estãncia … (nome e país)

- Muutos: toimipaikka, jossa tavarat esitetty … (nimi ja maa)

- Breying: Tollstjóraskrifstofa øar sem vörum var framvisad… (Nafn og land)

- Forskjell: det tollsted hvor varene ble fremlagt… (navn og land)

- Avvikelse: tullanstalt där varorna anmäldes … (namm och land)

Nimetatud sihttolliasutuse muudatust ei lubata üht järgmisest kinnitustest sisaldava dokumendi T1 puhul:

- Salida de la Comunidad sometida a restricciones

- Udførsel fra Fællesskabet undergivet restriktioner

- Ausgang aus der Gemeinschaft Beschränkungen unterworfen

- Έξoδoς από την Κοινότητα υποκείμενη σε περιορισμούς

- Export from the Community subject to restrictions

- Sortie de la Communauté soumise à des restrictions

- Uscita dalla Comunità assoggettata a restrizioni

- Verlaten van de Gemeenschap aan beperkingen onderworpen

- Saída da Comunidade sujeita a restrições

- Salida de la Comunidad sujeta a pago de derechos

- Udførsel fra Fællesskabet betinget af afgiftsbetaling

- Ausgang aus der Gemeinschaft Abgabenerhebung unterworfen

- Έξoδoς από την Κοινότητα υποκείμενη σε επιβάρυνση

- Export from the Community subject to duty

- Sortie de la Communauté soumise à imposition

- Uscita dalla Comunità assoggettata a tassazione

- Verlaten van de Gemeenschap aan belastingheffing onderworpen

- Saída da Comunidade sujeita a pagamento de imposições

Lähtetolliasutus ei väljasta dokumenti T1 enne, kui kõik sihttolliasutuse muudatusest tulenevad kohustused on täidetud. Vajaduse korral teavitab lähtetolliasutus lõpetamisest käendajat.

Artikkel 27

1. Kui käesolevas liites pole sätestatud teisiti, esitab printsipaal tagatise selle kohta, et kaubaga seotud tolli- ja muud maksud, mida kõikidel riikidel on õigus nende territooriumi veo T1 käigus läbivatele kaupadele kehtestada, saavad tasutud.

2. Tagatis võib olla üldtagatis, mis hõlmab mitut vedu T1, või ühekordne, mis hõlmab üht vedu T1.

3. Vastavalt artikli 33 lõikele 2 on tagatis füüsilise või juriidilise kolmanda isiku poolt, kes asub riigis, kus tagatis antakse, ja keda see riik aktsepteerib käendajana, antud solidaarvastutusega tagatis.

Artikkel 28

1. Artikli 27 tingimuste alusel käendajaks olev isik määrab riigis, kus toimub kauba vedu T1, füüsilise või juriidilise kolmanda isiku, kes on samuti printsipaali käendajaks.

See käendaja peab asuma kõnealuses riigis ja kohustuma solidaarselt printsipaaliga tasuma selles riigis kehtestatud tolli- ja muid makse.

2. Lõike 1 kohaldamise otsustab ühiskomitee pärast seda, kui on tutvunud tingimustega, mille kohaselt on konventsiooniosalised saanud kasutada oma õigust hüvitisele kooskõlas artikliga 36.

Artikkel 29

1. Artikli 27 lõikes 3 osutatud tagatise vormiks on vastavalt vajadusele üks näidistagatistest, mis on esitatud käesoleva liite näidises I või II.

2. Kui riigi õigusnormid või üldine tava seda nõuavad, võivad riigid lubada teistsuguses vormis esitatud tagatisi, tingimusel et neil on näidisdokumentidega võrdne õiguslik jõud.

Artikkel 30

1. Üldtagatis esitatakse tagatistolliasutusele.

2. Tagatistolliasutus määrab tagatissumma, aktsepteerib käendaja võetud kohustuse ja annab loa, mille alusel tohib pritsipaal kõnealuse tagatise ulatuses korraldada vedu T1 lähtetolliasutusest sõltumata.

3. Kõikidele isikutele, kellele on selline luba antud, antakse asjaomaste riikide pädevate asutuste poolt kehtestatud tingimuste alusel välja üks või mitu tagatise sertifikaadi eksemplari. Tagatise sertifikaadi vorm on sätestatud II liites.

4. Igas deklaratsioonis T1 viidatakse kõnealusele tagatise sertifikaadile.

Artikkel 31

1. Tagatistolliasutus võib loa tühistada, kui tingimusi, mille alusel luba välja anti, enam ei täideta.

2. Kõik riigid teavitavad loa mis tahes tühistamisest Euroopa Ühenduste Komisjoni.

Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele.

Artikkel 32

1. Iga liikmesriik võib lubada artiklites 27 ja 28 sätestatud tingimustel käendajaks oleval füüsilisel või juriidilisel kolmandal isikul esitada iga deklaratsiooni suhtes ühekordse 7000 eküü suuruse kindlasummalise tagatise, tagades sellega tolli- ja muude maksude tasumise veo T1 käigus, mille eest ta vastutab, sõltumata sellest, kes on printsipaal. Kui vedu on seotud suuremate riskidega, iseäranis seoses kaupadelt ühes või enamas riigis tasumisele kuuluvate tolli- ja muude maksude summaga, kehtestab lähtetolliasutus suurema kindlasummalise tagatise nõude.

Esimeses lõigus sätestatud tagatis peab vastama käesolevale liitele lisatud näidisele III.

2. Käesoleva konventsiooni alusele kohaldatavad eküü ja omavääringute vahetuskursid arvutatakse kord aastas.

3. II liites on sätestatud järgmine:

a) kaupade liikumine, mis võib põhjustada kindlasummalise tagatise suurenemist, ning tingimused, mille alusel seda suurendamist kohaldatakse;

b) tingimused, mille alusel lõikes 1 sätestatud tagatist kohaldatakse mis tahes veo T1 suhtes;

c) üksikasjalikud eeskirjad omavääringute ja eküü vahetuskursside kohaldamiseks.

Artikkel 33

1. Ühekordse veo T1 kohta antud üksiktagatis esitatakse lähtetolliasutusele.

2. Tagatise võib esitada sularahasissemaksena. Sellisel juhul kehtestavad summa asjaomaste riikide pädevad asutused ja tagatist tuleb pikendada igas vahetolliasutuses artikli 11 punkti d esimeses taandes sätestatud tähenduses.

Artikkel 34

Ilma et see piiraks muid erandeid sätestavate siseriiklike õigusnormide kohaldamist, vabastavad asjaomaste riikide pädevad asutused printsipaali tolli- ja muude maksude tasumisest juhul, kui:

a) kaubad on hävinud nõuetekohaselt tõestatud vääramatu jõu või vältimatu õnnetuse tõttu või

b) kaupade laadist tuleneb ametlikult tunnustatud puudujääk.

Artikkel 35

Kui lähtetolliasutus on vabastanud dokument T1 järelevalve alt, siis vabaneb käendaja oma kohustustest riigi ees, mille kaudu kaupa veo T1 käigus veeti.

Kui lähteriigi pädev tolliasutus ei ole 12 kuu jooksul arvates deklaratsiooni T1 registreerimiskuupäevast teatanud deklaratsiooni T1 jätmisest tollijärelevalve alla, vabaneb käendaja ettenähtud kohustusest.

Kui pädev tolliasutus on teises lõigus ettenähtud tähtaja jooksul käendajale teatanud dokumendi T1 jätmisest tolli järelevalve alla, teatatakse talle veel, et temalt nõutakse või võidakse nõuda kõnealuse veoga T1 seonduvate tasumisele kuuluvate summade tasumist. Käendaja peab saama kõnealuse teate vähemalt kolme aasta jooksul pärast deklaratsiooni T1 registreerimiskuupäeva. Kui teadet nimetatud tähtaja jooksul ei saadeta, vabaneb käendaja samuti oma kohustustest.

Artikkel 36

1. Kui ilmneb, et veo T1 käigus on teatud riigis eeskirju rikutud või eiratud, tuleb kõnealuses riigis tasuda tasumisele kuuluvad tolli- või muud maksud kooskõlas siseriiklike õigusnormidega, ilma et see takistaks kriminaalõiguslike meetmete võtmist.

2. Kui ei ole võimalik kindlaks määrata, kus eeskirju rikuti või eirati, käsitatakse eeskirjade rikkumise või eiramise kohana:

a) juhul, kui eeskirjade rikkumine või eiramine avastatakse sisepiiril asuvas vahetolliasutuses veo T1 käigus: riiki, millest veovahend või kaup äsja lahkus;

b) juhul, kui eeskirjade rikkumine või eiramine avastatakse veo T1 käigus vahetolliasutuses, vastavalt artikli 11 punkti d teises taandes sätestatud tähendusele: riiki, millele kõnealune tolliasutus kuulub;

c) juhul, kui eeskirjade rikkumine või eiramine avastatakse riigi territooriumil väljaspool vahetolliasutust veo T1 käigus: riiki, kus see avastatakse;

d) juhul, kui kaubasaadetist pole esitatud sihttolliasutuses: viimast riiki, kuhu transiiditeatise järgi veovahend või kaup on sisenenud;

e) juhul, kui eeskirjade rikkumine või eiramine avastatakse pärast veo T1 lõppu: riiki, kus see avastatakse.

Artikkel 37

1. Ühes riigis kooskõlas eeskirjadega välja antud dokumendid T1 ja tolliasutuste võetud identifitseerimismeetmed omavad samasugust õiguslikku jõudu, kui kõigis teistes kõnealustes riikides kooskõlas eeskirjadega välja antud dokumendid T1 ja tolliasutuste võetud identifitseerimismeetmed.

2. Ühe riigi pädeva asutuse poolt protseduuri T1 raames toimuva kontrolli tulemustel on teistes riikides sama tähendus kui iga asjaomase riigi pädeva asutuse poolt tehtud järeldustel.

Artikkel 38

(Käesolev liide ei sisalda artiklit 38.)

III JAOTIS

PROTSEDUUR T2

Artikkel 39

1. Kaupade suhtes, mida tuleb vedada protseduuri T2 kohaselt, kohaldatakse kooskõlas käesolevas konventsioonis sätestatud tingimustega deklaratsiooni T2, mis esitatakse III liites sätestatud näidistele vastaval vormil.

Lõigus 1 sätestatud deklaratsioon kannab tähist "T2". Täiendavate vormide kasutamise korral tuleb nendele märkida tähis "T2 bis".

2. Protseduuri T2 suhtes kohaldatakse II liidet mutandis mutandis.

Artiklid 40 ja 41

(Käesolev liide ei sisalda artikleid 40 ja 41.)

IV JAOTIS

TEATUD VEOLIIKIDE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 42

1. Asjaomaste riikide raudteeasustused on vabastatud tagatise esitamise nõudest.

2. Artikli 19 lõikeid 2 ja 3 ning artikleid 21 ja 22 ei kohaldata kauba raudteeveo suhtes.

3. Artikli 36 lõike 2 punkti d kohaldamisel asendatakse sõna "transiiditeatis" sõnadega "raudteeasutuste raamatupidamisdokumendid".

Artikkel 43

1. Kaubaveoks Reinil ja Reini laevateedel tagatist vaja esitada ei ole.

2. Iga riik võib nõuda tagatise esitamist seoses kaubaveoga muudel laevateedel tema territooriumil. Ta esitab üksikasjaliku teabe võetavate meetmete kohta Euroopa Ühenduste Komisjonile, kes teavitab teisi riike.

Artikkel 44

1. Kauba suhtes, mille vedu hõlmab sisepiiri ületamist artikli 11 punkti g teise lõigu tähenduses, ei pea kohaldama protseduuri T1 ega T2 enne kõnealuse piiri ületamist.

2. Lõiget 1 ei kohaldata, kui merekaubaveole järgneb transiidiprotseduuri raames sama veolepingu alusel lossimissadamast jätkuv vedu mööda maad või siseveeteid, välja arvatud juhul, kui lossimissadamast jätkuva veo aluseks on Reini manifesti protseduur.

3. Kui kaup on suunatud protseduurile T1 või T2 enne sisepiiri ületamist, siis peatatakse selle protseduuri mõju avamerereisi ajaks.

4. Merekaubaveoks tagatist vaja esitada ei ole.

Artikkel 45

1. Protseduuride T1 ega T2 kasutamine pole kohustuslik õhuteed pidi veetava kauba suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealuste protseduuride suhtes tuleb võtta meetmeid, mis eeldavad nende kasutuse või sihtkoha kontrolli.

2. Juhtudel, kus protseduuri T1 või T2 kasutatakse kaubaveoks, mis toimub täielikult või osaliselt õhuteed pidi ning mida korraldavad ettevõtted, millel on asjaomastes riikides luba kõnealuse veo korraldamiseks regulaar- ning mitteregulaarlendudega, pole tarvis esitada tagatist kauba teekonna õhuteed pidi kulgeva osa jaoks.

Artikkel 46

1. Protseduuride T1 ega T2 kasutamine pole kohustuslik torujuhtme kaudu veetava kauba puhul.

2. Juhtudel, kus kõnealust protseduuri kasutatakse kaupade vedamiseks torujuhtme kaudu, pole tarvis tagatist esitada.

Artikkel 47

(Käesolev liide ei sisalda artiklit 47.)

V JAOTIS

POSTISAADETISTE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 48

1. Erandina artikli 1 sätetest ei kohaldata protseduuri T1 ega T2 postisaadetiste suhtes (sealhulgas postipakkide suhtes).

2. (Käesolev artikkel ei sisalda lõiget 2.)

VI JAOTIS

REISIJATEGA KAASAS VÕI NENDE PAGASIS OLEVA KAUBA SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED

Artikkel 49

1. Protseduuride T1 ega T2 kasutamine pole kohustuslik reisijatega kaasas või nende pagasis oleva kauba suhtes juhul, kui kõnealune kaup pole mõeldud kaubanduslikuks eesmärgiks.

2. (Käesolev artikkel ei sisalda lõiget 2.)

Artiklid 50–61

(Käesolev liide ei sisalda artikleid 50–61.)

--------------------------------------------------

LISA

Käesolev lisa sisaldab ühistransiidiprotseduuri ja ühenduse transiidi alusel kohaldatavate erinevate tagatissüsteemide näidiseid

I NÄIDIS

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIT

ÜLDTAGATIS

(Üldtagatis, mis hõlmab mitmeid transiitvedusid ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel/mitmeid ühenduse transiitvedusid asjakohaste ühenduse määruste alusel)

I. Käendaja kohustus

1. Allakirjutanu, [1]…

…

kelle elukoht või registrijärgne asukoht [2] on …

…

tagab käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses …

kuni …suuruse summa ulatuses

Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni [3] kasuks printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal [4]…

võib eespool nimetatud riikide ees vastutada või saada vastutavaks eeskirjade rikkumise või eiramise tõttu selle isiku poolt korraldatava transiitveo käigus ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel, sealhulgas tollimaksude, põllumajandusmaksude ja muude maksude – välja arvatud rahatrahvide – tasumise.

2. Allakirjutanu kohustub lõikes 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad eespool nimetatud maksimumsumma ulatuses, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevale asutusele tõendi selle kohta, et transiitvedu korraldati ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel lõike 1 tähenduses eeskirju rikkumata ja eiramata.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul alates maksenõude esitamise kuupäevast pikendada lubatavat 30-päevast ajavahemikku, mille jooksul allakirjutanu peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi raha- või finantsturul.

Seda määra ei tohi vähendada summade võrra, mis on käesoleva kohustuse täitmise käigus juba tasutud, välja arvatud juhul, kui allakirjutanule esitatakse nõue seoses transiitveoga ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel, mis algas enne varasema maksenõude saamist või 30 päeva jooksul pärast kõnealuse nõude saamist.

3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib.

Allakirjutanu või riik, mille territooriumil tagatistolliasutus asub, võib käesoleva tagatise mis tahes ajal tühistada.

Tühistamine jõustub 16ndal päeval pärast teise poole teavitamist tühistamisest.

Allakirjutanu vastutab kõigi summade tasumise eest, mis kuuluvad tasumisele seoses käesoleva kohustusega hõlmatud transiitvedudega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel, mida alustati enne tagatise tühistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha [5] [6]…

…

ning asukoha kõikides teistes punktis 1 loetletud riikides:

Riik | Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, mille tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul, kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt tagatistolliasutusele.

…(koht) …(kuupäev)

…

(Allkiri) [7]

II. Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus …

Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud …(kuupäev)

…

(pitser ja allkiri)

II Näidis

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIT

ÜHEKORDNE TAGATIS

(Tagatis, mis hõlmab üht transiitvedu ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel/üht ühenduse transiitvedu asjakohaste ühenduse määruste alusel)

I. Käendaja kohustus

1. Allakirjutanu, [1] …

…

kelle elukoht või registrijärgne asukoht [2] on …

…

tagab käesolevaga solidaarselt lähtetolliasutuses …

Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni [3] kasuks printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal [4] …

võib eespool nimetatud riikide ees vastutada või saada vastutavaks eeskirjade rikkumise või eiramise tõttu selle isiku poolt korraldatava transiitveo käigus ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel lähtetolliasutusest …

sihttolliasutusse …

sealhulgas tollimaksude, põllumajandusmaksude ja muude maksude – välja arvatud rahatrahvide – tasumise.

2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevale asutusele tõendi selle kohta, et transiitvedu korraldati ühistransiidi protseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel lõike 1 tähenduses eeskirju rikkumata ja eiramata.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul alates maksenõude esitamise kuupäevast pikendada lubatavat 30-päevast ajavahemikku, mille jooksul allakirjutanu peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi raha- või finantsturul.

3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil lähtetolliasutus selle aktsepteerib.

4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha [5] [6]…

…

ning asukoha kõikides teistes punktis 1 loetletud riikides:

Riik | Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, mille tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul, kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt tagatistolliasutusele.

…(koht) …(kuupäev)

…

(Allkiri) [7]

II. Lähtetolliasutuse aktsept

Lähtetolliasutus …

Käendaja võetud kohustus seoses T1/T2 [8] transiitveoga aktsepteeritud … (kuupäev), välja antud

… (kuupäev)

numbriga …

…

(pitser ja allkiri)

III Näidis

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUUR/ÜHENDUSE TRANSIIT

KINDLASUMMALINE TAGATIS

(Kindlasummaliste tagatiste süsteem)

I. Käendaja kohustus

1. Allakirjutanu, [1] …

…

kelle elukoht või registrijärgne asukoht [2] on …

…

tagab käesolevaga solidaarselt tagatistolliasutuses …

Belgia Kuningriigi, Taani Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Kreeka Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsuse Vabariigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Austria Vabariigi, Soome Vabariigi, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Rootsi Kuningriigi ning Šveitsi Konföderatsiooni kasuks printsipaali põhi- ja lisamaksekohustused, kulud ja ettenägematud kulud (v.a rahatrahvid), mille eest printsipaal võib eespool nimetatud riikide ees vastutada või saada vastutavaks eeskirjade rikkumise või eiramise tõttu selle isiku poolt korraldatava transiitveo käigus ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel, sealhulgas tollimaksude, põllumajandusmaksude ja muude maksude – välja arvatud rahatrahvide – tasumise, millega seoses allakirjutanu on nõustunud tasuma nõutavad summad kuni 7000 euro ulatuses maksekviitungi kohta.

2. Allakirjutanu kohustub punktis 1 loetletud riikide pädevate asutuste esimese kirjaliku nõude korral tasuma nõutavad summad kuni 7000 eküü ulatuses maksekviitungi kohta, ilma et makse tegemist saaks nõude esitamise kuupäevast alates rohkem kui 30 päeva võrra edasi lükata, välja arvatud juhul, kui tema või mõni teine asjaomane isik esitab enne kõnealuse tähtaja möödumist pädevale asutusele tõendi selle kohta, et transiitvedu korraldati ühistransiidi protseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel lõike 1 tähenduses eeskirju rikkumata ja eiramata.

Pädev asutus võib allakirjutanu taotluse korral ja igal põhjendatud juhul alates maksenõude esitamise kuupäevast pikendada lubatavat 30-päevast ajavahemikku, mille jooksul allakirjutanu peab nõutud summad tasuma. Tähtaja pikendamisega seotud kulud ja eelkõige intressid arvutatakse nii, et need võrduksid määraga, mis kuuluks samadel tingimustel tasumisele asjaomase riigi raha- või finantsturul.

3. Käesolev kohustus hakkab kehtima päeval, mil tagatistolliasutus selle aktsepteerib.

Allakirjutanu või riik, mille territooriumil tagatistolliasutus asub, võib käesoleva tagatise mis tahes ajal tühistada.

Tühistamine jõustub 16ndal päeval pärast teise poole teavitamist tühistamisest.

Allakirjutanu vastutab kõigi summade tasumise eest, mis kuuluvad tasumisele seoses käesoleva kohustusega hõlmatud transiitvedudega ühistransiidiprotseduuri konventsiooni/ühenduse transiidi alusel, mida alustati enne tagatise tühistamist, isegi juhul, kui maksenõue on esitatud pärast kõnealust kuupäeva.

4. Allakirjutanu teatab käesoleva kohustuse raames oma ametliku asukoha [3] [4]…

…

ning asukoha kõikides teistes punktis 1 loetletud riikides:

Riik | Printsipaali perekonna- ja eesnimi või ärinimi ning täielik aadress |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

… | … |

Allakirjutanu kinnitab, et kogu kirjavahetus, kõik teadaanded ja kõik tema võetud kohustusega seotud formaalsused ja protseduurid, mis on adresseeritud või kirjalikult esitatud ühte tema ametlikest asukohtadest, loetakse talle nõuetekohaselt kättetoimetatuks.

Allakirjutanu tunnistab nende kohtute pädevust, mille tööpiirkonnas tema ametlikud asukohad on.

Allakirjutanu kohustub mitte muutma oma ametlikke asukohti; juhul, kui ta peab seda siiski tegema, teatab ta sellest eelnevalt tagatistolliasutusele.

… (koht) … (kuupäev)

…

(Allkiri) [5]

II. Tagatistolliasutuse aktsept

Tagatistolliasutus …

Käendaja võetud kohustus aktsepteeritud …(kuupäev).

…

(pitser ja allkiri)

[1] Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

[2] Täielik aadress.

[3] Maha tõmmata selle riigi või nende riikide nimi, kelle territooriumi ei kasutata.

[4] Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja printsipaali täielik aadress.

[5] Juhul, kui kõnealuse riigi seadused ei sätesta ametliku asukoha nõuet, määrab käendaja iga punktis 1 loetletud riigi kohta ühe esindaja, kellel on õigus käendajale adresseeritud info vastu võtta. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, mille tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on või esindaja asub. Teises lõigus sätestatud teatis ja neljanda punkti neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olema omavahel kooskõlas.

[6] Täielik aadress.

[7] Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmised sõnad: "Tagatis hõlmab … (summa)."; see summa kirjutatakse sõnadega.

[1] Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

[2] Täielik aadress.

[3] Maha tõmmata selle riigi või nende riikide nimi, kelle territooriumi ei kasutata.

[4] Perekonna- ja eesnimi või ärinimi ja printsipaali täielik aadress.

[5] Juhul, kui kõnealuse riigi seadused ei sätesta ametliku asukoha nõuet, siis määrab käendaja iga punktis 1 loetletud riigi kohta ühe esindaja, kellel on õigus käendajale adresseeritud info vastu võtta. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, mille tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on või esindaja asub. Teises lõigus sätestatud teatis ja neljanda punkti neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olema omavahel kooskõlas.

[6] Täielik aadress.

[7] Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmise sõna: "Tagatis".

[8] Mittevajalik maha tõmmata.

[1] Perekonna- ja eesnimi või ärinimi.

[2] Täielik aadress.

[3] Juhul, kui kõnealuse riigi seadused ei sätesta ametliku asukoha nõuet, määrab käendaja iga punktis 1 loetletud riigi kohta ühe esindaja, kellel on õigus käendajale adresseeritud info vastu võtta. Tagatisega seotud vaidluste lahendamine kuulub nende riikide kohtute pädevusse, mille tööpiirkonnas käendaja ametlik asukoht on või esindaja asub. Teises lõigus sätestatud teatis ja neljanda punkti neljandas lõigus sätestatud kohustus peavad olema omavahel kooskõlas.

[4] Täielik aadress.

[5] Allakirjutaja kirjutab oma allkirja ette käsitsi järgmise sõna: "Tagatis".

--------------------------------------------------

II LIIDE

I JAOTIS

VORMID JA NENDE KASUTAMINE PROTSEDUURIS

I PEATÜKK

VORMID

Vormide numeratsioon

Artikkel 1

1. Vormid, millel deklaratsioonid T1 või T2 koostatakse, peavad vastama III liite lisades I–IV sätestatud näidistele.

Kõnealused deklaratsioonid täidetakse vastavalt käesolevas konventsioonis sätestatud nõuetele.

2. Käesoleva liite lisas 1 sätestatud näidisele vastavaid lastinimekirju võidakse vastavalt artiklites 5–9 ja 85 sätestatud tingimustele kasutada transiidideklaratsioonide kirjeldava osana. Lastinimekirjade kasutamist ei piira lähetamis-, ekspordi- ega muude tolliprotseduuride kauba suhtes kohaldamisega seotud formaalsused sihtriigis ega nende formaalsuste puhul kasutatavad vormid.

3. I liite artikli 22 kohaldamisel täidetav transiiditeatise vorm peab vastama käesoleva liite II lisale.

4. Saabumistõendi vorm, mis täidetakse tõendamaks, et dokument T1 või T2 ja asjakohane kaubasaadetis on esitatud sihttolliasutusele, peab vastama käesoleva liite III lisas esitatud näidisele. Dokumendi T1 või T2 puhul võib aga kasutada selle dokumendi tagastatava eksemplari tagaküljel olevat saabumistõendit. Saabumistõend väljastatakse ja seda kasutatakse koosõlas artikliga 10.

5. I liite artikli 30 lõikes 3 sätestatud tagatise sertifikaat peab vastama käesoleva liite IV lisas esitatud näidisele. Sertifikaat väljastatakse ja seda kasutatakse kooskõlas artiklitega 12–15.

6. Kindlasummalise tagatise maksekviitung peab vastama käesoleva liite V lisas esitatud näidisele. Kõnealuse vormi tagaküljele tehtud kandeid võib aga näidata esiküljel kviitungi väljastanud üksikisikut või ettevõtet puudutavate üksikasjade kohal, millele järgnevaid kandeid ei muudeta. Kindlasummalise tagatise maksekviitung väljastatakse ja seda kasutatakse kooskõlas artiklitega 16–19.

7. Kaupade ühenduse staatust tõendav dokument – "dokument T2L" – koostatakse vormil, mis vastab III liite I lisas esitatud näidise eksemplarile 4 või kõnealuse liite II lisas esitatud näidise eksemplarile 4/5.

Sellele vormile lisatakse vajaduse korral üks või enam vormi, mis vastavad III liite vastavalt III ja IV lisas esitatud näidiste eksemplarile 4 või 4/5.

Kui deklaratsioonide töötlemisel elektroonilise süsteemi abil, mis kõnealuseid deklaratsioone väljastab, ei kasutata vastavalt III liite III või IV lisas esitatud vorme täiendavate vormidena, siis täiendatakse dokumenti T2 L ühe või mitme vormiga, mis vastavad III liite vastavalt I ja II lisas esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5.

Asjaomane isik märgib III liite vastavalt I ja II lisas esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5 vastava vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T2L". Täiendavate vormide kasutamise korral märgib asjaomane isik III liite vastavalt I ja III või II ja IV lisas esitatud näidise eksemplarile 4 või 4/5 vastava vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T2L".

Käesolevas konventsioonis nimetatakse kõnealust dokumenti "dokumendiks T2L"; see väljastatakse ja seda kasutatakse kooskõlas käesoleva liite V jaotisega.

Vormide trükkimine ja täitmine

Artikkel 2

1. Lastinimekirjade, transiiditeatiste ja saabumistõendite jaoks kasutatud paber peab olema kirjutamiseks viimistletud ning kaaluma vähemalt 40 g/m2; see peab olema piisavalt tugev, et see tavalise kasutamise juures kergesti ei rebeneks ega kortsuks.

2. Kindlasummalise tagatise kviitungi jaoks kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta, kirjutamiseks viimistletud ning kaaluma vähemalt 55 g/m2. Paberile trükitakse punast värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.

3. Tagatise sertifikaadi vormi jaoks kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta ning kaaluma vähemalt 100 g/m2. Selle mõlemale küljele trükitakse rohelist värvi giljoššmustriga taust, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega teostatud võltsingud.

4. Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud paber peab olema valge, välja arvatud artikli 1 lõikes 2 sätestatud lastinimekirjade puhul, mille paberi värvi võib valida kasutaja.

5. Vormide suurus on:

a) 210 × 297 mm lastinimekirja puhul, kusjuures pikkuse puhul on lubatud hälve vahemikus –5 kuni + 8 mm;

b) 210 × 148 mm transiiditeatise ja tagatise sertifikaadi puhul;

c) 148 × 105 mm saabumistõendi ja kindlasummalise tagatise maksekviitungi puhul;

6. Deklaratsioonid ja vormid täidetakse konventsiooniosaliste ühes ametlikus keeles, mille on kinnitanud lähteriigi pädev asutus. Käesolevat sätet ei kohaldata kindlasummalise tagatise maksekviitungi suhtes.

Selle riigi pädev asutus, kus deklaratsioonid ja vormid tuleb esitada, võib vajaduse korral nõuda tõlget nimetatud riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikest keeltest.

Tagatise sertifikaadil kasutatava keele määrab selle riigi pädev asutus, kus tagatistolliasutus asub.

7. Kindlasummalise tagatise maksekviitungile märgitakse trükikoja nimi ja aadress või selle tunnus. Igal kindlasummalise tagatise maksekviitungil on oma seerianumber.

8. Konventsiooniosalised vastutavad tagatise sertifikaatide vormide trükkimise eest. Identifitseerimiseks on igal sertifikaadil number.

9. Tagatise sertifikaatide ja kindlasummalise tagatise maksekviitungite vormid täidetakse kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil.

Lastinimekirju, transiiditeatisi ja saabumistõendeid võib täita kirjutusmasinal, mõne teise kirjutiga või muul sarnasel viisil, samuti loetavalt käsitsi; kui need täidetakse käsitsi, tuleb kirjutada tindiga ja kasutada trükitähti.

Kustutada ja üle kirjutada ei tohi. Kui on vaja teha parandusi, kriipsutatakse valed andmed läbi ja lisatakse õiged. Sellistele parandustele lisab need teinud isik oma nimetähed ja need kinnitab pädev asutus.

II PEATÜKK

VORMIDE KASUTAMINE

Deklaratsioonid T1 ja T2

Kirjeldus ja kasutamine

Segasaadetised

Artikkel 3

1. Eksemplare, mis on vormideks, millel koostatakse deklaratsioonid T1 või T2, on kirjeldatud selgitavas märkuses, mis on esitatud III liite VII lisas ja need eksemplarid täidetakse kooskõlas selgitava märkusega.

Kui neisse vormidesse märgitavad üksikasjad peavad olema kodeeritud, siis peavad kõnealused koodid vastama III liite IX lisas märgitud üksikasjadele.

2. Kauba liikumisel protseduuri T1 raames märgib printsipaal III liite I ja II lisas esitatud näidisele vastava vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T1". Täiendavate vormide kasutamise korral märgib printsipaal III liite III ja IV lisas esitatud näidisele vastava vormi või vormide lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T1 bis".

Kui deklaratsioonide töötlemisel elektroonilise süsteemi abil, mis kõnealuseid deklaratsioone väljastab, vastavad kasutatavad täiendavad vormid III liite I või II lisas esitatud vormidele, siis märgitakse kõnealuste vormide lahtri 1 parempoolsesse ossa tähis "T1 bis".

Kauba liikumisel protseduuri T2 raames märgib printsipaal III liite I ja II lisas esitatud näidisele vastava vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T2". Täiendavate vormide kasutamise korral märgib printsipaal III liite III ja IV lisas esitatud näidisele vastava vormi või vormide lahtri 1 parempoolsesse ossa tähise "T2 bis".

Kui deklaratsioonide töötlemisel elektroonilise süsteemi abil, mis kõnealuseid deklaratsioone väljastab, vastavad kasutatavad täiendavad vormid III liite I või II lisas esitatud vormidele, siis märgitakse kõnealuste vormide lahtri 1 parempoolsesse ossa tähis "T2 bis".

3. Kaubasaadetiste puhul, mis sisaldavad nii protseduuri T1 kui protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, võib täiendavad dokumendid, mis vastavad III ja IV lisas või III liite I ja II lisas esitatud näidistele ja millele on märgitud vastavalt tähis "T1 bis" või "T2 bis", lisada ühele vormile, mis vastab III liite I ja II lisas esitatud näidisele. Sellisel juhul märgitakse kõnealuse vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa tähis "T"; tühi ruum tähise "T" järel kriipsutatakse läbi; lisaks sellele kriipsutatakse läbi lahtrid 32 "Kaubaartikli nr", 33 "Kauba kood", 35 "Brutomass (kg)", 38 "Netomass (kg)" ja lahter 44 "Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load". III liite I ja II lisas esitatud näidistele vastava vormi lahtrisse 31 "Pakkeüksused ja kauba kirjeldus" märgitakse täiendavate dokumentide "T1 bis" ja "T2 bis" järjekorranumbrid.

4. Kui kasutatud vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa pole kantud üht lõikes 2 nimetatud tähistest või kui saadetiste puhul, mis koosnevad nii protseduuri T1 kui T2 alusel veetavast kaubast, ei ole lõike 3 ning artikli 5 lõike 7 nõuded täidetud, siis selliste dokumentide alusel veetavat kaupa käsitatakse ühenduse protseduuri T1 alusel veetava kaubana.

Lähte- või ekspordideklaratsiooni esitamine koos transiidideklaratsiooniga

Artikkel 4

Ilma et see piiraks kohaldatavaid lihtsustamismeetmeid, esitatakse lähtetolliasutusele kauba lähetus- või edasisaatmisdokument või kauba ekspordi- või reekspordi tollidokument või muu samalaadne dokument koos transiidideklaratsiooniga, millega kõnealune dokument on seotud.

Eelmise lõigu kohaldamisel ja ilma et see piiraks konventsiooni artikli 7 lõike 3 kohaldamist, võib koostada ühtse vormi ühelt poolt lähetus- või edasisaatmisdeklaratsioonist või ekspordi- või reekspordideklaratsioonist ja teiselt poolt, transiidideklaratsioonist.

Lastinimekirjad

Lastinimekirjade kasutamine

Segasaadetised

Artikkel 5

1. Kui printsipaal kasutab lastinimekirju kaubasaadetise puhul, mis koosneb kaht või enamat liiki kaubast, siis kriipsutatakse läbi transiidivormi lahtrid 15 "Lähte/ekspordiriik", 32 "Kaubaartikli nr", 33 "Kauba kood", 35 "Brutomass (kg)", 38 "Netomass (kg)" ja lahter 44 "Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load" ning kõnealuse vormi lahtrit "Pakkeüksused ja kauba kirjeldus" ei kasutata pakkeüksuste markeeringute, arvu ja liigi ning kauba kirjelduse esitamiseks. Sellisel juhul ei pea kasutama täiendavaid vorme.

2. Artikli 1 lõikes 2 sätestatud lastinimekiri on mis tahes äridokument, mis vastab artikli 2 lõikes 1, lõike 5 punktis a ja lõike 6 esimeses ja teises lõigus, lõike 9 teises ja kolmandas lõigus ning artiklites 6 ja 7 sätestatud tingimustele.

3. Lastinimekirja eksemplaride arv peab võrduma asjakohase transiidivormi eksemplaride arvuga ning lastinimekirja peab allkirjastama sama isik, kes allkirjastab transiidivormi.

4. Kui deklaratsioon registreeritakse, antakse lastinimekirjale sama registreerimisnumber, mis sellega seotud transiidivormile. Number kantakse kas templiga, millel on kirjas lähtetolliasutuse nimi, või käsitsi. Viimasel juhul peab lisama ka tolliasutuse templi.

Lähtetolliasutuse ametniku allkiri ei ole kohustuslik.

5. Kui ühele transiidivormile on lisatud kaks või enam lastinimekirja, siis peab igal lastinimekirjal olema printsipaali antud järjekorranumber; lisatud lastinimekirjade arv tuleb märkida kõnealuse vormi lahtrisse "Lastinimekirjad".

6. Deklaratsiooni, mis on esitatud vormil, mis vastab III liite I ja II lisas esitatud näidisele ja mille lahtri 1 parempoolses osas on tähis "T1" või "T2" ning millele on lisatud üks või enam lastinimekirja, mis vastavad artiklites 6–9 sätestatud tingimustele, loetakse vajaduse korral võrdseks deklaratsiooniga T1 või T2 I liite artikli 12 või 39 tähenduses.

7. Kaubasaadetiste puhul, mis sisaldavad nii protseduuri T1 kui protseduuri T2 raames veetavaid kaupu, tuleb täita eraldi lastinimekirjad, mis võib lisada ühele vormile, mis vastab III liite I või II lisas esitatud näidisele.

Sellisel juhul märgitakse tähis "T" kõnealuse vormi lahtri 1 parempoolsesse ossa. Tühi ruum tähise "T" järel kriipsutatakse läbi; lisaks sellele kriipsutatakse läbi lahtrid 15 "Lähte/ekspordiriik", 32 "Kaubaartikli nr", 33 "Kauba kood", 35 "Brutomass (kg)", 38 "Netomass (kg)" ja vajaduse korral ka lahter 44 "Lisateave/esitatud dokumendid/sertifikaadid ja load". Kasutatud vormi lahtrisse 31 "Pakkeüksused ja kaupade kirjeldus" tehakse märge mõlemat liiki kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumbrite kohta.

Lastinimekirjade vormid

Artikkel 6

Lastinimekiri koosneb järgmistest osadest:

a) pealkiri "Lastinimekiri";

b) 70 × 55 mm suurune lahter, mille ülemine osa, kuhu tehakse märge "T", millele järgneb üks artikli 3 lõikes 2 nimetatud kinnitusmärgetest, on 70 × 15 mm, ning alumine osa, kuhu tehakse artikli 5 lõikes 4 sätestatud märked, on 70 × 40 mm;

c) järgmiselt pealkirjastatud veerud järgmises järjestuses:

- kaubaartikli nr;

- pakendite markeeringud, numbrid, arv ja liik;

- kauba kirjeldus;

- lähte/ekspordiriik;

- brutomass (kg);

- täidab toll.

Veergude laiust võib kohandada vastavalt vajadusele, kuid veerg pealkirjaga "Täidab toll" peab olema vähemalt 30 mm laiune. Peale selle võib kasutada ruumi, mida ei ole nimetatud punktides a kuni c.

Täitmine

Artikkel 7

1. Lastinimekirjana võib kasutada ainult vormi esikülge.

2. Iga lastinimekirja kantud kaubanimetuse ees on järjekorranumber.

3. (Käesolev artikkel ei sisalda lõiget 3.)

4. Viimase kande alla tõmmatakse horisontaaljoon ja kasutamata ruum kriipsutatakse läbi, et hiljem ei oleks võimalik sinna midagi lisada.

Lihtsustatud kord

Artikkel 8

1. Iga riigi tolliasutused võivad lubada nende territooriumil asuvatel ettevõtetel, mille raamatupidamisdokumendid tuginevad elektroonilisele või automaatsele andmetöötlussüsteemile, kasutada vastavalt artikli 1 lõikele 2 lastinimekirju, mis ei vasta kõigile artikli 2 lõikes 1, lõike 5 punktis a, lõike 9 kahes viimases lõigus ja artiklis 6 sätestatud tingimustele, ent on koostatud ja täidetud selliselt, et asjaomased tolli- ja statistikaasutused saavad neid hõlpsasti kasutada.

2. Kõnealustes lastinimekirjades peab olema märgitud iga kaubaartikli markeering, numbrid, arv, liik, pakkeüksuste arv, kauba kirjeldus, brutomass (kg) ja lähte/ekspordiriik.

Kauba raudteevedu

Artikkel 9

1. Artiklite 29–61 kohaldamisel kohaldatakse artikli 5 lõiget 2 ja artikleid 6, 7 ja 8 rahvusvahelisele kaubasaatelehele ja TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes. Esimesel juhul märgitakse kõnealuste nimekirjade arv rahvusvahelise kaubasaatelehe lahtrisse 32; teisel juhul märgitakse kõnealuste nimekirjade arv TR-saatelehele lisadokumentide üksikasjade lahtrisse.

Peale selle peab lastinimekiri sisaldama rahvusvahelise kaubasaatelehega hõlmatud vaguni numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.

2. Konventsiooniosaliste territooriumilt alguse saavate vedude puhul, mis hõlmavad nii protseduuri T1 kui T2 alusel veetavaid kaupu, kasutatakse eraldi lastinimekirju; TR-saatelehtede alusel veetava kauba puhul täidetakse kõnealused eraldi lastinimekirjad ära iga suure konteineri puhul, mis sisaldab mõlemat liiki kaupa.

Ühenduses alguse saavate vedude puhul tuleb märkida protseduuri T1 alusel veetava kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumbrid vastavalt vajadusele järgmistesse lahtritesse:

a) rahvusvahelise kaubasaatelehe lahtrisse 25;

b) TR-saatelehe kaupade kirjelduse jaoks mõeldud lahtrisse.

EFTA riigis alguse saavate vedude puhul tuleb märkida protseduuri T2 alusel veetava kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumbrid vastavalt vajadusele järgmistesse lahtritesse:

a) rahvusvahelise kaubasaatelehe lahtrisse 25;

b) TR-saatelehe kaupade kirjelduse jaoks mõeldud lahtrisse.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud asjaoludel ning artiklites 29–61 ettenähtud korra kohaldamisel moodustavad rahvusvahelisele kaubasaatelehele või TR-saatelehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik jõud.

Lastinimekirjade originaalid märgistatakse lähtejaama pitsatiga.

Saabumistõend

Saabumistõendi kasutamine

Artikkel 10

1. Isik, kes esitab sihttolliasutusele koos kaubasaadetisega dokumendi T1 või T2, võib nõudmise korral saada saabumistõendi.

2. Tõendi täidab asjaomane isik eelnevalt ja see võib sisaldada muid kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidab sihttolliasutus, kuid sihttolliasutuse kinnitus kehtib ainult nimetatud lahtris esitatu osas.

Dokumentide tagastamine

Kesktolliasutused

Artikkel 11

Kõikidel liikmesriikidel on õigus nimetada üks või mitu kesktolliasutust, kellele sihtliikmesriikide pädevad tolliasutused dokumendid tagasi saadavad. Pärast kõnealuste kesktolliasutuste nimetamist teatavad riigid sellest Euroopa Ühenduste Komisjonile ja määravad kindlaks tagasisaadetavad dokumendid. Komisjon omakorda teatab sellest teistele riikidele.

II JAOTIS

TAGATISED

ÜLDTAGATIS

Tagatise sertifikaat

Volitatud isikud

Artikkel 12

1. Tagatise sertifikaadi väljaandmisel või selle kehtivusaja jooksul märgib printsipaal oma vastutusel kõnealuse sertifikaadi pöördele isiku või isikud, kellel on õigus tema nimel deklaratsioonidele T1 või T2 alla kirjutada. Andmed sisaldavad volitatud isiku ees- ja perekonnanime, millele järgneb kõnealuse isiku allkiri. Printsipaal kinnitab iga volitatud isiku nimetamise oma allkirjaga. Printsipaalil on õigus oma äranägemisel tühjad lahtrid läbi kriipsutada.

2. Printsipaal võib sertifikaadi pöördel oleva volitatud isiku kohta tehtud märke igal ajal kehtetuks tunnistada.

Volitatud esindajad

Artikkel 13

Lähtetolliasutusele esitatud tagatise sertifikaadi pöördel märgitud isikut käsitatakse printsipaali volitatud esindajana.

Kehtivusaeg; pikendamine

Artikkel 14

Tagatise sertifikaadi kehtivusaeg ei ületa kaht aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega siiski üks kord pikendada kuni kahe aasta võrra.

Tühistamine

Artikkel 15

Kui tagatis tühistatakse, on printsipaal kohustatud tagastama tagatistolliasutusele kõik temale välja antud seni kehtivad tagatissertifikaadid.

Kindlasummaline tagatis

Tagatisdokument

Artikkel 16

1. Kui füüsiline või juriidiline isik soovib hakata käendajaks artiklites 27 ja 28 ning I liite artikli 32 lõikes 1sätestatud tingimustel, antakse tagatis Iliite III näidises esitatud vormil.

2. Kui riigi õigusnormid või üldine tava seda nõuavad, võib iga riik nõuda muu tagatisvormi kasutamist tingimusel, et sellel on lõikes 1 sätestatud tagatisega võrdne õiguslik jõud.

Maksekviitung

Artikkel 17

1. Artiklis 16 sätestatud tagatise aktsept tolliasutuse poolt, kus tagatis välja on antud (edaspidi nimetatud "tagatistolliasutus"), on käendaja õigus väljastada tagatise tingimustele vastav kindlasummalise tagatise maksekviitung või kviitungid isikutele, kes soovivad tegutseda printsipaalina veo T1 või T2 puhul, mis algab nende poolt valitud lähtetolliasutusest.

Käendaja võib anda välja kindlasummalisi tagatise maksekviitungeid:

- mis ei kehti veo T1 või T2 käigus veetavate käesoleva liite VII lisas loetletud kauba suhtes;

- mida võib muu kui eelmises taandes osutatud kauba puhul kasutada maksimaalselt kuni seitsmes eksemplaris veovahendi kohta I liite artikli 16 lõike 2 tähenduses.

Selleks teeb käendaja kindlasummalise tagatise maksekviitungile diagonaalselt trükitähtedega ühe järgmistest märkustest:

- VALIDEZ LIMITADA

- BEGRÆNSET GYLDIGHED

- BESCHRÄNKTE GELTUNG

- ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗ ΙΣΧΥ

- LIMITED VALIDITY

- VALIDITÉ LIMITÉE

- VALIDITÀ LIMITATA

- BEPERKTE GELDIGHEID

- VALIDADE LIMITADA

- VOIMASSA RAJOITETUSTI

- TAKMARKAD GILDISSVID

- BEGRENSET GYLDIGHET

- BEGRÄNSAD GILTIGHET

Tagatise tühistamisest teatab teistele riikidele see riik, kus vastav tagatistolliasutus asub.

2. Iga kindlasummalise tagatise maksekviitungipuhul vastutab käendaja 7000 eküü suuruse summa ulatuses.

3. Ilma et see piiraks lõike 1 teise ja kolmanda lõigu ja artikli 18 kohaldamist, võib printsipaal iga kindlasummalise tagatise maksekviitungi alusel korraldada ühe veo T1 või T2. Kviitung saadetakse lähtetolliasutusele, kus see säilitatakse.

Tagatise suurendamine; eküü konverteerimine

Artikkel 18

1. Välja arvatud lõigetes 2 ja 3 osutatud juhud, ei nõua lähtetolliasutus suuremat kui 7000 eküü suurust kindlasummalist tagatist iga deklaratsiooni T1 või T2 kohta, hoolimata tolli- ja muude maksude summast, mis on seotud selle deklaratsiooniga hõlmatud kaubaga.

2. Kui vedu on eriliste asjaolude tõttu seotud suuremate riskidega ning lähtetolliasutus peab seetõttu 7000 eküü suurust tagatist ilmselt ebapiisavaks, võib lähtetolliasutus nõuda suuremat tagatist 7000 eküü suuruse tagatise kordsena.

3. Käesoleva liite VII lisas loetletud kauba veo korral suurendatakse kindlasummalist tagatist, kui veetava kauba kogus ületab 7000 eküü suurusele kindlasummalisele tagatisele vastava koguse.

Sel juhul suurendatakse 7000 eküü suurust kindlasummalist tagatist nii mitu korda, kui on vajalik lähetatava kaubakoguse tagatiseks.

4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel esitab printsipaal lähtetolliasutusele kindlasummalise tagatise maksekviitungi, mis vastab 7000 eküü vajalikule kordsele.

5. Käesolevas liites osutatud eküüdes väljendatud summad arvutatakse riikide omavääringutesse ümber oktoobri esimesel tööpäeval kehtiva vahetuskursi alusel ja neid kohaldatakse alates järgneva aasta 1. jaanuarist.

Kui mõne omavääringu kurss ei ole kättesaadav, kasutatakse selle omavääringu puhul seda päevakurssi, mis viimasena avaldati.

Esimese lõigu kohaldamisel kasutatav eküü väärtus peab olema see, mis kehtis kuupäeval, mil registreeriti kindlasummalise tagatise maksekviitungi või -kviitungitega hõlmatud deklaratsioon T1 või T2.

Riskikaupa ja tavakaupa sisaldavad kaubasaadetised

Artikkel 19

1. Kui deklaratsioon sisaldab lisaks artikli 18 lõikes 3 sätestatud nimekirjas loetletud kaupadele muid kaupu, lähtutakse kindlasummalise tagatise sätete kohaldamisel sellest, et need kauba kategooriad on seotud eraldi deklaratsioonidega.

2. Erandina lõikest 1 ei võeta aga arvesse ükskõik kumba kategooriasse kuuluvat kaupa, kui selle kogus või väärtus on suhteliselt väheoluline.

III JAOTIS

Artiklid 20–27

(Käesolev liide ei sisalda artikleid 20–27.)

IV JAOTIS

LIHTSUSTATUD KORD

Eeskirjad, mida käesolev jaotis ei mõjuta

Artikkel 28

Käesolev jaotis ei piira sihtriigi lähetamis- ega ekspordiformaalsuste ega muude tolliprotseduuride kauba suhtes kohaldamise formaalsustega seotud kohustusi.

I PEATÜKK

KAUBA RAUDTEEVEO TRANSIIDIPROTSEDUUR

Kauba raudteevedu käsitlevad üldsätted

Üldsätted

Artikkel 29

Protseduuriga T1 või T2 seotud formaalsusi lihtsustatakse vastavalt artiklitele 30–43 ja 59–61 kauba puhul, mida raudtee-ettevõtjad veavad rahvusvahelise kaubasaatelehe või rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja alusel.

Kasutatavate dokumentide õiguslik jõud

Artikkel 30

Vastavalt olukorrale loetakse rahvusvahelist kaubasaatelehte või rahvusvahelist ekspresspakkide saatekirja võrdseks deklaratsiooniga T1 või T2.

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine

Artikkel 31

Iga riigi raudtee-ettevõtja võimaldab oma riigi tollil kontrollida oma raamatupidamisdokumente.

Printsipaal

Artikkel 32

1. Raudtee-ettevõtja, kes võtab kauba vedada rahvusvahelise kaubasaatelehe või rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja alusel, on nimetatud veose printsipaal seoses protseduuriga T1 või T2.

2. Selle riigi raudtee-ettevõtja, kelle territooriumi kaudu siseneb kaup konventsiooniosaliste territooriumile, on kolmanda riigi raudteel võetud kauba suhtes printsipaal protseduuri T1 või T2 alusel.

Sildid

Artikkel 33

Raudtee-ettevõtjad tagavad, et protseduuri T1 või T2 alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on käesoleva liite VIII lisas esitatud näidisele vastav piktogramm.

Need sildid kinnitatakse rahvusvahelisele kaubasaatelehele või rahvusvahelisele ekspresspakkide saatekirjale ja vastavale raudteevagunile, kui see on täis laaditud, ning muudel juhtudel pakendile või pakenditele.

Veolepingu muutmine

Artikkel 34

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

- vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil,

- vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

ei täida raudtee-ettevõtjad muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutusega on eelnevalt kokku lepitud.

Kui veolepingut muudetakse nii, et vedu lõpeb lähteriigis, täidetakse muudetud lepingut vastavalt selle riigi tolli poolt määratud tingimustele.

Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid täita; nad teatavad muudatusest lähtetolliasutusele.

Kauba liikumine konventsiooniosaliste vahel

Kauba tollistaatus; rahvusvahelise kaubasaatelehe kasutamine

Artikkel 35

1. Rahvusvaheline kaubasaateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kaupa, mille vedu algab ühenduses, loetakse protseduuri T2 alusel veetavaks. Kui kaup liigub ühenduse protseduuri T1 alusel, märgib lähtetolliasutus rahvusvahelise kaubasaatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T1 alusel; lahtrisse 25 märgitakse vastavalt tähis "T1". Kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, pole vaja märkida dokumendile tähist "T2".

3. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub ühenduse protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus rahvusvahelise kaubasaatelehe eksemplarile 3, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T2 alusel; lahtrisse 25 märgitakse vastavalt tähis "T2" koos lähtetolliasutuse templi ja vastutava ametniku allkirjaga. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist "T1" dokumenti märkida.

4. Rahvusvahelise kaubasaatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele osapoolele.

5. Iga ühenduse liikmesriik võib ette näha, et protseduuri T2 alusel veetavat kaupa võidakse paigutada protseduuri T2 alla selle riigi või ühenduse poolt kehtestatud tingimustel ja eranditega, esitamata lähtetolliasutusele kaupade kohta rahvusvahelist kaubasaatelehte.

Iga EFTA riik võib ette näha, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada rahvusvahelist kaubasaatelehte.

6. Sihttolliasutus on sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse käibesse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnealuse jaama tolliasutus.

Identifitseerimismeetmed

Artikkel 36

Üldjuhul ja arvestades raudtee-ettevõtjate poolt kohaldatavaid identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus transpordivahenditele ega pakkeüksustele tollitõkendeid.

Rahvusvaheliste kaubasaatelehtede eksemplaride kasutamine

Artikkel 37

1. Sihttolliasutuse riigi raudtee-ettevõtja edastab kõnealusele asutusele rahvusvahelise kaubasaatelehe eksemplarid 2 ja 3.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale kohe pärast selle pitsatiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 endale.

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse ja kolmandatest riikidest

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse

Artikkel 38

1. Artikleid 35 ja 36 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Kaubavedu kolmandatest riikidest

Artikkel 39

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse.

Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutus on sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse käibesse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutus kõnealuse jaama tolliasutus.

Artiklis 37 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

Artikkel 40

1. Kui vedu algab väljapool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 39 lõikes 1 ning artikli 38 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Kolmandatest riikidest pärit kauba või transiitkauba tollistaatus

Artikkel 41

Kaupa, mida veetakse artikli 39 lõike 1 või artikli 40 lõike 1 alusel, loetakse veetavaks protseduuri T1 alusel, välja arvatud juhul, kui selle kohta esitatakse kaupade ühenduse staatust tõendav dokument T2 L.

Ekspresspakke käsitlevad sätted

Kohaldatavad sätted

Artikkel 42

Vastavalt artiklile 43 kohaldatakse artiklite 35–41 sätteid veo suhtes, mis toimub rahvusvahelise kaubasaatelehe alusel.

Kauba tollistaatus; rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja kasutamine

Artikkel 43

Kaubaveo puhul, mis toimub rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja alusel:

a) märgitakse tähised, mida nõutakse:

- artikli 35 lõike 2 alusel, rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja eksemplaridele 2, 3 ja 4,

- artikli 35 lõike 3 alusel, rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja eksemplarile 4;

b) edastatakse rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja eksemplarid 2 ja 4 vastavalt artiklile 37 sihttolliasutusele, mis tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale pärast pitsatiga märgistamist ja jätab eksemplari 4 endale.

Sätted suurtes konteinerites veetava kauba kohta

Üldsätted

Artikkel 44

Protseduuri T1 või T2 tolliformaalsusi lihtsustatakse kooskõlas artiklitega 45–60 ja artikli 61 lõigetega 3 ja 4 kauba suhtes, mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites spetsiaalselt väljatöötatud saatelehtede alusel, mida käesoleva liite kohaldamisel nimetatakse "TR-saatelehtedeks", kusjuures vahendajatena kasutatakse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad vajaduse korral ka kaubasaadetisi, mida veoettevõtjad lähetavad saatjariigi lähtejaama ning sihtriigi sihtjaamast mingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatud jaama vahelisi merevedusid.

Mõisted

Artikkel 45

Artiklite 44–60 ja artikli 61 lõigete 3 ja 4 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. veoettevõtja – raudtee-ettevõtjate asutatud äriühing, mille aktsiad ja osad kuuluvad neile ettevõtjatele ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte konteineritega TR-saatelehe alusel;

2. suur konteiner – kaubaveovahend, mis on:

- püsiva konstruktsiooniga,

- spetsiaalselt ehitatud kaubaveo hõlbustamiseks ühe või mitme transpordiliigiga ilma kaupa vahepeal ümber laadimata,

- ehitatud nii, et seda oleks kerge kinnitada ja/või käsitseda,

- ehitatud nii, et sellele on võimalik korralikult paigaldada tollitõkend, kui artikli 53 kohaldamine seda nõuab,

- nii suur, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m2.

3. TR-saateleht – dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kaubasaatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saatelehe üleval parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda on võimalik identifitseerida. Kõnealune number on kuuekohaline, kusjuures kolm numbrit asuvad tähise "TR" ees ja kolm selle järel.

TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite järjekorrale:

1: | – | veoettevõtja peakontori eksemplar, |

2: | – | sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar, |

3 A: | – | tolli eksemplar, |

3 B: | – | kaubasaaja eksemplar, |

4: | – | veoettevõtja peakontori eksemplar, |

5: | – | sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar, |

6: | – | kaubasaatja eksemplar. |

TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3 A, on parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba.

4. Suurte konteinerite loend (edaspidi nimetatud "loend") – TR-saatelehele lisatud dokument, mis moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest suurest konteinerist koosneva kaubasaadetise saatmist ühest lähtejaamast ühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustes jaamades.

Loendite arv märgitakse TR-saatelehele lisatud dokumentide kirjeldamiseks ettenähtud lahtrisse. Lisaks sellele märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga loendi ülemisse parempoolsesse nurka.

Kasutatava dokumendi õiguslik jõud

Artikkel 46

Veoettevõtjate kasutataval TR-saatelehel on vastavalt olukorrale deklaratsiooniga T1 või T2 võrdne õiguslik jõud.

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine; esitatav teave

Artikkel 47

1. Kõikide riikide veoettevõtjad võimaldavad oma kohaliku esindaja või kohalike esindajate kaudu kontrollida tolliasutusel oma raamatupidamisdokumente või kohaliku esindaja või kohalike esindajate dokumente.

2. Tolliasutuse nõudmisel esitavad veoettevõtja või selle kohalik esindaja või kohalikud esindajad talle kohe kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mille esitamist pädev asutus peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude kohta.

3. Veoettevõtja või selle kohalik esindaja või esindajad teatab või teatavad:

a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mis on neile lähetatud ilma tollitemplita;

b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtede eksemplaridest 1, mida ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt esitatud või eksporditud konventsiooniosaliste territooriumilt kolmandasse riiki vastavalt artiklile 55.

Printsipaal

Artikkel 48

1. Artiklis 44 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab teatavas riigis, on printsipaal kõnealuse riigi raudtee-ettevõtja.

2. Artiklis 44 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teostab kolmandas riigis, on printsipaal selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse.

Tolliformaalsused muul viisil kui raudteetranspordivahenditega toimuvate vedude puhul

Artikkel 49

Kui tolliformaalsusi täidetakse veo puhul lähtejaama või sihtjaamast, mis toimub muul viisil kui raudteetranspordivahenditega, hõlmab iga TR-saateleht ainult üht suurt konteinerit.

Sildid

Artikkel 50

Veoettevõtjad tagavad, et transiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on käesoleva liite VIII lisas esitatud näidisele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele ja asjaomasele suurele konteinerile või konteineritele.

Veolepingu muutmine

Artikkel 51

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

- vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil,

- vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

ei täida veoettevõtja muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutusega on eelnevalt kokku lepitud.

Kui veolepingut muudetakse nii, et vedu lõpeb lähteriigis, täidetakse muudetud lepingut vastavalt selle riigi tolli poolt määratud tingimustele.

Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita; ta teatab muudatusest lähtetolliasutusele.

Kauba liikumine konventsiooniosaliste vahel

Kauba tollistaatus; loendid; saatelehe lähtetolliasutusele esitamise nõudest loobumine

Artikkel 52

1. TR-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kaupa, mille vedu algab ühenduses, loetakse protseduuri T2 alusel veetavaks. Kui kaup liigub ühenduse protseduuri T1 alusel, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaridele 2, 3 A ja 3 B, et kaupa, millele see dokument osutab, veetakse protseduuri T1 alusel; TR-saatelehe eksemplaride 2, 3 A ja 3 B tolli poolt täidetavasse lahtrisse märgitakse vastavalt tähis "T1". Kui kaupa veetakse protseduuri T2 alusel, ei ole vaja tähist "T2" dokumenti märkida.

3. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub ühenduse protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplarile 3 A, et kaupa, millele see dokument osutab, veetakse protseduuri T2 alusel; TR-saatelehe eksemplari 3 A tolli poolt täidetavasse lahtrisse märgitakse vastavalt tähis "T2" koos lähtetolliasutuse templi ja vastutava ametniku allkirjaga. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist "T1" dokumenti märkida.

4. Kui ühenduse territooriumil algava veo puhul transporditakse TR-saatelehe alusel konteinerit/konteinereid, mis sisaldab/sisaldavad nii protseduuri T1 kui T2 alusel veetavat kaupa, viitab lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 2, 3 A ning 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris, mis asub tähise "T1" vastas, konteineri(te)le, mis sisaldab/sisaldavad protseduuri T1 alusel veetavat kaupa.

5. Kui EFTA riigis algava veo puhul transporditakse TR-saatelehe alusel konteinerit/konteinereid, mis sisaldab/sisaldavad nii protseduuri T1 kui T2 alusel veetavat kaupa vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, viitab lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplari 3 A tollile täitmiseks ettenähtud lahtris, mis asub tähise "T2" vastas, konteineri(te)le, mis sisaldab/sisaldavad protseduuri T1 alusel veetavat kaupa ja lisab oma templi ning vastutava ametniku allkirja.

6. Kui lõigetes 4 ja 5 sätestatud juhtudel kasutatakse suurte konteinerite loendeid, peab protseduuri T1 alusel veetavaid kaupu sisaldavate konteinerite ja ainult protseduuri T2 alusel veetavaid kaupu sisaldavate konteinerite kohta täitma eraldi loendid. Kõnealustel loenditel peab olema järjekorranumber, et neid oleks võimalik identifitseerida.

Ühenduses algava veo puhul viitab lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 2, 3 A ja 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris, mis asub tähise "T1" vastas, protseduuri T1 alusel veetavat kaupa sisaldavate konteinerite loendi(te) järjekorranumbri(te)le.

EFTA riigis algava veo puhul viitab lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplari 3 A tollile täitmiseks ettenähtud lahtris, mis asub tähise "T2" vastas, protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b veetavat kaupa sisaldavate konteinerite loendi(te) järjekorranumbri(te)le ning lisab oma templi ja vastutava ametniku allkirja.

7. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

8. Iga ühenduse liikmesriik võib ette näha, et protseduuri T2 alusel veetavat kaupa võidakse vastavalt liikmesriigi või ühenduse poolt kehtestatud tingimustele ja eranditele suunata protseduuri T2 alla, esitamata lähtetolliasutusele kaupade kohta TR-saatelehte.

Iga EFTA riik võib ette näha, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada TR-saatelehte.

9. TR-saateleht esitatakse tolliasutusele (edaspidi nimetatud "sihttolliasutus"), kus deklaratsioon koostatakse eesmärgiga lubada kaup vabasse käibesse või suunata see mõnele teisele tolliprotseduurile.

Identifitseerimismeetmed

Artikkel 53

Kauba identifitseeritavus tagatakse kooskõlas konventsiooni artikliga 11. Kui vastavalt konventsiooniosaliste suhtes kohaldatavatele sätetele ei esitata lähtetolliasutusele TR-saatelehte, ent raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus suurtele konteineritele tollitõkendeid. Kui konteineritele paigaldatakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksemplaride 3 A ja 3 B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse.

TR-saatelehe eksemplaride kasutamine

Artikkel 54

1. Veoettevõtja edastab sihttolliasutusele TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3 A.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplarid 1 ja 2 raudtee-ettevõtjale pärast nende templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 A endale.

Kauba vedu kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Kauba vedu kolmandatesse riikidesse

Artikkel 55

1. Artikleid 52 ja 53 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutus on selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Kaubavedu kolmandatest riikidest

Artikkel 56

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutus selle piirijaama tolliasutus, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutus on see tolliasutus, kus kaup esitatakse.

Artiklis 54 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

Artikkel 57

1. Kui vedu algab väljapool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 56 lõikes 1 ning artikli 55 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Kolmandatest riikidest pärit kauba või transiitkauba tollistaatus

Artikkel 58

Kaupa, mida veetakse artikli 56 lõike 1 või artikli 57 lõike 1 alusel, loetakse veetavaks protseduuri T1 alusel, välja arvatud juhul, kui nende kohta esitatakse kaupade ühenduse staatust tõendav dokument T2 L.

Statistilised sätted

Artikkel 59

(Käesolev liide ei sisalda artiklit 59.)

Muud sätted

I liite sätted ei kuulu kohaldamisele

Artikkel 60

Käesoleva peatüki, eriti selle peatüki artikli 12 lõigete 3–6, artiklite 17 ja 23, artikli 26 lõike 1 ja artikli 41 kohaldamise tõttu kehtetuks muutunud konventsiooni I liite jaotised II ja III kohaldamisele ei kuulu.

Tavalise korra ja lihtsustatud korra ulatus

Artikkel 61

1. Artiklite 29–41 sätted ei välista I liites sätestatud protseduuri kasutamist. Sellest olenemata kohaldatakse artikleid 31 ja 33.

2. Sellisel juhul tehakse rahvusvahelise kaubasaatelehe või rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja täitmisel vastavalt kas lahtrisse 32 või 20 märge transiididokumendi või -dokumentide kohta. Märge sisaldab dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutust, väljaandmiskuupäeva ja iga kasutatud dokumendi registreerimisnumbrit.

Lisaks sellele kinnitab raudtee-ettevõtja, kellele kuulub transiitveo käigus läbitav viimane raudteejaam, rahvusvahelise kaubasaatelehe eksemplari 2 või rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja eksemplari 2 ehtsust oma pitsatiga. Kõnealune tolliasutus märgistab dokumendi pitsatiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel.

Kui lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud transiitvedu lõpeb EFTA riigis, võib kõnealune riik ette näha, et rahvusvahelise kaubasaatelehe eksemplar 2 või rahvusvahelise ekspresspakkide saatekirja eksemplar 2 esitatakse transiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest vastutavale tolliasutusele. Kõnealune tolliasutus märgistab eksemplari pitsatiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel.

3. Artiklite 44–58 kohaldamisel ei tohi kasutada I liites sätestatud protseduuri.

4. Kui ühistransiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt artiklitele 44–58, ei kohaldata artikleid 29–43, 59–60 ning artikli 61 lõiked 1 ja 2 kõnealuse veo puhul kasutatud rahvusvahelise kaubasaatelehe suhtes. Rahvusvahelisele kaubasaatelehele tehakse lahtrisse 32 selge märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu "TR-saateleht", millele järgneb järjekorranumber.

II PEATÜKK

LÄHTE- JA SIHTTOLLIASUTUSTES FORMAALSUSTE TÄITMISE LIHTSUSTATUD KORD

Üldsätted

Artikkel 62

Iga riik võib oma territooriumil lihtsustada lähte- ja sihttolliasutuses täitmisele kuuluvate transiidiprotseduuridega seotud formaalsusi vastavalt allesitatud sätetele.

Formaalsused lähtetolliasutuses

Heakskiidetud kaubasaatja

Artikkel 63

Iga liikmesriigi toll võib lubada isikul, kes vastab artikliga 64 kehtestatud tingimustele ja kavatseb läbi viia transiitvedu, edaspidi nimetatud "heakskiidetud kaubasaatja", kõnealust kaupa või sellega seonduvat ühenduse transiidideklaratsiooni lähtetolliasutusele mitte esitada.

Loa andmise tingimused

Artikkel 64

1. Artiklis 63 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:

a) kes lähetavad kaupu sageli;

b) kelle raamatupidamine võimaldab tollil kontrollida nende tegevust;

c) kes esitavad üldtagatise, kui protseduuri T1 või T2 raames on tagatis nõutav.

2. Toll võib loa kehtetuks tunnistada, kui heakskiidetud kaubasaatjal puuduvad ettenähtud tagatised.

3. Toll võib loa kehtetuks tunnistada, kui heakskiidetud kaubasaatja ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele või kui tal puuduvad lõikes 2 ettenähtud tagatised.

Loa sisu

Artikkel 65

Tolli väljaantud loas on eelkõige järgmised andmed:

a) asutus või asutused, kes on pädevad tegutsema kaubasaadetise lähtetolliasutustena;

b) tähtaeg, mille jooksul heakskiidetud kaubasaatja peab teatama lähtetolliasutusele lähetatavast kaubasaadetisest, selleks et enne kauba lähetamist oleks võimalik teha vajalikku kontrolli, samuti selleks määratud teavitamise kord;

c) tähtaeg, mille jooksul tuleb kõnealune kaup sihttolliasutusele esitada;

d) identifitseerimismeetmed, mida on tarvis võtta. Selleks võib toll ette näha, et veovahendil, pakendil või pakenditel oleksid erilised tollitõkendid, mida toll aktsepteerib ja mille on pannud heakskiidetud kaubasaatja.

Eelnev loa andmine

Artikkel 66

1. Loaga on kindlaks määratud, et deklaratsiooni T1 või T2 vormi esiküljel olevasse lahtrisse, mille täidab lähtetolliasutus, peab:

a) lähtetolliasutus panema eelnevalt oma templi ja kõnealuse asutuse ametnik oma allkirja;

b) heakskiidetud kaubasaatja panema pädevate asutuste kinnitatud ja käesoleva liite IX lisas esitatud näidisele vastava pitseri erilise metallpitsatiga. Selle pitsati jäljendi võib eelnevalt vormile trükkida, kui trükkimine on usaldatud selleks volitatud trükikojale.

Heakskiidetud kaubasaatja täidab kõnealuse lahtri, märkides sinna kauba lähetamise kuupäeva, ja nummerdab deklaratsiooni loaga ettenähtud korra kohaselt.

2. Toll võib nõuda, et kasutataks vorme, mis kannavad identifitseerimiseks vajalikku eristusmärki.

Formaalsused kauba lähetamisel

Artikkel 67

1. Nõuetekohaselt täidetud deklarat