Vaheleping,

millega luuakse ühelt poolt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu raamistik

KOMOORI LIIT,

MADAGASKAR,

MAURITIUSE VABARIIK,

SEIŠELLI VABARIIK,

SAMBIA VABARIIK,

ZIMBABWE VABARIIK,

edaspidi "Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid",

ühelt poolt ning

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

ning

EUROOPA ÜHENDUS,

edaspidi nimetatud "EÜ pool",

teiselt poolt,

koos nimetatud "pooled"

PREAMBUL

MEIE, Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piikonna (AKV) riigid, koosnedes Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide rühmast ning selle üksikutest liikmesriikidest, ühelt poolt ning Euroopa Ühendus (EÜ) ja selle liikmesriigid teiselt poolt;

VÕTTES ARVESSE 23. juunil 2000 allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt EÜ ja selle liikmesriikide vahel (edaspidi "Cotonou leping"), 5. novembril 1993 allkirjastatud Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu (Common Market for Eastern and Southern Africa – COMESA) lepingut, 17. augustil 1992 allkirjastatud Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (Southern Africa Development Community – SADC) lepingut ja selle kaubandust käsitlevat protokolli, 30. novembril 1999 allkirjastatud Ida-Aafrika Ühenduse (East African Community – EAC) lepingut ning 11. juulil 2002 allkirjastatud ja vastuvõetud Aafrika Liidu põhikirja;

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

VÕTTES SAMUTI ARVESSE 17. märtsil 2003 Sudaanis Hartumis toimunud COMESA riigipeade ja valitsusjuhtide kogu kaheksanda tippkohtumise otsust Ida- ja Lõuna-Aafrika piiritluse kohta, eesmärgiga pidada läbirääkimisi majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks Euroopa Liiduga (EL);

ARVESTADES, et Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning EÜ ja selle liikmesriigid on leppinud kokku, et nendevahelise kaubandus- ja majanduskoostöö eesmärk on soodustada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide sujuvat ja järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse, võttes arvesse nende riikide poliitilisi valikuid, arengutasemeid ning arengueelistusi, edendades seeläbi nende jätkusuutlikku arengut ja aidates kaasa vaesuse kaotamisele Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides;

VEEL KORD KINNITADES oma tahet edendada ja kiirendada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduslikku, kultuurilist ja sotsiaalset arengut, et aidata kaasa rahu ja julgeoleku saavutamisele ning edendada demokraatlikku poliitilist keskkonda, mis soodustab riikide ja piirkonna jätkusuutlikku arengut;

VEEL KORD KINNITADES, et majanduspartnerlusleping on kooskõlas Cotonou lepingu eesmärkide ja põhimõtetega ning eeskätt selle II jaotise III osa sätetega;

VEEL KORD KINNITADES, et majanduspartnerlusleping toimib arenguinstrumendina, millega edendatakse jätkusuutlikku majanduskasvu, tõstetakse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide tootmis- ja tarnevõimet, soodustatakse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduste struktuuri muutmist ning nende mitmekesistamist ja konkurentsivõimet ja saavutatakse kaubanduse areng, investeeringute ja tehnoloogia kaasamine ning töökohtade loomine Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides;

TULETADES MEELDE rahvusvahelise üldsuse pühendumust ÜRO 2000. aasta septembri deklaratsioonis sisalduvate aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele;

VEEL KORD KINNITADES, et arengueesmärkide edendamine nõuab tõelist rahvusvahelist koostööd ning nii Rio de Janeiro, Pekingi, Kopenhaageni, Kairo ja Monterrey konverentsidel kui ka vastavalt vähim arenenud riikidele, raskesti ligipääsetavatele arengumaadele ja arengumaadest väikestele saareriikidele suunatud tegevusprogrammides kokkulepitud kohustuste täielikku täitmist;

PIDADES SILMAS Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmete õigusi ja kohustusi ning tähtsust, mida nad omistavad rahvusvahelist kaubandust reguleerivatele põhimõtetele ja eeskirjadele, ning vajadust läbipaistva, prognoositava, avatud ja õiglase mitmepoolse kaubandussüsteemi järele;

KORRATES vajadust tagada erilise tähelepanu pööramine piirkondlikule integratsioonile ning kõikide Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide eri- ja diferentseeritud kohtlemisele, säilitada vähim arenenud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erikohtlemine ning võtta sobival viisil arvesse väikeste majanduste, raskesti ligipääsetavate, saare- ja rannikualade, põuaaldiste ja konfliktist väljuvate Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide haavatavust;

OLLES TEADLIKUD, et Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide elustandardi tõstmine nõuab olulisi investeeringuid;

TULETADES MEELDE lepinguosaliste kohustusi Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames,

OLEME KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Vahelepingu kohaldamisala

Käesoleva vahelepinguga kehtestatakse raamistik majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks.

Artikkel 2

Majanduspartnerluslepingu üldeesmärgid

Majanduspartnerluslepingu eesmärgid on:

a) aidata kaasa vaesuse vähendamisele ja edaspidisele kaotamisele tugeva ja strateegilise kaubandus- ja arengupartnerluse sõlmimise kaudu, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärgi, aastatuhande arengueesmärkide ja Cotonou lepinguga;

b) edendada piirkondlikku integratsiooni, majanduskoostööd ja häid valitsemistavasid Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnas;

c) edendada Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende riikide poliitiliste valikute ja arengueelistustega;

d) soodustada Ida- ja Lõuna-Aafrika majanduste struktuurilist kohandamist ja mitmekesistamist, sealhulgas lisandväärtuse tekitamist;

e) parandada Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna võimekust kaubanduspoliitika ja kaubandusega seotud küsimuste vallas;

f) luua ja rakendada tõhus, prognoositav ja läbipaistev raamistik kaubanduse ja investeeringute reguleerimiseks Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnas, toetades seeläbi investeeringute ja erasektori algatuste suurendamise tingimusi ning parandades tarne- ja konkurentsivõimet ning majanduskasvu, ja

g) tugevdada lepinguosaliste vahelisi solidaarsusel ja vastastikusel huvil põhinevaid olemasolevaid suhteid. Kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames võetud kohustustega tihendatakse lepinguga sel eesmärgil kaubandus- ja majandussuhteid, toetatakse lepinguosaliste vahelise kaubanduse uut dünaamikat kaubanduse edasise ja asümmeetrilise liberaliseerimise kaudu ning tugevdatakse, laiendatakse ja süvendatakse koostööd kõigis kaubanduse ja investeerimisega seotud valdkondades.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu konkreetsed eesmärgid

1. Kooskõlas Cotonou lepingu artiklitega 34 ja 35 on käesoleva lepingu eesmärgid:

a) kehtestada üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ("GATT 1994") XXIV artikliga järjepidev leping;

b) kehtestada edaspidiste kaubandust käsitlevate läbirääkimiste raamistik, ulatus ja põhimõtted, mis juba esitatud ettepanekute põhjal hõlmab päritolureegleid, kaubanduse kaitsemeetmeid, tollikoostöö ja kaubanduse soodustamist, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tehnilisi kaubandustõkkeid ning põllumajandust, ja

c) kehtestada raamistik ja ulatus võimalikele läbirääkimistele muudes küsimustes, mis hõlmavad teenuskaubandust, Cotonou lepingus kindlaksmääratud kaubandusküsimusi ning muid mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvaid valdkondi.

2. Lepinguosalised kohustuvad lõpetama tervikliku majanduspartnerluslepingu sõlmimist käsitlevad läbirääkimised hiljemalt 31. detsembril 2008, sealhulgas läbirääkimised punktides b ja c loetletud küsimustes vastavalt kokkulepitud ühisele tegevuskavale, mille lepinguosalised võtsid vastu 7. veebruaril 2004.

Artikkel 4

Põhimõtted

Käesoleva lepingu põhimõtted, mille alusel lepinguosalised peavad edasisi läbirääkimisi tervikliku majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks, on järgmised:

a) tuginemine Cotonou lepingu õigustikule;

b) piirkondliku integratsiooni tugevdamine Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnas;

c) asümmeetriline lähenemine kaubanduse liberaliseerimisele ning kaubandusmeetmete ja kaubanduse kaitsemeetmete kohaldamisele;

d) Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna vähim arenenud riikide eri- ja diferentseeritud kohtlemine, võttes arvesse väikeste raskesti ligipääsetavate riikide ja saareriikide haavatavust, sealhulgas kaubanduse liberaliseerimise taseme ja kiiruse seisukohalt;

e) erinevad lahendused, mis võimaldavad vastavas olukorras Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel alustada liberaliseerimist varem ja kiirema ajakava kohaselt;

f) arengukoostöö sätete kohaldamise kõikehõlmavus, mille kohaselt ka sellised vähim arenenud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid, kes ei suuda tollitariifide pakkumistes osaleda, saaksid kasu kõikidest käesoleva lepingu tahkudest ja eeskätt käesolevas vahelepingus käsitletud majandus- ja arengukoostööst;

g) võimaldada nendel vähim arenenud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel, kes ei ole veel tollitariifide vähendamise pakkumisi esitanud, teha seda samadel või paindlikel tingimustel pärast käesoleva vahelepingu allkirjastamist ning lepingu sätteid täielikult ära kasutada;

h) võimaldada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel säilitada piirkondlikud soodustused nii omavahel kui ka teiste Aafrika riikide ja piirkondadega ilma kohustuseta laiendada neid soodustusi EÜ-le.

II PEATÜKK

KAUBAVAHETUSE KORD

I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 5

Eesmärgid

Kaubanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärgid on:

a) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit kaupadele täielikult tollimaksu- ja kvoodivaba EÜ poole turule pääsu tingimuste võimaldamine, lähtudes turvalisusest, pikaajalisusest ja prognoositavusest;

b) lepinguosaliste vahelise kaubanduse ning ekspordile tugineva majanduskasvu kiirenemise edendamine, mis võimaldab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide integreerimist maailmamajandusse;

c) Ida- ja Lõuna-Aafrika kaubaturu järkjärguline liberaliseerimine käesolevas lepingus kehtestatud korra kohaselt ja

d) turulepääsemise tingimuste säilitamine ja tõhustamine, et tagada kõikide Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide olukorra paranemine, mitte halvenemine.

Artikkel 6

Kohaldamisala

1. Käesoleva peatüki alusel võtavad kohustusi üksnes II lisas loetletud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid.

2. EÜ poole käesolevast peatükist tulenevaid kohustusi kohaldatakse üksnes II lisas loetletud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärinevate kaupade suhtes.

3. Käesoleva peatüki ning käesoleva peatüki alusel vastuvõetud otsuste kohaldamisel laienevad kõik viited allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele või allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit kaupadele üksnes II lisas loetletud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele.

4. Kui II peatükiga soovib ühineda allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riik, keda ei ole II lisa loetelus nimetatud, teatab see riik oma kavatsusest majanduspartnerluslepingu komiteele. II lisa muutmine kuulub majanduspartnerluslepingu komitee pädevusse.

5. Majanduspartnerluslepingu komitee võib teha otsuse kõikide vajalike üleminekumeetmete või muudatuste kohta, et hõlbustada selliste allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide kandmist II lisasse.

II JAOTIS

Kaupade vaba liikumine

Artikkel 7

Tollimaks

Imporditollimaksude kaotamisel sisaldab tollimaks mis tahes maksu või lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordile või seoses sellega, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu seoses sellise impordiga, kuid ei sisalda:

a) riigisiseste maksudega samaväärseid lõive, mis on kehtestatud nii imporditud kui ka kohalikele toodetele kooskõlas artikli 18 sätetega;

b) dumpinguvastaseid või tasakaalustavaid meetmeid kooskõlas artikli 19 sätetega ega kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse kooskõlas artikliga 21, ja

c) tasusid või muid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas artikli 10 sätetega.

Artikkel 8

Kaupade klassifitseerimine

Käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade klassifitseerimine toimub iga lepinguosalise tariifinomenklatuuri alusel kooskõlas kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemiga ("HS"). Allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid kasutavad COMESA nomenklatuuri.

Artikkel 9

Tollimaksu baasmäär

Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse järkjärgulist vähendamist, on iga lepinguosalise tariifiloeteludes täpsustatud määr.

Artikkel 10

Tasud ja muud lõivud

Artikli 7 punktis c nimetatud tasude ja muude lõivude summa on piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega impordimaksu fiskaalses tähenduses. Need põhinevad erimääradel. Kauplemisega seotud tasusid ja lõive ei kehtestata konsulaarteenustele.

Artikkel 11

Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodete tollimaksud

Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit tooted imporditakse EÜ poolele tollimaksuvabalt I lisas määratletud tingimustel.

Artikkel 12

EÜ poolelt pärit toodete tollimaksud

1. EÜ poolelt pärit toodete imporditollimakse vähendatakse või need kaotatakse vastavalt II lisas esitatud tollitariifide liberaliseerimise ajakavadele; kõnealune lisa hõlmab iga allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigi või Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide rühma ajakavasid.

2. Lepinguosalised võivad II lisas esitatud tollitariifide liberaliseerimise ajakavad läbi vaadata, et neid piirkondlikku integratsiooniprotsessi arvesse võttes ühtlustada.

3. Kõik uued ajakavad EÜ poolelt pärit toodete imporditollimaksude tariifide liberaliseerimiseks, mis esitatakse pärast käesoleva lepingu ratifitseerimisprotsessi algust, võib kanda käesoleva lepingu II lisasse majanduspartnerluslepingu komitee otsusega.

Artikkel 13

Päritolureeglid

Käesolevas peatükis mõistetakse termini "päritolu" all päritolu vastavalt käesoleva lepingu 1. protokollis sätestatud päritolureeglitele. Tervikliku majanduspartnerluslepingu tagamiseks vaatavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumise ning tervikliku majanduspartnerluslepingu jõustumise vahele jääval ajavahemikul kõnealuse protokolli sätted läbi, et neid veelgi lihtsustada. Läbivaatamisel võtavad lepinguosalised arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide arenguvajadusi ning tehnoloogia arengut, tootmisprotsesse ja kõiki muid tegureid, mis võivad tingida kõnealuse protokolli sätete muutmist. Kõik sellised muudatused tehakse majanduspartnerluslepingu komitee otsusega.

Artikkel 14

Status quo

Ilma et see piiraks artikli 12 kohaldamist, lepivad lepinguosalised kokku, et nad ei tõsta teiselt lepinguosaliselt imporditavate toodete suhtes kohaldatavaid tollimakse.

Artikkel 15

Eksporditollimaksud

1. Kui III lisas ei ole ette nähtud teisiti, ei kehtesta lepinguosalised käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul kaupade teisele lepinguosalisele eksportimisele või seoses sellega mingeid uusi tollimakse, mis ületaksid riigisiseseks müügiks ettenähtud toodete suhtes kehtestatud makse.

2. Majanduspartnerluslepingu komitee võib iga Ida- või Lõuna-Aafrika riigi taotlusel III lisas esitatud kaupade loetelu läbi vaadata.

Artikkel 16

Vabakaubanduslepingutest tulenev sooduskohtlemine

1. Käesolevas peatükis käsitletavates küsimustes võimaldab EÜ pool allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele mis tahes sooduskohtlemist, mis on kohaldatav tulenevalt sellest, et EÜ pool saab pärast käesoleva lepingu allkirjastamist kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks.

2. Käesolevas peatükis käsitletavates küsimustes võimaldavad allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid EÜ poolele mis tahes sooduskohtlemist, mis on kohaldatav tulenevalt sellest, et allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid saavad pärast käesoleva lepingu allkirjastamist mis tahes suure kaubanduspartneriga sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks.

3. Käesoleva peatüki sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleksid pooled kohustatud vastastikku laiendama mis tahes sooduskohtlemist, mis tuleneb sellest, et mõni neist on käesoleva lepingu allakirjutamise päeval kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaline.

4. Lõike 2 sätteid ei kohaldata selliste kaubanduslepingute suhtes, mille allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid on sõlminud Aafrika muude riikide ja piirkondadega.

5. Käesolevas artiklis mõistetakse vabakaubanduslepingu all lepingut, millega oluliselt liberaliseeritakse kaubandust ning nähakse põhimõtteliselt ette, et selle lepingu jõustumisel või mõistliku aja jooksul lõpetatakse igasugune lepinguosaliste vaheline diskrimineerimine olemasolevate diskrimineerivate meetmete kaotamise ja/või uute või diskrimineerivamate meetmete keelustamisega.

6. Käesolevas artiklis mõistetakse suure kaubanduspartneri all mis tahes arenenud riiki või mis tahes riiki, mille osakaal maailma kaupade ekspordist lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on üle 1 %, või iseseisvalt, ühiselt või vabakaubanduslepingu kaudu tegutsevat mis tahes riikide rühma, mille osakaal maailma kaupade ekspordist lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal on kokku üle 1,5 %. [1]

III JAOTIS

Mittetariifsed meetmed

Artikkel 17

Koguseliste piirangute keeld

Kui käesoleva lepingu I ja II lisas ei ole täpsustatud teisiti, kaotatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest lepinguosaliste vahelises kaubanduses kõik impordi-, ekspordi- või ekspordiks müümise keelud ja piirangud, välja arvatud artiklis 7 sätestatud tollimaksud, tasud või muud lõivud, mida rakendatakse kvootide, impordi- või ekspordilitsentside või muude meetmete kujul. Selliseid uusi meetmeid ei tohi kehtestada.

Artikkel 18

Võrdne kohtlemine riigisiseste maksude ja õigusaktide osas

1. Teise lepinguosalise territooriumilt pärit importtoodete suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt riigisiseseid makse ega muid riigilõive kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste kodumaiste toodete suhtes. Peale selle ei kohalda lepinguosalised muul viisil riigisiseseid makse ega muid riigilõive, et võimaldada samasuguste omamaiste toodete kaitsmist.

2. Teise lepinguosalise territooriumilt pärit importtoodetele võimaldatakse nende riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostu, vedu, turustamist või kasutamist käsitlevate õigusnormide ja nõuete puhul vähemalt sama soodsad tingimused kui samasugustele omamaistele toodetele. Käesoleva lõike sätted ei takista kohaldamast diferentseeritud riigisiseseid veomakse, mis põhinevad eranditult veovahendite majanduslikul toimimisel ja mitte toote päritolul.

3. Ükski lepinguosaline ei tohi kehtestada või säilitada ühtki riigisisest koguselist eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Peale selle ei tohi ükski lepinguosaline kohaldada riigisiseseid koguselisi eeskirju, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist.

4. Käesoleva artikli sätted ei takista toetuste maksmist eranditult kodumaistele tootjatele, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli sätetega kohaldatud riigisiseste maksude või muude tasude laekumisest tehtavaid väljamakseid kodumaistele tootjatele ning toetusi, mis tekitatakse kodumaiste toodete riikliku ostmisega.

5. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata riigihanget reguleerivate õigusnormide, menetluste ega tavade suhtes.

6. Majanduspartnerluslepingu komitee võib lubada allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigil käesoleva artikli sätetest kõrvale kalduda, et edendada kodumaise tootmise loomist ja kaitsta noori tööstusharusid. Siinkohal võetakse arvesse allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide arenguvajadusi ning eeskätt vähim arenenud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erivajadusi ja -probleeme.

7. Ajutiste erandite loetelu on esitatud III lisas. Kõnealuseid erandeid tehakse huvitatud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide suhtes samas lisas kehtestatud ajavahemike jooksul.

IV JAOTIS

Kaubanduse kaitsemeetmed

Artikkel 19

Dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed

1. Vastavalt käesoleva artikli sätetele ei takista miski käesolevas lepingus EÜ poolel või allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel kas omaette või ühiselt võtta kooskõlas WTO asjakohaste lepingutega dumpinguvastaseid meetmeid või tasakaalustusmeetmeid. Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mitte-sooduspäritolureeglitele.

2. Enne Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest imporditud toodete suhtes lõplike dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kohaldamist kaalub EÜ pool WTO asjakohastes lepingutes sätestatud konstruktiivsete abinõude rakendamise võimalust.

3. Kui dumpinguvastast meedet või tasakaalustusmeedet on kahe või enama allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigi nimel kohaldanud piirkondlik asutus, toimub üks ühtne kohtuliku kontrolli foorum, sealhulgas apellatsioonimenetlus.

4. Kui dumpinguvastaseid meetmeid või tasakaalustusmeetmeid võib kehtestada nii piirkondlikul või allpiirkondlikul tasandil kui ka riigi tasandil, tagavad lepinguosalised, et ühelt poolt piirkondlikud või allpiirkondlikud asutused ja teiselt poolt riigiasutused ei kohalda kõnealuseid meetmeid sama toote suhtes üheaegselt.

5. Enne mis tahes uurimise alustamist teavitab EÜ pool eksportivaid allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riike nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse kättesaamisest.

6. Käesoleva artikli sätteid rakendatakse kõikides pärast käesoleva lepingu jõustumist algatatavates uurimistes.

7. Käesoleva artikli sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 20

Mitmepoolsed kaitsemeetmed

1. Vastavalt käesoleva artikli sätetele ei takista miski käesolevas lepingus allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel ja EÜ poolel rakendada meetmeid, mis on kooskõlas GATT 1994 XIX artikliga, Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaitsemeetmete lepinguga ja põllumajanduslepingu artikliga 5. Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mitte-sooduspäritolureeglitele.

2. Olenemata lõikest 1 ei kohalda EÜ pool käesoleva lepingu üldisi arengueesmärke ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduste väiksust arvesse võttes mis tahes Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärit impordi suhtes mingeid GATT 1994 XIX artikli, Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaitsemeetmete lepingu ja põllumajanduslepingu artikli 5 kohaseid meetmeid.

3. Lõike 2 sätteid kohaldatakse viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Hiljemalt 120 päeva enne selle perioodi lõppemist vaatab majanduspartnerluslepingu komitee nende sätete toimimise Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide arenguvajadusi silmas pidades läbi, et otsustada, kas nende rakendamisaega pikendada.

4. Lõike 1 sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 21

Kahepoolsed kaitsemeetmed

1. Pärast muude lahendusvõimaluste uurimist võib lepinguosaline käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras rakendada lühiajalise kestusega kaitsemeetmeid, mis erinevad artiklite 11, 12 või 17 sätetest.

2. Lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib rakendada, kui ühe lepinguosalise territooriumilt pärit toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

a) märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaisele tootmisharule importiva lepinguosalise territooriumil või

b) häireid teatavas majandusharus, eeskätt juhul, kui häired põhjustavad suuri sotsiaalprobleeme või raskusi, mille tagajärjel importiva lepinguosalise majandusolukord võib oluliselt halveneda, või

c) häireid samasuguste või otseselt konkureerivate põllumajandustoodete turgudel [2] või nende turgude reguleerimismehhanismide häireid.

3. Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmed ei ületa lõikes 2 ja lõike 5 punktis b määratletud märgatava kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks vajalikku määra. Need importiva lepinguosalise kaitsemeetmed võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

a) käesolevas lepingus ettenähtud asjaomase toote tollimaksumäära täiendava vähendamise peatamine;

b) asjaomase toote tollimaksu suurendamine määrani, mis ei ületa WTO teistele liikmetele kohaldatavat määra, ja

c) tariifikvootide kehtestamine asjaomase toote suhtes.

4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, kui ühest või mitmest allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigist pärit mis tahes toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada EÜ poole ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas lõikes 2 nimetatud olukorra, võib EÜ pool rakendada asjaomase piirkonna või piirkondade suhtes järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–9 sätestatud korras.

5. a) Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, kui EÜ poolelt pärit mis tahes toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigis lõikes 2 nimetatud olukorra, võib allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik rakendada oma territooriumi piires järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6–9 sätestatud korras.

b) Allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik võib rakendada kaitsemeetmeid, kui EÜ poolelt pärit toodet imporditakse tollimaksu vähendamisest tulenevalt tema territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada häireid noorele tootmisharule, mis toodab sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid. See säte on kohaldatav ainult kümne aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest muude kui vähim arenenud riikide puhul ja viieteistkümne aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest vähim arenenud riikide puhul. Meetmeid tuleb rakendada lõigetes 6–9 sätestatud korras.

6. a) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik lõigetes 2, 4 ja 5 määratletud märgatava kahju või häirete vältimiseks või kõrvaldamiseks.

b) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid ei rakendata kauem kui kaks aastat. Kui kaitsemeetmete rakendamist nõudvad asjaolud kestavad, võib nende meetmete rakendamisaega pikendada veel kuni kahe aasta võrra. Kui kaitsemeetmeid rakendavad allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid või rakendab allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik või kui EÜ pool rakendab meedet riigi ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas, võib neid meetmeid siiski rakendada kõige rohkem neli aastat ning kui kaitsemeetmete rakendamist nõudvad asjaolud kestavad, võib nende meetmete rakendamisaega pikendada veel kuni nelja aasta võrra.

c) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmed, mida rakendatakse kauem kui üks aasta, peavad sisaldama sätteid, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja lõpuks.

d) Käesolevas artiklis nimetatud kaitsemeetmeid ei kohaldata selliste toodete impordi suhtes, mille suhtes on varem sellist meedet kohaldatud, vähemalt ühe aasta jooksul pärast nimetatud meetme kohaldamise lõppu.

7. Eespool esitatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) kui lepinguosaline leiab, et esineb üks lõigetes 2, 4 ja/või 5 sätestatud asjaolu, suunab ta küsimuse majanduspartnerluslepingu komiteele uurimiseks;

b) majanduspartnerluslepingu komitee võib anda ilmnenud asjaolude kõrvaldamiseks vajalikke soovitusi. Kui majanduspartnerluslepingu komitee ei ole andnud asjaolude kõrvaldamiseks soovitusi või kui 30 päeva jooksul alates küsimuse esitamisest majanduspartnerluslepingu komiteele ei ole leitud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline kooskõlas käesoleva artikliga rakendada asjakohaseid meetmeid nende asjaolude kõrvaldamiseks;

c) enne käesolevas artiklis sätestatud mis tahes meetme võtmist või käesoleva artikli lõike 8 kohaldamisel peab EÜ pool või asjaomane allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik niipea kui võimalik esitama majanduspartnerluslepingu komiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks hindamiseks, et leida asjaomaseid lepinguosalisi rahuldav lahendus;

d) käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada käesoleva lepingu toimimist kõige vähem häirivaid meetmeid;

e) kõigist käesoleva artikli kohaselt võetud kaitsemeetmetest teavitatakse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed, kes arutab neid korrapäraselt toimuvatel nõupidamistel eelkõige selleks, et koostada ajakava meetmete tühistamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

8. Kui erakorralised asjaolud nõuavad kohest tegevust, võib asjaomane importiv lepinguosaline, olgu see EÜ pool, Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik, ajutiselt rakendada lõigetes 3, 4 ja/või 5 sätestatud meetmeid ilma lõike 7 nõudeid täitmata. Selline tegevus võib kesta kõige rohkem 180 päeva, kui meetmeid rakendab EÜ pool, ja 200 päeva, kui meetmeid rakendavad Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik või kui EÜ pool rakendab meetmeid oma ühe või mitme äärepoolseima piirkonna territooriumil. Iga sellise ajutise meetme kestus tuleb arvestada esialgse rakendamisaja osaks või lõikes 6 nimetatud mis tahes pikenduse osaks. Selliste ajutiste meetmete rakendamisel tuleb arvestada kõikide asjaomaste lepinguosaliste huve. Asjaomane importiv lepinguosaline peab teavitama teist asjaomast lepinguosalist ning esitama küsimuse viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteele uurimiseks.

9. Kui importiv lepinguosaline kohaldab toote impordi suhtes haldusmenetlust, mille eesmärk on käesolevas artiklis nimetatud probleeme tekitada võivate kaubandusvoogude suundumusi käsitleva teabe kiire esitamine, peab ta sellest viivitamata teavitama majanduspartnerluslepingu komiteed.

10. Maailma Kaubandusorganisatsiooni vaidluste lahendamise sätteid ei kohaldata, et takistada mõnel lepinguosalisel võtta käesoleva artikli kohaseid kaitsemeetmeid.

V JAOTIS

Haldussätted

Artikkel 22

Halduskoostöö erisätted

1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva peatüki kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma pühendumust võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Kui üks lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib see lepinguosaline vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise.

3. Käesoleva artikli tähenduses hõlmab "halduskoostööst hoidumine" muu hulgas:

a) asjaomas(t)e too(de)te päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist;

b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust päritolutõendi kontrolli teostamisel ja/või selle tulemustest teavitamisel;

c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel halduskoostöö missioonide korraldamiseks, et kontrollida kõnealuse sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust.

4. Käesoleva artikli kohaldamisel võib eeskirjade eiramise või pettuse avastada muu hulgas juhul, kui ilma rahuldava selgituseta toimub toodete impordis kiire kasv, mis ületab teise lepinguosalise tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taseme ja mis on seotud objektiivse teabega eeskirjade eiramise või pettuse kohta.

5. Ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel:

a) objektiivse teabe põhjal halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse avastanud lepinguosaline teavitab sellest viivitamata majanduspartnerluslepingu komiteed ja esitab komiteele asjaomase objektiivse teabe ning alustab majanduspartnerluslepingu komitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus;

b) kui lepinguosalised on eespool nimetatud viisil alustanud majanduspartnerluslepingu komitees konsultatsioone ning ei ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul alates teavitamisest, võib asjaomane lepinguosaline ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise. Ajutisest peatamisest teavitatakse majanduspartnerluslepingu komiteed põhjendamatu viivituseta;

c) käesoleva artikli kohane ajutine peatamine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. See ei kesta kauem kui kuus kuud ja seda tähtaega võib pikendada. Majanduspartnerluslepingu komiteed teavitatakse ajutisest peatamisest kohe pärast selle vastuvõtmist. Majanduspartnerluslepingu komitees toimuvad ajutise peatamise teemal korrapärased konsultatsioonid, eelkõige selleks, et lõpetada see niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolusid enam ei esine.

6. Samaaegselt majanduspartnerluslepingu komitee teavitamisega käesoleva artikli lõike 5 punkti a alusel peab asjaomane lepinguosaline avaldama oma ametlikus väljaandes teatise importijatele. Teatises importijatele tuleb nimetada asjaomane toode, mille puhul on objektiivse teabe põhjal avastatud halduskoostööst hoidumine ja/või eeskirjade eiramine või pettus.

Artikkel 23

Haldusvigade käsitlemine

Juhul kui pädevad asutused teevad vea ekspordi soodussüsteemi nõuetekohases haldamises, eriti "päritolustaatusega toodete" mõistet ja halduskoostöö meetodeid käsitleva I protokolli sätete kohaldamises, ja kui selle veaga kaasnevad tagajärjed imporditollimaksude näol, võib selliste tagajärgedega kokku puutuv lepinguosaline paluda majanduspartnerluslepingu komiteel uurida võimalust võtta olukorra lahendamiseks kõik asjakohased meetmed.

Artikkel 24

Tolliväärtuse määramine

1. Lepinguosaliste vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavad tolliväärtuse määramise eeskirjad on reguleeritud GATT 1994 VII artikliga ja GATT 1994 VII artikli rakendamise lepinguga.

2. Lepinguosalised teevad koostööd, et saavutada tolliväärtuse määramise küsimustes ühine lähenemisviis.

III PEATÜKK

KALANDUS

I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 25

1. Lepinguosalised tunnistavad, et kalandus moodustab Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna olulise majandusliku ressursi, annab märkimisväärse panuse allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majandusse ning sisaldab suurt potentsiaali seoses edaspidise piirkondliku majandusarenguga ja vaesuse vähendamisega. Samuti on see oluline toidu- ja välisvaluuta allikas.

2. Peale selle tunnistavad lepinguosalised, et kalavarud pakuvad olulist huvi nii EÜ poolele kui ka allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele, ning lepivad kokku koostöö tegemises kalandussektori jätkusuutliku arengu ja juhtimise vallas, lähtudes vastastikusest huvist ja võttes arvesse majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset mõju.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et sobilik strateegia kalandussektori majanduskasvu edendamiseks ning selle panuse suurendamiseks Ida- ja Lõuna-Aafrika majandusse, võttes arvesse ka selle pikaajalist jätkusuutlikkust, seisneb kõnealuses sektoris lisandväärtust tekitava tegevuse suurendamises.

Artikkel 26

Eesmärgid

Kalanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärgid on:

a) edendada kalanduse jätkusuutlikku arengut ja majandamist;

b) edendada parimal taval põhinevat piirkondlikku ja rahvusvahelist kaubandust või see välja kujundada;

c) luua soodus keskkond, sealhulgas infrastruktuur ja võimekuse arendamine, mis võimaldaks Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel tulla toime rangete turunõuetega nii tööstusliku kui ka väikesemastaabilise kalanduse puhul;

d) toetada riiklikku ja piirkondlikku poliitikat, mille eesmärk on tõsta kalandussektori tootlikkust ja konkurentsivõimet;

e) luua sidemed muude majandusharudega.

Artikkel 27

Kohaldamisala

Kalandusega seotud kaubanduse ja arengu valdkonnas tehtav koostöö hõlmab merekalapüüki, kalapüüki sisevetel ja vesiviljelust.

Artikkel 28

Põhimõtted

1. Kalanduse valdkonnas tehtava koostöö põhimõtted hõlmavad järgmist:

a) piirkondliku integratsiooni arendamise ja tugevdamise toetamine;

b) Cotonou lepingu õigustiku säilitamine;

c) eri- ja diferentseeritud kohtlemise võimaldamine;

d) vajadus võtta ressursside hindamisel ja majandamisel arvesse parimat võimalikku kättesaadavat teadusteavet;

e) toimiv järelevalvesüsteem keskkonnaalaste, majanduslike ja sotsiaalsete mõjude üle partnerriikides;

f) kooskõla kohaldatavate riiklike õigusaktide ja asjakohaste rahvusvaheliste dokumentidega, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ning piirkondlike ja allpiirkondlike kokkulepetega, ja

g) rannalähedases piirkonnas / elatise teenimiseks toimuva kalapüügi säilitamine ja selle erivajaduste esmatähtsaks seadmine.

2. Need juhtpõhimõtted peaksid aitama kaasa sisevete ja mere elusressursside ning vesiviljeluse jätkusuutlikule ja vastutustundlikule arendamisele ning kõnealusest majandussektorist saadava kasu optimeerimisele praeguse ja tulevaste põlvkondade jaoks suuremate investeeringute, võimekuse arendamise ja parema turulepääsu kaudu.

Artikkel 29

Eelisjuurdepääs

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada rahaline ja muu toetus töötlevate tehaste konkurentsi- ja tootmisvõime tõstmiseks, kalanduse mitmekesistamiseks ning sadamarajatiste parandamiseks.

II JAOTIS

Merekalapüük

Artikkel 30

Kohaldamisala

Käesoleva jaotise kohaldamisala hõlmab merede kalavarude kasutamist, kaitsmist ja majandamist, et optimeerida kalandusest Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnale tulenevat kasu investeerimisvõimekuse arendamise ja turulepääsu parandamise kaudu.

Artikkel 31

Eesmärgid

Koostöö eesmärgid on:

a) tugevdada koostööd, et tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine ja majandamine tugeva alusena piirkondlikule integratsioonile, võttes arvesse piirialade kalade ja siirdekalade liike, mida saare- ja rannikuriigid omavahel jagavad, ning asjaolu, et ühelgi üksikul Ida- või Lõuna-Aafrika riigil ei ole võimekust tagada selliste varude jätkusuutlikkus;

b) tagada kalandussektorist saadava kasu võrdsem jaotamine;

c) tagada tõhus järelevalve, kontroll ja seire, mis on vajalik ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks, ja

d) edendada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja EÜ poole vastastikust sotsiaalset ja majanduslikku kasu silmas pidades mere elusressursside tõhusat kasutamist, kaitsmist ja majandamist majandusvööndites ning rahvusvaheliste dokumentide, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni alusel Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes.

Artikkel 32

Koostöövaldkonnad

1. Kalanduse valdkonnas tehtava koostöö eesmärkide saavutamiseks hõlmab koostöö kalavarude majandamise ja kaitsmisega seotud küsimusi, laevade haldamise ja püügijärgse tegevuse korda, finants- ja kaubandusmeetmeid ning kalavarude, kalandustoodete ja merevesiviljeluse arendamist.

2. EÜ pool aitab võtta kasutusele ressursse kindlaksmääratud koostöövaldkondade rakendamiseks riigi ja piirkondlikul tasandil, mis hõlmavad ka piirkondliku võimekuse arendamise toetamist. Peale selle panustab EÜ pool finants- ja kaubandusmeetmeid käsitlevas jaos kirjeldatud meetmetesse ning konkreetselt kalanduse ja merevesiviljelusega seotud infrastruktuuriga seotud meetmetesse.

a) Kalavarude majandamise ja kaitsmisega seotud küsimused

1. Säästva kalapüügi, püügivõimsuse ja muude majandamisstrateegiate taseme kindlaksmääramisel lähtutakse ettevaatusprintsiibist, et vältida või heastada soovimatuid tagajärgi, nagu näiteks liigne püügivõimsus või liigne kalapüük, samuti soovimatut mõju ökosüsteemidele ja rannalähedasele püügile.

2. Iga Ida- või Lõuna-Aafrika riik võib võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas kehtestada hooajalisi ja püügivahenditega seotud piiranguid oma territoriaalvete suuremaks kaitseks ning rannalähedase püügi jätkusuutlikkuse tagamiseks.

3. Lepinguosalised soodustavad kõikide asjaomaste riikide liitumist India Ookeani Tuunikomisjoni ja muude asjakohaste kalandusorganisatsioonidega. Need riigid peaksid EÜ poolega kooskõlastatult võtma meetmeid, et tagada kõikide kalaliikide, sealhulgas tuuni ja selle lähiliikide varude majandamine ja kaitse, ning soodustama asjakohaseid teadusuuringuid.

4. Kui pädeval riiklikul korraldusasutusel ei ole piisavalt teaduslikke andmeid, mille põhjal määrata kindlaks säästva kalapüügi piirangud ja sihttasemed Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majandusvööndis, toetavad mõlemad lepinguosalised koostöös India Ookeani Tuunikomisjoni ja vajaduse korral teiste piirkondlike kalandusorganisatsioonidega sellist teaduslikku analüüsi, pidades nõu pädeva riikliku korraldusasutusega.

5. Lepinguosalised lepivad kokku asjakohaste meetmete võtmises, kui püügivõimsuse kasvu tulemusel ületavad püügitasemed pädeva riikliku asutuse kehtestatud jätkusuutlikku sihttaset.

6. Piirialade kalade ja siirdekalade varude kaitsmiseks ja majandamiseks tagavad EÜ pool ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ranniku- ja saareriigid, et nende lipu all sõitvad laevad vastavad asjakohastele riiklikele, piirkondlikele ja allpiirkondlikele kalanduse juhtimise meetmetele ning seotud riigisisestele õigusnormidele.

b) Laevade haldamise ja püügijärgse tegevuse kord

1. Järgitakse India Ookeani Tuunikomisjoni ning teiste asjakohaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide ettenähtud laevade haldamise ja püügijärgse tegevuse korda. Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ning EÜ pool kehtestavad Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vetes tegutsevate EÜ poole kalalaevade järelevalve-, kontrolli- ja seire miinimumtingimused, mis peaksid hõlmama järgmist:

i) kõikides Ida- ja Lõuna-Aafrika ranniku- ja saareriikides käivitatakse laevaseiresüsteem ning kõik Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid kasutavad ühilduvat laevaseiresüsteemi. Nendel Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel, kel laevaseiresüsteem puudub, aitab EÜ pool käivitada ühilduva laevaseiresüsteemi;

ii) peale kohustusliku ühilduva laevaseiresüsteemi töötavad Ida- ja Lõuna-Aafrika ranniku- ja saareriigid koostöös EÜ poolega välja muud mehhanismid tõhusa järelevalve, kontrolli ja seire tagamiseks ning EÜ pool aitab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel kõnealust kokkulepitud süsteemi sisse seada ja rakendada;

iii) lepinguosalistel on õigus saata nii territoriaal- kui ka rahvusvahelistele vetele vaatlejaid; vaatlejate kasutamisega seotud menetlused sõnastatakse üksikasjalikult. Vaatlejate tasu maksavad riikide valitsused, kuid kõik pardal viibimisega seotud kulud katab laeva omanik. EÜ pool pakub toetust vaatlejate koolituskulude tasumisel;

iv) töötatakse välja terves piirkonnas kasutatavad ühtsed kalapüügi aruandluse süsteemid ning kehtestatakse aruandluse miinimumnõuded;

v) kõik Ida- ja Lõuna-Aafrika ranniku- või saareriikides randuvad või ümberlaadimist teostavad laevad teevad seda sadamates või eelsadamates. Ümberlaadimine merel ei ole lubatud, välja arvatud asjakohaste piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ettenähtud eritingimustel. Mõlemad lepinguosalised teevad koostööd Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide sadamate randumis- või ümberlaadimisinfrastruktuuri moderniseerimiseks, sealhulgas kalatoodete arendamise võimekuse osas;

vi) kõik laevad peaksid püüdma kasutada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide rajatisi ning kohustuma kasutama kohalikke varusid;

vii) aruandlus vette tagasilaskmise kohta on kohustuslik. Esmatähtis peaks olema vette tagasilaskmise vältimine valikuliste püügimeetodite kasutamise kaudu, mis on kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni ja asjakohaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kehtestatud põhimõtetega. Kaaspüük tuleks võimalikult suures ulatuses maale paigutada.

2. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide kodanikele suunatud riiklike/piirkondlike koolitusprogrammide väljatöötamisel ja rakendamisel, et hõlbustada nende tõhusat osalemist kalatööstuses. Kui EÜ pool on sõlminud kahepoolse kalanduskokkuleppe, soodustatakse AKV riikide kodanike värbamist. Ühenduse laevadele värvatud meremeeste õiguste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) tööpõhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni.

3. Mõlemad lepinguosalised teevad kooskõlastatud jõupingutusi, et parandada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise võimalusi, ning võtavad selleks vajalikke meetmeid. Ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga seotud kalalaevadele tuleb esitada süüdistus ning neil tuleb keelata edasine kalapüük Ida- ja Lõuna-Aafrika vetes, kui selleks ei ole saadud eelnevat luba nii lipuriigilt kui ka asjaomaselt Ida- ja Lõuna-Aafrika riigilt ning vajaduse korral vastavalt piirkondlikult kalandusorganisatsioonilt.

c) Finants- ja kaubandusmeetmed ning arenguküsimused

III JAOTIS

Sisevete kalapüügi ja vesiviljeluse arendamine

Artikkel 33

Kohaldamisala

Käesoleva jaotise kohaldamisala hõlmab sisevete kalapüügi, rannalähedase kalapüügi ja vesiviljeluse arendamist Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnas võimekuse arendamise, tehnosiirde, sanitaar- ja fütosanitaarnormide, investeeringute ja investeerimise rahastamisvahendite, keskkonnakaitse ning õiguslike ja reguleerivate raamistike seisukohalt.

Artikkel 34

Eesmärgid

Sisevete kalapüügi ja vesiviljeluse arendamise valdkonnas tehtava koostöö eesmärgid on edendada sisevete kalavarude säästvat kasutamist, suurendada vesiviljelustoodangut, kaotada tarnepiirangud, parandada kala ja kalatoodete kvaliteeti, et need vastaksid EÜ turul kehtivatele sanitaar- ja fütosanitaarnormidele, parandada juurdepääsu EÜ turule, käsitleda kohalikke piirkonnasiseseid kaubandustõkkeid, saavutada kapitali sissevool ja investeeringud kõnealusesse sektorisse, arendada võimekust ja parandada erainvestorite juurdepääsu finantstoele sisevete kalapüügi ja vesiviljeluse arendamiseks.

Artikkel 35

Koostöövaldkonnad

1. Koostöö hõlmab EÜ poole panust järgmistesse valdkondadesse:

a) Võimekuse ja ekspordituru arendamine järgmise tegevuse kaudu:

i) võimekuse arendamine tööstusliku ja rannalähedase püügi, töötlemise ja toodete mitmekesistamise vallas, mis tugevdab piirkonna sisevete kalapüügi ja vesiviljeluse konkurentsivõimet. Seda on võimalik saavutada näiteks uurimis- ja arenduskeskuste loomise kaudu, sealhulgas vesiviljeluse arendamise kaudu äriliste kalakasvanduste puhul;

ii) ekspordituru lülide haldamise võimekuse arendamine, sealhulgas konkreetsete tootesarjade sertifitseerimiskavade kehtestamine ja haldamine, ning kalandustoodetega seotud müügiedendustegevuse, lisandväärtuse tekitamise ning püügijärgsete kadude vähendamise osas;

iii) piirkonnas võimekuse suurendamine näiteks pädevate asutuste, ettevõtjate liitude ja kalurite liitude tugevdamise kaudu, et võimaldada neil osaleda kalatoodete kaubanduses EÜ poolega, ning tootearendust ja kaubamärkide väljatöötamist käsitlevate koolitusprogrammide kaudu.

b) Infrastruktuur

i) sisevete kalapüügi ja vesiviljelusega seotud infrastruktuuri arendamine ja parandamine;

ii) juurdepääsu hõlbustamine infrastruktuuri, sealhulgas igat liiki seadmete jaoks vajalikule rahastamisele.

c) Tehnoloogia

i) tehnilise võimekuse arendamisse panustamine, sealhulgas lisandväärtust tekitava tehnoloogia edendamine näiteks kalapüügitehnoloogia siirde kaudu EÜ poolelt Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele;

ii) piirkonna kalavarude majandamise võimekuse tõhustamine, näiteks uurimis- ja andmekogumissüsteemide kaudu ning asjakohastesse püügi- ja püügijärgse majandamise tehnoloogiatesse panustamise kaudu.

d) Õiguslikud ja reguleerivad raamistikud

i) sisevete kalapüüki ja vesiviljelust käsitlevate eeskirjade ning järelevalve-, kontrolli- ja seiresüsteemide väljatöötamise toetamine;

ii) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide toetamine asjakohaste intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õiguslike ja reguleerivate vahendite väljatöötamisel ning võimekuse arendamisel nende rakendamiseks rahvusvahelises kaubanduses;

iii) ökomärgistamine ja intellektuaalõiguste kaitse.

e) Investeeringud ja rahastamine

i) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja EÜ poole sidusrühmade vaheliste ühisettevõtete ja muude segainvesteeringute soodustamine, näiteks sisevete kalapüügi ja vesiviljeluse valdkonna ühisettevõtete investorite kindlaksmääramise viiside kehtestamiseks;

ii) panustamine krediidivõimaluste kättesaadavaks tegemisele nii väikese ja keskmise mastaabiga kui ka tööstusliku sisevete kalapüügi arendamiseks.

f) Sotsiaalmajanduslikud ning vaesuse leevendamisele suunatud meetmed

i) panustamine väikeste ja keskmise suurusega kalapüügiettevõtjate, töötlejate ja kalaturustajate tegevuse edendamisse, arendades Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide võimekust osaleda kaubanduses EÜ poolega;

ii) väikeste rühmade kalatööstuses osalemise õhutamine, näiteks soolise võrdõiguslikkuse edendamine kalanduses, arendades nii kalatööstuses tegutsevate naiste kui ka muude selliste ebasoodsas olukorras olevate rühmade võimekust, kellel on potentsiaali kalatööstuses osaleda, et tagada jätkusuutlik sotsiaalmajanduslik areng.

2. Mõlemad lepinguosalised panustavad meetmetesse, millega tagatakse, et kalakaubandus toetab keskkonnakaitset ja kaitseb varude ammendumise eest, ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamisse ja vesiviljeluse eksootiliste liikide ettevaatlikku sissetoomisse (neid tohib sisse tuua üksnes kontrollitud/piiratud ruumis ja konsulteerides kõikide asjaomaste naaberriikidega).

IV PEATÜKK

MAJANDUS- JA ARENGUKOOSTÖÖ

I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 36

Üldsätted

1. Lepinguosalised nõustuvad käsitlema Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide arenguvajadusi, et edendada Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna jätkusuutlikku arengut, suurendada asjaomaste riikide tootmis- ja tarnevõimet, soodustada nende majanduste struktuuri muutmist, konkurentsivõimet, mitmekesisust ja lisandväärtuse tekitamist ning toetada piirkondlikku integratsiooni.

2. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd käesoleva lepingu rakendamise hõlbustamiseks ning piirkondliku integratsiooni ja arengustrateegiate toetamiseks. Lepinguosalised lepivad kokku, et koostöös tuginetakse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide arengukoostöö strateegiale ja ühiselt kokkulepitud arengutabelile. Kõnealune tabel on esitatud käesoleva lepingu IV lisas. Nii strateegia kui ka tabel vaadatakse korrapäraselt läbi kooskõlas VI peatüki ("Vaidluste vältimine ja lahendamine, institutsioonilised, üld- ja lõppsätted") sätetega. Kõnealust koostööd mõõdetakse ühiselt kokkulepitud arengualaste vahe-eesmärkidega, mis töötatakse välja, võetakse vastu ja lisatakse käesolevale lepingule. Koostöö vormiks on rahaline ja mitterahaline toetus Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnale.

3. Sellega seoses toimub Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna ja EÜ poole vahelise arengukoostöö rahastamine käesoleva lepingu rakendamiseks Cotonou lepingus sätestatud eesmärkide ja asjakohaste menetluste raames, milleks on eeskätt Euroopa Arengufondi konkreetsed programmitöö menetlused nii käesoleva lepingu kehtivusajal kohaldatavate ELi järjestikuste finantsraamistike kui ka ELi eelarvest rahastatavate asjakohaste finantsinstrumentide piires. Siinkohal lepivad lepinguosalised kokku, et suuremast piirkondlikust integratsioonist ja maailmaturul esinevast konkurentsist tingitud uusi asjaolusid arvesse võttes on üks prioriteet majanduspartnerluslepingu rakendamise toetamine.

4. Mõlemad lepinguosalised teevad koostööd, et kaasata ka väljastpoolt ELi finantsraamistikku ressursse ELi liikmesriikidelt ja teistelt rahastajatelt, eeskätt laiendades kaubandusabi raames võetud kohustusi, mis on seotud konkreetselt majanduspartnerluslepingu toetusenõuete ja kohandumiskuludega. Rahastamiseks väljapakutavad programmid/projektid töötatakse välja ühiselt, lähtudes üksikasjalikke kulusid sisaldavast arengutabelist.

5. Piisavate ressursside kaasamine peab toimuma prognoositavalt, õigeaegselt ja jätkusuutlikult ning need hõlmavad arengutabelil põhinevaid toetusi ja sooduslaene. EÜ panustab sellesse oma ametliku arenguabi laiendamisega seotud rahvusvaheliste kohustuste alusel. Lepinguosalised lepivad kokku, et kõnealuste ressursside kasutamise üle teostatakse järelevalvet ja see kooskõlastatakse.

6. Kooskõlas Pariisi deklaratsiooniga arenguabi tulemuslikkuse kohta nõustuvad lepinguosalised vajaduse korral kasutama ja toetama majanduspartnerluslepingu rakendamise ressursside suunamisel ja kooskõlastamisel riiklikke ja/või piirkondlikke toimimismehhanisme, vahendeid või võimalusi. Sellega seoses toetavad lepinguosalised majanduspartnerluslepingu fondi loomist majanduspartnerluslepinguga seotud ressursside suunamiseks. Samuti lepivad lepinguosalised kokku, et käesoleva lepingu alusel tehtava koostööga seotud mis tahes liiki abi jaotamisel juhindutakse Pariisi deklaratsioonist arenguabi tulemuslikkuse kohta.

7. Käesoleva artikli kohane arengukoostöö hõlmab terviklikus majanduspartnerluslepingus sätestatavaid kaubandusega seotud küsimusi, võttes arvesse Pariisi deklaratsiooni arenguabi tulemuslikkuse kohta.

8. Lepinguosalised lepivad kokku, et kokkulepitud näitajatel põhinev majanduspartnerluslepingu järelevalve peab hõlmama kõiki majanduspartnerluslepingu tahke, sealhulgas nii riigi tasandil, piirkondliku integratsiooni tasandil ja arengustrateegiate vallas saavutatud edu kui ka institutsionaalse korralduse tõhusust ja edukust arenguabi tulemuslikkusega seotud eesmärkide saavutamisel, sealhulgas ressursside prognoositavuse tagamisel.

9. Ilma et see piiraks Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 kohaldamist, lepivad lepinguosalised kokku, et seal ettenähtud läbivaatamisprotsess võimaldab lepinguosalistel vaadata üle oma saavutused, piirangud ja edasised suunad lepingu raames ettenähtud arengukoostöö strateegiate osas.

Artikkel 37

Eesmärgid

1. Majandus- ja arengukoostöö eesmärk on tõhustada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduste konkurentsivõimet, arendada tarnevõimet ning võimaldada allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel majanduspartnerluslepingut sujuvalt rakendada.

2. Majandus- ja arengukoostöö on suunatud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majanduste struktuuri muutmisele tugeva, konkurentsivõimelise ning mitmekesise majandusliku baasi loomise kaudu Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides, tõhustades selleks tootmist, jaotamist, transporti ja turustamist, arendades nii Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide kaubavahetuse alast võimekust kui ka nende võimekust kaasata investeeringuid, tugevdades allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide kaubandus- ja investeerimispoliitikat ja -eeskirju ning süvendades piirkondlikku integratsiooni.

Artikkel 38

Kohaldamisala

1. Lepinguosalised kehtestavad Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnale omased ja piirkondliku integratsiooni edukuse tagamiseks vajalikud majanduspartnerluslepinguga seotud arengueesmärgid käesolevas artiklis osutatud valdkondades ja sektorites.

2. Koostöö raames käsitletakse järgmisi valdkondi:

a) piirkondlik koostöö ja integratsioon piirkonnaülese kooskõlastatuse tagamiseks kõikides sektorites;

b) kaubanduspoliitika ja -eeskirjad, et aidata Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidel kaubandusläbirääkimistes tulemuslikumalt osaleda ning rakendada muu hulgas rahvusvahelisi kaubanduskonventsioone, kaubandusalaseid õigusakte ja regulatiivseid reforme;

c) kaubanduse arendamine, mis täpsemalt hõlmab ettevõtluse arendamist ning teabehaldussüsteemide, partnerluste, ühenduste, ühisettevõtete ning teabe ja kogemuste vahetamise, krediidi ja investeerimisvahendite kättesaadavuse, kaubanduse edendamise ja turgude arendamise ning institutsionaalse toetuse parandamisele, samuti teenustega, sealhulgas finantsteenustega kauplemise toetamisele suunatud tegevust;

d) kaubavahetusega seotud infrastruktuur, sealhulgas transport, energia ja veeressursid;

e) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide asjaomaste majandussektorite tootmisvõime arendamine;

f) uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon ja tehnosiire;

g) kaubandusega seotud kohandumiskulud, sealhulgas ümberkorraldamis- ja sotsiaalkulud, mis tulenevad impordikonkurentsis osalevate ettevõtete tootmise vähenemisest ja tollitariifide vähenemisest tingitud maksutulude kaotamisest;

h) soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine;

i) kohalike kogukondade mõjujõu suurendamine, mis hõlmab sotsiaalset ja kultuurialast arengut, ja

j) keskkonnaaspektide kaasamine kaubandus- ja arenguküsimustesse.

3. Eelkõige hõlmab koostöö järgmisi sektoreid:

a) erasektori arendamine, eeskätt tööstuse arendamine, mikro-, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, mäetööstus ja maavarad ning turism;

b) infrastruktuuri, täpsemalt transpordi-, energia- ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektorite arendamine;

c) loodusvarad ja keskkond, sealhulgas veeressursid, bioloogiline mitmekesisus ja keskkond;

d) põllumajandus;

e) kalandus;

f) teenused, sealhulgas turism, ja

g) kaubandusega seotud küsimused, täpsemalt investeerimine, konkurents, intellektuaalomandi õigused, normid, kaubanduse hõlbustamine ja statistika.

II JAOTIS

Erasektori arendamine

Artikkel 39

Kohaldamisala ja eesmärgid

1. Lepinguosalised tunnustavad koostöö tähtsust erasektori kui jõukuse loomise peamise allika arendamisel Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonnas, pidades silmas sobiliku, investeeringuid ja majanduskasvu edendava soodsa keskkonna loomist. Ühenduse toetuses ja koostöös võetakse arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majandusstruktuuri ning nende riikide prioriteete tootmisvõime ja lisandväärtuse tekitamise tugevdamisel ning tootmis-, turustus-, jaotamis- ja transpordifunktsioonide rakendamist tarne- ja konkurentsivõime parandamisel.

2. Erasektori valdkonnas tehtav koostöö hõlmab muu hulgas investeeringuid, tööstuse arendamist ja konkurentsivõime suurendamist, mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arendamist, mäetööstuse ja maavarade ning turismi arendamist, samuti muid tootmissektoreid, mida käesolevas lepingus otseselt või kaudselt käsitletakse.

Artikkel 40

Investeeringud

1. Lepinguosalised tunnustavad investeeringute tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) luua investeeringute, sealhulgas välismaiste otseinvesteeringute (investeeringud uute äriühingute asutamiseks või investeerimisportfellid), tehnosiirde, võimekuse arendamise ja EÜ poole institutsioonilise toetuse kaudu Ida- ja Lõuna-Aafrika jätkusuutlikuks ja võrdsusel põhinevaks majandusarenguks sobiv keskkond;

b) võimaldada põhjalikumat koostööd investeeringute edendamisega tegelevate EÜ poole asutuste ja vahendusorganisatsioonide, sealhulgas ettevõtluse arenduskeskuse ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahel muu hulgas ettevõtjate vahelise dialoogi, koostöö ja partnerluse kaudu;

c) toetada sobilike vahenditega Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidesse investeerimise soodustamist ja õhutamist, moodustades muu hulgas raamistiku Ida- ja Lõuna-Aafrika majandusarenguprogrammide toetamise rahastamiseks ja abistamiseks;

d) tugevdada erasektori arendusasutusi, nagu näiteks investeeringuid edendavaid asutusi, kaubanduskodasid, ühinguid ja omamaiseid arenguorganisatsioone nii üksikutes Ida- ja Lõuna-Aafrika riikides kui ka piirkonnas tervikuna, ning arendada nende võimekust, et luua võimalused dünaamilise ja elujõulise erasektori tekkeks, ja

e) töötada välja mõlema lepinguosalise poolseid investeeringuid soodustav õiguslik raamistik, et edendada ja kaitsta investeeringuid ning liikuda ühtlustatud ja lihtsustatud menetluste ja haldustavade suunas.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) investeerimispoliitika ja -strateegiate toetamine, millega aidatakse luua ja säilitada prognoositav ja turvaline investeerimiskliima;

b) poliitiliste reformide, huvide kaitsmise, inimressursside arendamise, asutuste võimekuse arendamise või neile muus vormis abi andmise toetamine, et tugevdada erasektori finants- ja muude vahendajate suutlikkust, investeerimise hõlbustamist ja edendamist ning konkurentsivõime parandamist;

c) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erasektorite vaheliste partnerluste ja ühisettevõtete soodustamine, et edendada investeerimist, uute äriühingutega seotud investeeringute rahastamist riskikapitaliga ja tehnosiiret;

d) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide jõupingutuste toetamine rahastajate, eelkõige erasektori rahastajate kaasamisel eeskätt infrastruktuuri investeeringutesse ning erasektorile hädavajaliku tulutoova infrastruktuuri rahastamisse;

e) regulatiivse võimekuse arendamise toetamine;

f) Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtete juurdepääsu parandamine investeerimise rahastamisvahenditele ELis, näiteks Euroopa Investeerimispangale (EIP);

g) Ida- ja Lõuna-Aafrika VKEdele kohandatud rahastamisvahendite loomine;

h) riskikindlustuse kui riskide vähendamise vahendi parema kättesaadavuse ja laiema kasutamise tagamine, et suurendada investorite usaldust Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vastu, ja

i) tagatiste ja toetuste pakkumine tagatisfondide kaudu, millega kaetakse nõuetekohaste investeeringute riskid.

Artikkel 41

Tööstuse arendamine ja konkurentsivõime

1. Lepinguosalised tunnustavad tööstuse arendamise ja konkurentsivõime vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) hõlbustada allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide tööstuse loomist, arendamist, ümberkorraldamist ja moderniseerimist, soodustades samas selle konkurentsivõimet ning iseeneslikku ja tasakaalustatud kasvu, võttes arvesse keskkonnakaitset, säästvat arengut ja majandusliku olukorra paranemist, ja

b) luua eraettevõtluse arengut soodustav keskkond, et edendada majanduskasvu ning tööstustoodangu mitmekesistamist.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) tegevuse arengu edendamine toodete töötlemise, turustamise, jaotamise ja transpordi valdkondades;

b) tehnoloogia ja teadmiste siire ning uurimis- ja arendustegevus;

c) Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide finantsasutuste ning kapitaliturgude arengu toetamine, et parandada erasektori juurdepääsu nii lühiajalisele kui ka pikaajalisele kapitalile;

d) era- ja avaliku sektori võimekuse arendamine;

e) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine ja

f) innovatsiooni, mitmekesistamise, lisandväärtuse tekitamise, tootearenduse ja kvaliteedi edendamine ja tugevdamine.

Artikkel 42

Mikroettevõtted, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

1. Lepinguosalised tunnustavad mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) edendada mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arenguks ning neisse investeeringute kaasamiseks soodsat keskkonda ja

b) aidata mikro-, väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel kohaneda kaubanduse liberaliseerimisega.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) võimekuse arendamine ja institutsionaalse toetuse pakkumine;

b) tehnoloogiaarendus ja tehnosiire, innovatsioon, teabevahetus ja -võrgustikud ning turustamine;

c) mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete andmebaaside koostamine;

d) juurdepääs rahastamisele;

e) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine;

f) kaubanduse ja investeeringute edendamine;

g) väärtusahelate tugevdamine;

h) mitmekesisuse ja lisandväärtuse tekitamise edendamine.

Artikkel 43

Mäetööstus ja maavarad

1. Lepinguosalised tunnustavad mäetööstuse ja maavarade sektori arendamise ja juhtimise vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) luua soodus keskkond kõnealusesse sektorisse investeeringute kaasamiseks;

b) edendada lisandväärtuse tekitamist ja keskkonnasõbralikke tehnoloogiaid mäetööstuse tootmisprotsessides ja

c) tagada kohalike kogukondade osalemine.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) võimekuse arendamine ja institutsionaalse toetuse pakkumine maavarade uurimiseks, kasutamiseks ja turustamiseks;

b) teabevahetus;

c) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine;

d) mäetööstuse tervishoiu- ja ohutusnormide parandamine;

e) tehnoloogia ja teadmiste siire, innovatsioon ning uurimis- ja arendustegevus ja

f) maavarade ekspordist sõltuvusega kaasneva haavatavuse käsitlemine.

Artikkel 44

Turismi arendamine

1. Lepinguosalised tunnustavad turismi arendamise vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) arendada ja tugevdada konkurentsivõimelist turismisektorit, mis tekitab majanduskasvu ja majanduse arengut, tööhõivet ja välisvaluutat;

b) tugevdada turismi ja muude majandussektorite vahelisi sidemeid ja

c) säilitada, kaitsta ja edendada looduslikke, ajaloolisi ja kultuurilisi turismiobjekte, austades seejuures kohalike, eriti maapiirkondade kogukondade terviklikkust ja huve.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) turismi jätkusuutliku arengu tagamiseks era- ja avaliku sektori ning kohalike kogukondade huve hõlmavate strateegiliste partnerluste loomine;

b) partnerluste edendamine, teadmiste vahetamine ja ühistegevuse korraldamine sellistes valdkondades nagu näiteks toodete ja turgude arendamine ning ökoturism;

c) võimekuse arendamine inimressursside vallas, teenusstandardite ja institutsionaalsete struktuuride parandamine ja

d) piirkondlik koostöö turismi edendamisel.

III JAOTIS

Infrastruktuur

Artikkel 45

Kohaldamisala ja eesmärgid

1. Lepinguosalised tunnustavad infrastruktuuri kui tarnepiirangute kaotamise ning piirkondliku integratsiooni tugevdamise vahendi arendamise ja haldamise vallas tehtava koostöö tähtsust.

2. Infrastruktuuri arendamisega seotud ühenduse toetuses ja koostöös võetakse arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide riiklikes ja piirkondlikes arengukavades sõnastatud prioriteetseid arenguvaldkondi.

3. Infrastruktuuri valdkonnas tehtav koostöö hõlmab füüsilise infrastruktuuri, täpsemalt transpordi, energeetika ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamist.

Artikkel 46

Transport

1. Lepinguosalised tunnustavad transpordi arendamise ja haldamise vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) arendada, ümber korraldada, taastada, parandada ja moderniseerida Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna transpordisüsteeme, lähtudes säästlikkusest;

b) parandada inimeste liikumist ja kaubavooge ning võimaldada parem juurdepääs turgudele maantee-, õhu-, mere- ja sisevee- ja raudteetranspordi kaudu.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) transpordisüsteemide haldamise tõhustamine;

b) infrastruktuuri olukorra parandamine ja arendamine igal tasandil, sealhulgas mitut transpordiliiki hõlmavate infrastruktuurivõrgustike arendamine;

c) võimekuse arendamine inimressursside vallas, teenusstandardite ja institutsionaalsete struktuuride parandamine;

d) tehnoloogiaarendus ja tehnosiire, innovatsioon, teabevahetus ja -võrgustikud ning turustamine;

e) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine;

f) transpordisektori ohutuse ja usaldusväärsuse parandamine, sealhulgas ohtlike kaupade haldamise ning eriolukordadega toimetuleku parandamine, ja

g) piirkondliku transpordipoliitika väljatöötamise toetamine.

Artikkel 47

Energia

1. Lepinguosalised tunnustavad energiasektoris kui Ida- ja Lõuna-Aafrika majanduste piirkondlikku ja ülemaailmset konkurentsivõimet toetavas valdkonnas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) parandada konkurentsivõimeliste hindadega nüüdisaegsete, tõhusate, usaldusväärsete, säästlike ja taastuvate puhaste energiaallikate kättesaadavust Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele;

b) tõhustada riikide ja piirkondlikul tasandil võimekust energiat toota, jaotada ja kasutada ning

c) soodustada piirkondlikku koostööd energia vallas.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) tootmis- ja jaotamisvõime tõhustamine kasutusel olevate energiaallikate, eeskätt hüdroenergia, nafta ja biomassi puhul;

b) energialiikide laiendamine ja mitmekesistamine, et kaasata muid potentsiaalseid energiaallikaid, mis on sotsiaalsest ja keskkonna seisukohast sobilikud ning mis vähendavad sõltuvust naftast;

c) energiainfrastruktuuri arendamise toetamine, sealhulgas maapiirkondades;

d) asjakohaste energiaalaste regulatiivsete ja poliitiliste reformide väljatöötamise toetamine, sealhulgas seoses kommertsialiseerimise ja erastamisega;

e) piirkonna vastastikuse seotuse ja koostöö soodustamine energia tootmise ja jaotamise vallas;

f) võimekuse arendamine inimressursside vallas, juhtimise, teenusstandardite ja institutsionaalsete struktuuride parandamine;

g) soodsa keskkonna loomise toetamine kõnealusesse sektorisse investeeringute kaasamiseks;

h) tehnoloogiaarendus ja tehnosiire, uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon, teabevahetus, andmebaaside ja võrgustike loomine;

i) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine.

Artikkel 48

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia

1. Lepinguosalised tunnustavad nii info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kui tänapäeva ühiskonnas olulise konkurentsivõimet ja innovatsiooni soodustava majandusharu vallas tehtava koostöö kui ka sujuvaks üleminekuks infoühiskonna suunas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on arendada info- ja kommunikatsioonisektorit ning edendada selle panust muudesse sotsiaalmajanduslikesse sektoritesse.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) ühenduvuse hõlbustamine riigi, piirkonna ja ülemaailmsel tasandil;

b) uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate levitamine;

c) info- ja kommunikatsioonitehnoloogia alaste õiguslike ja reguleerivate raamistike väljatöötamise toetamine;

d) tehnoloogiaarendus, tehnosiire ja tehnoloogilised rakendused, uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon, teabevahetus ja -võrgustikud ning turustamine;

e) võimekuse arendamine inimressursside vallas, teenusstandardite ja institutsionaalsete struktuuride parandamine;

f) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine ja hõlbustamine;

g) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiapõhistele teenustele nišiturgude väljakujundamise edendamine ja toetamine.

IV JAOTIS

Loodusvarad ja keskkond

Artikkel 49

Kohaldamisala ja eesmärgid

1. Lepinguosalised tunnustavad loodusvarade ja keskkonna säästva majandamise vallas tehtava koostöö tähtsust. Kõnealuses valdkonnas toimuvas koostöös võetakse arvesse Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erinevaid ja piiriüleseid vajadusi.

2. Loodusvarade ja keskkonna valdkonnas tehtav koostöö hõlmab loodusvarasid, sealhulgas veeressursse, ning keskkonda, sealhulgas bioloogilist mitmekesisust, aga ka kaubanduse ja keskkonna vaheliste sidemete parandamist. Samuti hõlmab see toetust rahvusvaheliste keskkonnakokkulepete, -konventsioonide ja -lepingute rakendamiseks.

Artikkel 50

Veeressursid

1. Lepinguosalised tunnustavad veeressursside arendamise (sealhulgas niisutamise, hüdroenergeetika ja veevarustuse) vallas tehtava koostöö tähtsust seoses elanikkonna elatusallikate parandamisega. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) piirkonna veeressursside säästev arendamine ja majandamine;

b) piirkondlik koostöö piiriüleste veeressursside säästvaks kasutamiseks.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) piirkonna veeressurssidega seotud infrastruktuuri arendamine;

b) õiguslike ja reguleerivate raamistike väljatöötamise toetamine;

c) tervikliku veemajanduse edendamine;

d) võimekuse arendamine inimressursside vallas, teenusstandardite, veemajanduse ja institutsionaalsete struktuuride parandamine;

e) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete, piirkondlike veeressurssidega seotud partnerluste ja ühisettevõtete soodustamine ja hõlbustamine;

f) tehnoloogiaarendus, tehnosiire ja tehnoloogilised rakendused, uurimis- ja arendustegevus, innovatsioon, teabevahetus ja -võrgustikud;

g) veereostuse tõrje, vee puhastamine ja säilitamine, reovee puhastamine ning kanalisatsioon ja

h) säästlike niisutussüsteemide edendamine.

Artikkel 51

Keskkond

1. Lepinguosalised tunnustavad keskkonna säästva majandamise ning kaubandusega seotud keskkonnapoliitika rakendamise vallas tehtava koostöö tähtsust. Selle valdkonna eesmärgid on:

a) kaitsta, taastada ja säilitada keskkonda ja bioloogilist mitmekesisust: taimestiku, loomastiku ja mikroobide geneetilisi ressursse, sealhulgas nende ökosüsteeme;

b) arendada Ida- ja Lõuna-Aafrikas uusi keskkonnaga seotud tööstusharusid ja

c) vähendada keskkonna seisundi halvenemist, mis hõlmab õhusaastet ja kõrbestumist.

Koostöövaldkonnad

2. Vastavalt artikli 36 sätetele lepivad lepinguosalised kokku koostöö tegemises, sealhulgas toetuse hõlbustamise kaudu, järgmistes valdkondades:

a) rahvusvaheliste keskkonnakokkulepete, -konventsioonide ja -lepingute rakendamise toetamine;

b) säästvate keskkonnajuhtimissüsteemide tugevdamine ja edendamine;

c) bioloogilise mitmekesisuse, metsaressursside ning eluslooduse säästev kasutamine;

d) institutsiooniliste ja õiguslike raamistike ning keskkonnaalaste õigusaktide, eeskirjade, normide ja poliitika väljatöötamise, rakendamise, haldamise ja jõustamise võimekuse tugevdamine;

e) võimekuse arendamine inimressursside ja institutsionaalsete struktuuride vallas, et need vastaksid keskkonnanõuetele ja bioloogilise mitmekesisusega seotud nõuetele;

f) ELi ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ettevõtjate vaheliste partnerluste, sidemete ja ühisettevõtete soodustamine ja hõlbustamine;

g) loodusõnnetuste tagajärgede leevendamine, keskkonnakatastroofide vältimine ning bioloogilise mitmekesisuse hävinemise vältimine;

h) tehnoloogiaarendus ja kohandamine, tehnosiire ja tehnoloogilised rakendused, uurimis- ja arendustegevus ning innovatsioon;

i) ranniku- ja mereressursside ning pärismaiste kultuur- ja looduslike liikide bioloogiliste ressursside kaitsmine ja majandamine;

j) alternatiivsete keskkonnasõbralike tegevusalade ja elatusallikate arendamise toetamine;

k) selliste kaupade tootmise ja teenuste osutamise toetamine, mille puhul ökomärgis on oluline, ja nendega kauplemise hõlbustamine;

l) teabe vahetamine toodete ning nende suhtes tootmisprotsesside, transpordi, turustamise ja märgistamise osas kehtivate nõuete kohta ning asjakohaste võrgustike loomine;

m) keskkonnasõbralike toodetega seotud infrastruktuurivõimaluste arendamise toetamine;

n) kohalike kogukondade bioloogilise mitmekesisuse, metsanduse ning eluslooduse majandamisse kaasamine;

o) jäätmehooldus ning tööstuslike ja mürgiste jäätmete kõrvaldamine ja

p) metsade säästev majandamine ning sarnased mehhanismid.

Artikkel 52

Rahalised kohustused

1. EÜ pool teeb Ida- ja Lõuna-Aafrikale kättesaadavaks rahalise abi, et aidata rakendada käesolevas lepingus ja vastavates peatükkides ning üksikasjalikus arengutabelis kindlaksmääratud koostöövaldkondade raames koostatud programme ja projekte.

2. Lepinguosalised lepivad kokku ühise institutsionaalse korralduse kehtestamises, et teostada käesoleva lepingu kohase arengukoostöö rakendamise üle tõhusat järelevalvet. Kõnealune kord hõlmab ühise arengukomitee moodustamist.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et institutsionaalne korraldus on paindlik ning seda saab kohandada ilmnevatele riiklikele ja piirkondlikele vajadustele.

V PEATÜKK

EDASISTE LÄBIRÄÄKIMISTE VALDKONNAD

Artikkel 53

Läbivaatamisklausel

Tuginedes Cotonou lepingule ning võttes arvesse tervikliku majanduspartnerluslepinguga seotud läbirääkimistel tehtud edusamme, lepivad lepinguosalised kokku läbirääkimiste jätkamises vastavalt artiklile 3, et sõlmida järgmisi valdkondi hõlmav täielik ja terviklik majanduspartnerlusleping:

a) tolli ja kaubanduse soodustamine;

b) lahendamata kaubandus- ja turulepääsu küsimused, sealhulgas päritolureeglid, ning muud seotud küsimused ja kaubanduse kaitsemeetmed, sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad;

c) tehnilised kaubandustõkked ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed;

d) teenuskaubandus;

e) kaubandusküsimused, täpsemalt:

i) konkurentsipoliitika;

ii) investeeringud ja erasektori arendamine;

iii) kaubandus, keskkond ja säästev areng;

iv) intellektuaalomandi õigused;

v) riigihangete läbipaistvus;

f) põllumajandus;

g) jooksvad maksed ja kapitalimaksed;

h) arenguküsimused;

i) koostöö ja dialoog seoses hea valitsemistavaga maksundus- ja õigusvaldkonnas;

j) üksikasjalik vaidluste lahendamise mehhanism ning institutsionaalne korraldus ja

k) kõik muud valdkonnad, mida lepinguosalised vajalikuks peavad, sealhulgas konsulteerimine Cotonou lepingu artikli 12 alusel.

VI PEATÜKK

VAIDLUSTE VÄLTIMINE JA LAHENDAMINE, INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

I JAOTIS

Vaidluste vältimine ja lahendamine

Artikkel 54

Konsultatsioonid

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused heauskse konsulteerimise teel, eesmärgiga jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2. Konsultatsiooni taotlemiseks saadab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjaliku taotluse, märkides ära kõne all oleva meetme ning need lepingu sätted, millega see meede tema arvates vastuolus on.

3. Konsultatsioonid toimuvad 40 päeva jooksul alates taotluse esitamisest. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva möödumisel taotluse esitamisest, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonid on konfidentsiaalsed.

4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kiiresti riknevate ja hooajaliste kaupadega seoses, toimuvad 15 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning need loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast.

Artikkel 55

Vaidluste lahendamine

1. Kui konsultatsioonide teel ei õnnestu vaidlust artiklis 54 nimetatud 60 või 30 päeva jooksul lahendada, võib emb-kumb lepinguosaline taotleda vaidluse lahendamist vahekohtus. Selleks määrab kumbki lepinguosaline vahekohtuniku 30 päeva jooksul pärast vahekohtumenetluse taotlemist, teavitades sellest teist lepinguosalist ning majanduspartnerluslepingu komiteed. Vahekohtumenetluse taotluses märgitakse ära kõne all olev meede ning need lepingu sätted, millega see meede kaebuse esitanud lepinguosalise arvates vastuolus on. Kui seda ei tehta, võib emb-kumb lepinguosaline paluda alalise vahekohtu peasekretäril määrata teine vahekohtunik.

2. Kaks vahekohtunikku määravad omakorda kolmekümne päeva jooksul kolmanda vahekohtuniku. Kui seda ei tehta, võib emb-kumb lepinguosaline paluda alalise vahekohtu peasekretäril määrata kolmas vahekohtunik.

3. Kui vahekohtunikud ei otsusta teisiti, kohaldatakse rahvusvaheliste organisatsioonide ja riikide alalise vahekohtu vabatahtliku vahekohtupidamise eeskirjas sätestatud korda. Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega 90 päeva jooksul ning kiireloomulistes küsimustes tuleks püüda teha otsus 60 päeva jooksul.

4. Kumbki vaidluses osalev lepinguosaline kohustub võtma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid.

5. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse juhul, kui vaidlus on seotud Cotonou lepingus ettenähtud arengu rahastamise alase koostööga, Cotonou lepingu artiklit 98.

II JAOTIS

Ülderandid

Artikkel 56

Üldine erandiklausel

Ilma et see mõjutaks nõuet, et samalaadsete tingimuste puhul ei tohi lepinguosaliste suhtes kohaldada meetmeid viisil, mis tooks kaasa meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiranguid, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet selliselt, et see takistaks EÜ poolt, Ida- ja Lõuna-Aafrika riike või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

a) vajalikud kõlbluse kaitseks või avaliku korra ja avaliku julgeoleku säilitamiseks;

b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

c) vajalikud tagamaks vastavust õigusaktidele, mis ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega, sealhulgas need, mis käsitlevad:

i) kelmuste ja pettuste takistamist või lepingu rikkumise tagajärgede menetlemist;

ii) isikute eraelu kaitset seoses isikuandmete töötlemise ja levitamisega ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset;

iii) ohutust;

iv) tollieeskirjade jõustamist või

v) intellektuaalomandi õiguste kaitset;

d) seotud kulla või hõbeda impordi või ekspordiga;

e) vajalikud kunsti-, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitseks;

f) seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui neid meetmeid kohaldatakse koostoimes piirangutega omamaiste kaupade tootmisele või tarbimisele, omamaiste teenuste osutamisele või tarbimisele ja omamaistele investoritele;

g) seotud vanglatöö toodetega või

h) hädavajalikud toodete soetamiseks või tarnimiseks üldiste või kohalike tarneprobleemide puhul, tingimusel et kõik sellised meetmed on kooskõlas põhimõttega, mille kohaselt kõikidel osapooltel on õigus saada õiglane osa kõnealuste toodete rahvusvahelistest tarnetest ning kõik käesoleva lepinguga vastuolus olevad meetmed tühistatakse niipea, kui neid põhjustanud tingimusi enam ei esine.

Artikkel 57

Julgeolekuerandid

1. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see:

a) kohustaks EÜ poolt või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki esitama mis tahes teavet, mille avaldamist ta peab oma esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks;

b) takistaks EÜ poolt või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki võtmast mis tahes meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitseks:

i) seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse;

ii) seoses majandustegevusega, mis toimub otse või kaudselt relvajõudude teenindamiseks või varustamiseks;

iii) seoses relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise või nendega kauplemisega;

iv) seoses riigi julgeolekuks vältimatute või riigi kaitse-eesmärkideks vajalike riigihangetega või

v) sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhete kriisiolukordades;

c) takistaks EÜ poolt või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki võtmast mis tahes meetmeid, et täita rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamise vallas võetud kohustusi.

2. Lepinguosalised teavitavad teineteist võimalikult põhjalikult lõike 1 punktide b ja c alusel võetud meetmest ning nende lõpetamisest.

Artikkel 58

Maksustamine

1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks EÜ poolt või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riiki eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või riikliku maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta EÜ poole või allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad maksukonventsioonidest. Käesoleva lepingu ja mis tahes sellise konventsiooni vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses seda konventsiooni.

III JAOTIS

Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted

Artikkel 59

Käesoleva lepingu seos tervikliku majanduspartnerluslepinguga

Käesoleva lepingu ja tervikliku majanduspartnerluslepingu vahelise vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses terviklikku majanduspartnerluslepingut.

Artikkel 60

Euroopa Ühenduse äärepoolseimad piirkonnad

1. Võttes arvesse EÜ äärepoolseimate piirkondade ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide geograafilist lähedust ning nende piirkondade ja Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide majandus- ja sotsiaalsuhete tugevdamise eesmärgil püüavad lepinguosalised soodustada äärepoolseimate piirkondade ning Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide vahelist koostööd kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ning arendada ja tõhustada käimasolevat kaupade ja teenustega kauplemist, edendada investeeringuid ning soodustada transpordi- ja sideühendusi.

2. Lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks püütakse võimaluse korral samuti soodustada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja äärepoolseimate piirkondade ühist osalemist EÜ raam- ja eriprogrammides, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondadega.

3. EÜ pool püüab tagada EÜ ühtekuuluvus- ja arengupoliitika eri finantsinstrumentide kooskõlastamise, et toetada Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ja EÜ äärepoolseimate piirkondade koostööd käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.

4. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista EÜ poolt kohaldamast olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on äärepoolseimate piirkondade sotsiaalse ja majandusliku olukorra struktuurne parandamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikele 2.

Artikkel 61

Lepinguosaliste määratlus ja kohustuste täitmine

1. Käesoleva lepingu osalised on ühelt poolt Komoori Liit, Madagaskar, Mauritiuse Vabariik, Seišelli Vabariik, Sambia Vabariik ja Zimbabwe Vabariik, edaspidi "Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid", ning teiselt poolt EÜ või selle liikmesriigid või EÜ ja selle liikmesriigid, kelle suhtes käesolev leping on jõustunud või kes seda ajutiselt kohaldavad, nende Euroopa Ühenduse asutamislepingust tuleneva vastava pädevuse piires, edaspidi "EÜ pool".

2. Kui selgesõnaliselt ei ole ette nähtud teisiti, lepivad Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid kokku, et tegutsevad käesoleva lepingu kohaldamisel ühiselt. Kui on ette nähtud üksikute riikide meetmed või kui need on vajalikud lepingust tulenevate õiguste teostamiseks ja/või kohustuste täitmiseks, kasutatakse mõistet "allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik".

3. Lepinguosalised või (vastavalt olukorrale) allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid võtavad kõik käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks vajalikud üld- või erimeetmed ning tagavad nende vastavuse käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidele.

4. Allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigi suhtes, kelle suhtes ei kehti II peatükis sätestatud õigused ja kohustused, kehtivad sellele vaatamata käesoleva lepingu muudest peatükkidest tulenevad õigused ja kohustused.

Artikkel 62

Jõustumine, denonsseerimine ja kestus

1. Käesolev leping allkirjastatakse, ratifitseeritakse või kiidetakse heaks kooskõlas lepinguosaliste kohaldatava põhiseadusliku või riikliku korraga.

2. Käesolev leping jõustub viimase ratifitseerimis-, kinnitamis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisele järgneva kuu esimesel päeval.

3. Teade ratifitseerimise, kinnitamise või heakskiitmise kohta saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ning Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu peasekretärile, kes on käesoleva lepingu hoiulevõtjad.

4. EÜ pool ja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid lepivad kokku, et kuni käesoleva lepingu jõustumiseni kohaldavad nad oma vastavasse pädevusse jäävaid käesoleva lepingu sätteid ajutiselt ("ajutine kohaldamine"). Seda võib teha võimaluse korral käesoleva lepingu ajutise kohaldamise või ratifitseerimise teel.

5. Ajutisest kohaldamisest teatatakse hoiulevõtjatele. Käesoleva lepingu ajutine kohaldamine algab kümme päeva pärast seda, kui on laekunud viimane ajutise kohaldamise teade EÜ poolelt või viimane ratifitseerimise või ajutise kohaldamise teade kõikidelt II lisas loetletud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidelt.

6. Olenemata lõigetest 2 ja 4 võivad EÜ pool ja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid astuda enne ajutist kohaldamist ühepoolselt samme lepingu kohaldamiseks sel määral, mil see on võimalik.

7. EÜ pool või allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid võivad teisele lepinguosalisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping denonsseerida.

8. Denonsseerimine jõustub ühe kuu möödumisel teise lepinguosalise teavitamisest.

9. Käesolev leping kehtib kuni tervikliku majanduspartnerluslepingu jõustumiseni.

Artikkel 63

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide territooriumide suhtes. Lepingus sisalduvaid viiteid "territooriumile" käsitatakse vastavalt sellele.

Artikkel 64

Majanduspartnerluslepingu komitee

1. Käesolevaga moodustatakse majanduspartnerluslepingu komitee.

2. Majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate küsimuste haldamise, sealhulgas artiklis 36 sätestatud arengukoostöö ning kõikide muude käesolevas lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.

3. Majanduspartnerluslepingu komitee koosneb lepinguosaliste esindajatest. Kumbki lepinguosaline määrab kindlaks oma esinduse korralduse.

4. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu oma töökorra kolme kuu jooksul alates vahelepingu jõustumisest.

Artikkel 65

Suhted muude lepingutega

1. Mitte miski käesolevas lepingus ei piira vajalikuks peetavate meetmete kohaldamist Cotonou lepingu artikli 11 punkti b ning artiklite 96 ja 97 alusel ning nendes artiklites sätestatud korras.

2. Käesoleva lepingu sätete ja Cotonou lepingu 3. osa II jaotise sätete lahknevuse korral on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud, välja arvatud seal sisalduvate arengukoostööd käsitlevate sätete puhul.

3. Lepinguosalised tunnistavad, et teatavad allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid ei ole Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmed. Seda silmas pidades ei tõlgendata ühtegi käesolevas lepingus sisalduvat viidet WTO lepingutele (sealhulgas nendes lepingutes esitatud mõistetele) ning WTO organitele või komiteedele selliselt, et need tekitaksid WTOsse mittekuuluvale allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riigile kõnealustest WTO lepingutest või kõnealuste organite või komiteede otsustest tulenevaid kohustusi nende kohustuste kõrval, mille selline allakirjutanud Ida- või Lõuna-Aafrika riik on käesoleva lepingu alusel selgesõnaliselt võtnud. Sellest tulenevalt on ühelt poolt WTO lepingute sätete või WTO organite või komiteede otsuste ja teiselt poolt käesoleva lepingu sätete lahknevuse korral käesoleva lepingu sätted kõnealuste WTOsse mittekuuluvate allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide puhul alati ülimuslikud.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta neid ega allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riike tegutsema WTO raames võetud kohustusi rikkuval viisil.

Artikkel 66

Ühinemine

1. Lepinguosaliste nõusolekul võivad käesoleva lepinguga ühineda järgmised Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid: Djibouti Vabariik, Eritrea Riik, Etioopia Demokraatlik Liitvabariik, Malawi Vabariik, Sudaani Vabariik. Käesolev leping jõustub ühineva riigi suhtes EÜ poole, Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide ning ühineva riigi kohaldatavate juriidiliste menetluste kohaselt. EÜ püüab käesolevat lepingut ühineva riigis suhtes kohaldada võimalikult kiiresti.

2. Kõik lõikes 1 nimetamata Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkonna riikide taotlused käesoleva lepinguga ühinemiseks esitatakse otsuse tegemiseks majanduspartnerluslepingu komiteele.

3. Majanduspartnerluslepingu komitee võib kehtestada lõikes 2 osutatud riigi ühinemise tingimused ja erikorra.

4. Käesolev leping jõustub ühineva riigi suhtes sel kuupäeval, kui ta annab hoiule oma ühinemiskirja.

Artikkel 67

Uute liikmesriikide ühinemine Euroopa Liiduga

1. Majanduspartnerluslepingu komiteele teatatakse kõikidest kolmandate riikide taotlustest saada ELi liikmeks. ELi ja taotlejariigi läbirääkimiste ajal esitab EÜ pool Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele kogu asjakohase teabe ja viimased teatavad EÜ poolele oma huvidest, et ta saaks neid täielikult arvesse võtta. EÜ pool teatab Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele Euroopa Liiduga ühinemistest.

2. Iga uus ELi liikmesriik saab alates ühinemise kuupäevast käesoleva lepingu osaliseks ühinemisaktis sisalduva sellekohase sätte alusel. Kui ELiga ühinemise aktis ei ole sätet automaatse ühinemise kohta käesoleva lepinguga, ühineb asjaomane liikmesriik nii, et annab lepinguga ühinemise akti hoiule kahele hoiulevõtjale, kes saadavad tõestatud ärakirjad Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidele.

3. Lepinguosalised vaatavad läbi, millist mõju avaldab uute ELi liikmesriikide ühinemine käesolevale lepingule. Majanduspartnerluslepingu komitee võib võtta vajalikke üleminekumeetmeid või teha vajalikke muudatusi.

Artikkel 68

Muudatused

1. Kõik käesoleva lepingu muudatused võtab vastu majanduspartnerluslepingu komitee ning need jõustuvad ratifitseerimisel.

2. Majanduspartnerluslepingu komitee võtab vastu kõik üleminekumeetmed, mis võivad olla vajalikud seoses muudetud sätetega kuni nende jõustumiseni.

Artikkel 69

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 70

Lisad

Käesoleva lepingu lisad ja protokollid moodustavad lepingu lahutamatu osa ning majanduspartnerluslepingu komitee võib need läbi vaadata või neid muuta.

Съставено в Гранд Бей на двадесет и девети август две хиляди и девета година.

Hecho en Grand Baie a veintinueve de agosto de dos mil nueve.

V Grand Baie dne dvacátého devátého srpna dva tisíce devět.

Udfærdiget i Grand Baie, den niogtyvende august to tusinde og ni.

Geschehen zu Grand Baie am neunundzwanzigsten August zweitausendneun.

Sõlmitud Grand Baies kahe tuhande üheksanda aasta augusti kahekümne üheksandal päeval.

Έγινε στην Grand Baie, στις είκοσι εννέα Αυγούστου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at Grand Baie on the twenty-ninth day of August in the year two thousand and nine.

Fait à Grand Baie, le vingt-neuf août deux mille neuf.

Fatto a Grand Baie, addì ventinove agosto duemilanove.

Grand Baie, divi tūkstoši devītā gada divdesmit devītajā augustā.

Priimta Grand Baie du tūkstančiai devintų metų rugpjūčio dvidešimt devintą dieną.

Kelt Grand Baie-ben, a 2009. év augusztus hónapjának huszonkilencedik napján.

Magħmul fi Grand Baie fid- disgħa u għoxrin jum ta’ Awwissu fis-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Grand Baie, op de negenentwintigste dag van augustus in het jaar tweeduizend negen.

Sporządzono w Grand Baie dnia dwudziestego dziewiątego sierpnia dwa tysiące dziewiątego roku.

Feito em Grand Baie aos vinte e nove de Agosto de dois mil e nove.

Încheiat la Grand Baie, la douăzeci și nouă august două mii nouă.

V Grand Baie dvadsiateho deviateho augusta dvetisícdeväť.

V Grand Baieju, devetinvajsetega avgusta dvatisočdevet.

Tehty Grand Baiessa kahdentenakymmenentenäyhdeksäntenä päivänä elokuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i Grand Baie den tjugonionde augusti år tjugohundranio.

Pour l’Union des Comores

Pour la République de Madagascar

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Mauritius

+++++ TIFF +++++

Pour la République des Seychelles

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Zambia

For the Republic of Zimbabwe

+++++ TIFF +++++

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

[1] Arvutustes kasutatakse WTO ametlikke andmeid juhtivate eksportijate kohta maailma kaubavahetuses (välja arvatud ELi-sisene kaubandus).

[2] Käesolevas artiklis käsitatakse põllumajandustoodetena neid põllumajandustooteid, mis on nimetatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni põllumajanduslepingu I lisas.

--------------------------------------------------

LISADE LOETELU

I lisa : Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodete tollimaksud importimisel

II lisa : II peatüki alusel kohustusi võtnud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide loetelu ning ELi riikidest pärit toodete tollimaksud allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidesse importimisel

III lisa : Ida- ja Lõuna-Aafrika riikide erandid seoses maksude, ekspordimaksude ning võrdse kohtlemisega riigisisese maksustamise ja õigusaktide osas

IV lisa : Arengutabel

1. protokoll : "Päritolustaatusega toodete" mõiste ja halduskoostöö meetodite kohta

2. protokoll : Vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes

--------------------------------------------------

I LISA

IDA- JA LÕUNA-AAFRIKA RIIKIDEST PÄRIT TOODETE TOLLIMAKSUD EL-I IMPORTIMISEL

1. Ilma et see piiraks lõigete 2, 4, 5, 6 ja 7 kohaldamist, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel täielikult EÜ poole tollimaksud (edaspidi "EÜ tollimaksud") kõikidele Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit kaupadele, mis kuuluvad harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 1–97, välja arvatud gruppi 93 kuuluvate kaupade puhul. Gruppi 93 kuuluvate kaupade puhul jätkab EÜ pool kohaldatavate enamsoodustusrežiimi tollimaksude rakendamist. Informatiivsel eesmärgil on käesolevale lisale lisatud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodete suhtes kohaldatavate EÜ tollimaksude loend.

2. EÜ tollimaksud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodetele, mis kuuluvad tariifirubriiki 1006, kaotatakse alates 1. jaanuarist 2010, välja arvatud EÜ tollimaksud alamrubriiki 1006 10 10 kuuluvatele toodetele, mis kaotatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest.

3. EÜ pool ja allakirjutanud Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid lepivad kokku, et Cotonou lepingu 3. protokolli (edaspidi "suhkruprotokoll") sätteid kohaldatakse kuni 30. septembrini 2009, pärast mida suhkruprotokoll nende vahel enam ei kehti. Suhkruprotokolli artikli 4 lõike 1 kohaldamisel kestab tarneperiood 2008/2009 1. juulist 2008 kuni 30. septembrini 2009. Ajavahemikul 1. juulist kuni 30. septembrini 2009 kehtivad garanteeritud hinnad määratakse kindlaks pärast artikli 5 lõikes 4 sätestatud läbirääkimisi.

4. EÜ tollimaksud Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit toodetele, mis kuuluvad tariifirubriiki 1701, kaotatakse alates 1. oktoobrist 2009. Kuni EÜ tollimaksude täieliku kaotamiseni ning lisaks suhkruprotokollis kehtestatud tollimaksu nullmääraga tariifikvootide eraldamisele avatakse turustusaastaks [1] 2008/2009 Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit tariifirubriiki 1701 (valge suhkru ekvivalent) kuuluvatele toodetele tollimaksu nullmääraga tariifikvoot 75000 tonni ulatuses. Kõnealuse täiendava tariifikvoodi alusel imporditavatele toodetele antakse impordilitsents üksnes siis, kui importija kohustub ostma kõnealuseid tooteid hinnaga, mis on vähemalt samaväärne suhkruprotokolli alusel EÜ poolele imporditava suhkru garanteeritud hinnaga.

5. a) Ajavahemikul 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2015 võib EÜ pool kehtestada kohaldatava enamsoodustusrežiimi tollimaksu nende Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidest pärit tariifirubriiki 1701 [suhkur] kuuluvate toodete suhtes, mida imporditakse lisaks järgmistele valge suhkru ekvivalendina väljendatud kogustele, mis tekitavad häireid EÜ poole suhkruturul:

i) ühel turustusaastal 3,5 miljonit tonni kõnealuseid tootei