Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri vaheline

raamleping

EUROOPA ÜHENDUS

ja

EUROOPA KOSMOSEAGENTUUR

(edaspidi ka lepinguosalised),

ARVESTADES, et Euroopa Ühendus ja Euroopa Kosmoseagentuur (ESA) leiavad, et nendevaheline tihedam koostöö tugevdab kosmose rahumeelset kasutamist olulise vahendina aitamaks kaasa Euroopa ühtekuuluvusele ja majanduskasvule ning võimaldab kosmosega seotud tegevuse toomist laiemasse poliitilisse, majanduslikku, teaduslikku, keskkonnaalasesse ja sotsiaalsesse raamistikku, kus see on otsesemal viisil Euroopa kodanike teenistuses;

ARVESTADES, et kumbki lepinguosaline on kindel, et kõnealune koostöö loob lisandväärtust Euroopa kodanike hüvanguks;

ARVESTADES, et lepinguosalised tunnistavad, et neil on spetsiifilisi üksteist täiendavaid ja vastastikku tugevdavaid külgi ning kohustuvad tegema koostööd tõhusal ja vastastikku kasulikul viisil ning vältima jõupingutuste kattumist;

ARVESTADES, et kosmosetehnoloogiast on saanud unikaalne ja kriitilise tähtsusega tehnoloogia, mis võimaldab ühendusel käsitleda ja saavutada arvukaid poliitilisi eesmärke, mis on seotud eelkõige infoühiskonna, transpordi ja keskkonnakaitsega;

VÕTTES ARVESSE mitmeid Euroopa Liidu Nõukogu [1] ja Euroopa Kosmoseagentuuri nõukogu [2] poolt vastu võetud resolutsioone ja Euroopa Liidu Nõukogu 10. detsembri 2001. aasta järeldusi, on kaks nimetatud nõukogu soodustanud raamistiku loomist lepinguosaliste vaheliseks koostööks, samas kui säilivad nende selgepiirilised ülesanded ja vastutus;

ARVESTADES, et asjakohane on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsus nr 676/2002 Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), ja arvestades, et igasugused kosmosesüsteemid ja -rakendused sõltuvad raadiosageduste kättesaadavusest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Koostöö eesmärk

Käesoleva raamlepingu eesmärk on käsitleda järgmisi küsimusi:

1. Euroopa üldise kosmosepoliitika ühtne ja järkjärguline arendamine. Eelkõige on selle poliitika eesmärk siduda nõudlus ühenduse poliitika toetuseks kosmosesüsteeme kasutavate teenuste ja rakenduste järele kosmosesüsteemide ja -infrastruktuuri pakkumisega, mis on vajalik nõudluse rahuldamiseks.

2. Raamistiku loomine, mis annab ühise aluse ja asjakohase korralduse lepinguosaliste vaheliseks tõhusaks ja vastastikust kasu toovaks koostööks seoses kosmosealase tegevusega kooskõlas nende ülesannete ja vastutusega ning austades täiel määral nende institutsioonilist ülesehitust ja tegevusraamistikku. Lepinguosaliste vahel käesoleva raamlepingu alusel toimuva koostöö eesmärk on:

a) tagada Euroopa sõltumatu ja majanduslikult efektiivne juurdepääs kosmosele ja arendada muid strateegilisi huvivaldkondi, mis on vajalikud kosmosetehnoloogiate sõltumatuks kasutamiseks ja rakendamiseks Euroopas;

b) tagada, et Euroopa üldine kosmosepoliitika võtab eelkõige arvesse Euroopa Ühenduse üldist poliitikat;

c) toetada ühenduse poliitikat, kasutades vajaduse korral kosmosetehnoloogiaid ja kosmoseinfrastruktuure ning edendada kosmosesüsteemide kasutamist säästva arengu, majanduskasvu ja tööhõive toetuseks;

d) optimeerida oskusteabe ja olemasolevate ressursside kasutamist ja aidata kaasa Euroopa Ühenduse ja ESA vahelise tiheda koostöö tugevdamisele, viies seeläbi strateegilise partnerluse raames kokku kosmosesüsteemide nõudluse ja pakkumise;

e) saavutada uurimis- ja arendustegevuse suurem sidusus ja sünergia, et optimeerida Euroopas kättesaadavate ressursside, sealhulgas tehniliste keskuste võrgustiku, kasutamist.

Artikkel 2

Koostöö põhimõtted

1. Lepinguosaliste vahelise koostöö puhul peetakse silmas artiklis 1 määratletud ühiseid eesmärke, võttes nõuetekohaselt arvesse lepinguosaliste ülesandeid ja vastutust ning institutsioonilist tausta ja tegevusraamistikku.

2. Kumbki lepinguosaline võtab vastu käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke otsuseid vastavalt artiklile 4 kooskõlas oma sisekorraga.

3. Pidades silmas kosmosetehnoloogiate ja -infrastruktuuride olemust, võtavad mõlemad lepinguosalised käesoleva lepingu rakendamisel arvesse nende turvalisuse mõõdet.

Artikkel 3

Koostöövaldkonnad

1. Lepinguosalised on nimetanud järgmised konkreetsed koostöövaldkonnad:

- teadus,

- tehnoloogia,

- maapinna kaugseire,

- navigatsioon,

- satelliitside,

- mehitatud kosmoselennud ja mikrogravitatsioon,

- raketiheitjad,

- kosmosega seotud spektripoliitika.

2. Lepinguosalised võivad nimetada ja arendada uusi koostöövaldkondi.

Artikkel 4

Rakendamine

1. Käesoleva lepingu rakendamiseks kohustuvad mõlemad lepinguosalised vastavalt oma prerogatiividele, õiguslikele instrumentidele ja korrale võtma meetmeid, mis on vajalikud artiklis 1 sätestatud koostöö eesmärgi saavutamiseks.

2. Kõnealuste meetmete eesmärk on soodustada kosmosealase uurimis- ja arendustegevuse ning kosmoserakenduste kasutamist avalikus ja erasektoris, edendada seadusandlike, regulatiivsete ja standardiseerivate meetmete vastuvõtmist antud valdkonnas ja viia ellu ühisalgatusi vastavalt artiklile 5.

3. Kumbki lepinguosaline toetub koostöö eesmärgi taotlemisel meetmete vajalikkuse korral teise lepinguosalise pädevusele ja suutlikkusele ning pakub teisele lepinguosalisele oskusteavet ja tuge oma spetsiifilistes pädevusvaldkondades.

Artikkel 5

Ühisalgatused

1. Arvestades lõiget 3, võivad lepinguosaliste ühisalgatused toimuda muu hulgas järgmisel kujul:

a) Euroopa Ühenduse kosmosealase tegevuse juhtimine ESA poolt kooskõlas Euroopa Ühenduse eeskirjadega;

b) Euroopa Ühenduse osalemine Euroopa Kosmoseagentuuri fakultatiivses programmis vastavalt ESA konventsiooni artiklile V.I.b;

c) mõlema lepinguosalise kooskõlastatud, rakendatud ja rahastatud tegevuste elluviimine;

d) teadus- ja arendustegevust täiendavate algatuste, näiteks teenuste osutamine, operaatorite moodustamise edendamine ja infrastruktuuride haldamine, järgimise eest vastutavate organite loomine lepinguosaliste poolt;

e) uuringute teostamine, teaduslike seminaride, konverentside, sümpoosionide ja töökoosolekute korraldamine, teadlaste ja tehniliste ekspertide koolitamine, seadmete ja materjalide vahetamine või jagamine, juurdepääs rajatistele ning teadlaste, inseneride ja muude spetsialistide külaskäikude ja vahetuse toetamine.

2. Kui ühisalgatuse rakendamine nõuab üksikasjalikku määratlust, esitatakse see lepinguosaliste vahel sõlmitavas erikokkuleppes. Vajaduse korral peaks kõnealune erikokkulepe hõlmama vähemalt järgmist:

a) missiooni üldmääratlus;

b) eesmärkide kirjeldus;

c) kasutajatele esitatavate nõuete konsolideeritud kogum;

d) tööplaan;

e) asjakohane juhtimisskeem;

f) lepinguosaliste roll ja finantsmõju;

g) tööstuspoliitika kava;

h) eelarveaspektid;

i) intellektuaalomandi õigusi reguleerivad eeskirjad, omandiõigusi, sealhulgas omandiõiguse üleminekut, reguleerivad eeskirjad, rakenduspõhimõtted, sealhulgas hääleõigus, ja kolmandate isikute osalemine.

Kumbki lepinguosaline töötab niipea kui võimalik lisaks kõnealusele erikokkuleppele välja juhtpõhimõtted.

3. Erikokkuleppe kohaselt tehtud ühe lepinguosalise rahalist panust reguleerivad kõnealuse lepinguosalise suhtes kohaldatavad finantssätted. Euroopa Komisjon ei ole mingil juhul kohustatud kohaldama ESA konventsioonis ja eriti selle V lisas sisalduvat geograafilise jaotuse reeglit. Mis tahes ühistegevuse suhtes kohaldatakse ühisalgatustele kaasa aitava lepinguosalise või ühise panuse korral mõlema lepinguosalise finantskontrolli ja auditeerimisega seotud eeskirjade täitmise nõuet.

Artikkel 6

Konsultatsioon ja teave

1. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega korrapäraselt, et kooskõlastada oma tegevust võimalikult suures ulatuses. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist algatustest oma otsustamisprotsessi raames artiklist 3 tuleneva koostöö valdkondades, mis võivad teisele lepinguosalisele huvi pakkuda.

2. Lepinguosalised vahetavad kogu nende käsutuses olevat teavet, mis võib olla vajalik käesoleva lepingu rakendamiseks, oma vastavate eeskirjade kohaselt.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei avalda lepinguosalised neile seoses käesoleva lepinguga edastatud teavet muudele isikutele kui oma personalile või isikutele, kellel on ametlik õigus kõnealust teavet käsitseda ega kasuta seda kommertseesmärkidel. Kõnealune avaldamine on lubatud üksnes käesoleva lepinguga seoses vajalikul määral vastavalt artiklile 1 ning toimub täiesti konfidentsiaalselt.

Artikkel 7

Koostöö väline mõõde

1. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist oma rahvusvahelise ulatusega tegevusest, mis võib teisele lepinguosalisele huvi pakkuda.

2. Vajaduse korral võib lepinguosaline oma rahvusvahelise tegevusega seotud küsimustes konsulteerida teise lepinguosalisega.

3. Kui lepinguosaliste vahel on sõlmitud erikokkulepe vastavalt artiklile 5, käsitlevad lepinguosalised kõnealuse ühistegevuse väliseid aspekte kolmandate isikute suhtes ühiselt kooskõlas erikokkuleppega.

Artikkel 8

Koostöö kooskõlastamine ja soodustamine

1. Käesolevast lepingust tulenevate koostööoperatsioonide kooskõlastamine ja edendamine toimub Euroopa Liidu Nõukogu ja ESA nõukogu ministrite tasandi (kosmosenõukogu) korrapäraste ühiste ja kaasnevate kohtumiste teel.

2. Ühiste ja kaasnevate kohtumiste eesmärgid on muu hulgas järgmised:

a) käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist toetavate orientiiride andmine ja vajalike meetmete kindlakstegemine;

b) soovituste tegemine, eelkõige seoses erikokkuleppe põhielementidega;

c) lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamise viisides;

d) käesoleva lepingu tõhusa ja tulemusliku toimimise kontrollimine.

3. Sekretariaat abistab kaasnevaid kohtumisi ning töötab välja käesoleva lepingu rakendamisest tulenevaid algatusi. Sekretariaat rakendab kahe nõukogu kaasnevate kohtumiste tulemusena esitatud suuniseid. Sekretariaat kehtestab oma töökorra ning see moodustatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni ametnikest ja ESA täitevorganist. Lepinguosalised kohustuvad kooskõlas oma eeskirjade ja korraga andma panuse vajalikku haldustoetusesse.

4. Ilma et see piiraks lepinguosaliste sisemist otsustamiskorda, konsulteerib sekretariaat korrapäraselt ja mitteformaalselt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Kosmoseagentuuri liikmesriike eesmärgiga jõuda üksmeelele käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimustes.

Artikkel 9

Töötajate vahetamine

1. Lepinguosalised võivad saata oma töötajaid kindlaksmääratud ajavahemikuks teineteise juurde, et jagada oskusteavet ja parandada vastastikust mõistmist.

2. Eeskirjad käesoleva artikli rakendamiseks kehtestab sekretariaat vastavalt artiklile 8 ning nende osas lepitakse kokku käesoleva raamlepingu raames erikokkuleppe näol.

Artikkel 10

Suhtekorraldus

1. Lepinguosalised kohustuvad eelnevalt kooskõlastama oma suhtekorralduse, pressi ja meediaga seotud tegevust seoses ühiste avalike ettevõtmistega käesoleva lepinguga reguleeritud teemadel.

2. Kõikide asjakohaste meediameetmete puhul määratletakse ja sätestatakse selgelt ülesanded, mida iga käesoleva lepingu osaline täidab.

3. Käesolevas artiklis sätestatud suhtekorraldusmeetmete võtmise üksikasjalik kord võetakse vastu ühiselt.

Artikkel 11

Vaidluste lahendamine

1. Käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamise osas tekkida võivad lepinguosaliste vahelised vaidlused saadetakse otseläbirääkimisteks sekretariaati.

2. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 1 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest. Sel juhul määrab teine lepinguosaline kahe kuu jooksul oma vahekohtuniku. Seejärel määravad vahekohtunikud ühe kuu jooksul kolmanda vahekohtuniku.

3. Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

4. Vahekohtu otsused on lõplikud ja lepinguosaliste jaoks siduvad.

5. Kumbki vaidluspool peab võtma asjakohaseid meetmeid, mis on vajalikud vahekohtunike otsuste täitmiseks.

Artikkel 12

Jõustumine, kestus, muutmine ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub viimase kirjaliku teatise kuupäeval, millega lepinguosalised teatavad teineteisele, et nad on lõpetanud lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

2. Käesolev leping kehtib neli aastat alates selle jõustumise kuupäevast. Seda pikendatakse automaatselt järgneva 4 aasta kaupa, kui kumbki lepinguosaline ei teata teisele lepinguosalisele kirjalikult vähemalt üks aasta enne lepingu tähtaja möödumist oma kavatsusest see lõpetada.

Käesolev leping lõpeb 12 kuu möödumisel pärast ühe lepinguosalise saadetud kirjaliku teatise jõudmist teise lepinguosaliseni.

3. Käesoleva lepingu lõppemine või aegumine ei mõjuta artikli 5 kohaselt lepinguosaliste vahel sõlmitud erikokkulepete kehtivust, mis jäävad täiel määral jõusse kuni nende täitmise või lõpetamise tingimuste tekkimiseni.

4. Käesolevat lepingut muudetakse üksnes lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel.

5. Käesoleva lepingu eesmärk ei ole muuta või asendada varasemaid lepinguosaliste vahelisi kokkuleppeid, mis jäävad täiel määral jõusse vastavalt nende tingimustele ja sätetele.

Artikkel 13

Allakirjutamine ja ehtsus

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, norra, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el veinticinco de noviembre del dos mil tres.Undærdiget i Bruxelles den femogtyvende november to tusind og tre.Geschehen zu Brüssel am fünfundzwanzigsten November zweitausendunddrei.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι πέντε Νοεµβρίου δύο χιλιάδες τρία.Done at Brussels on the twenty-fifth day of November in the year two thousand and three.Fait à Bruxelles, le vingt-cinq novembre deux mille trois.Fatto a Bruxelles, addì venticinque novembre duemilatre.Gedaan te Brussel, de vijfentwintigste november tweeduizenddrie.Utferdiget i Brussel den tjuefemte november totusenogtre.Feito em Bruxelas, em vinte e cinco de Novembro de dois mil e três.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakolme.Utferdiget i Brussel den tjuefemte november totusenogtre.

Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαïκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapFor Den europeiske unionPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen

+++++ TIFF +++++

Por la Angecia Espacial EuropeaFor Den Europæiske RumorganisationFür die Europäische WeltraumorganisationΓια την Ευροωπαïκή Υπηρεσία ΔιαστήµατοςFor the European Space AgencyEuroopan avaruusjärjestön puolestaPour l'Angence spatiale européennePer l'Agenzia spaziale europeaVoor het Europees RuimteagentschapFor Den europeiske romorganisasjonPela Agência Espacial EuropeiaFör Europeiska rymdorganisationen

+++++ TIFF +++++

[1] 22. juuni 1998. aasta EL nõukogu määrus (EÜT C 224, 17.7.1998, lk 1), 2. detsembri 1999. aasta EL nõukogu määrus (EÜT C 375, 24.12.1999, lk 1), 16. novembri 2000. aasta EL nõukogu määrus (EÜT C 371, 23.12.2000, lk 2).

[2] ESA resolutsioonid: 23. juuni 1998: ESA/C/CXXXVI/Res.1 (lõplik versioon), 11. mai 1999: ESA/C-M/CXLI/Res. 1 (lõplik versioon); ESA/C(2000)67; ESA/C-M/CXLVIII/Res. 1 (lõplik versioon), 16. november 2000, milles osutatakse Euroopa kosmosestrateegiale; ESA/C-M/CLIV/Res. 1 (lõplik versioon), 15. november 2001; ESA/C-M/CLXV/Res.3 (lõplik versioon), 27. mai 2003.

--------------------------------------------------