Euroopa Liidu Teataja L 352 , 30/12/2002 Lk 0003 - 1450



Assotsiatsioonleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel [1] BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised, edaspidi liikmesriigid, ja EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi ühendus, ühelt poolt ja TŠIILI VABARIIK, edaspidi Tšiili, teiselt poolt, VÕTTES ARVESSE traditsioonilisi sidemeid lepinguosaliste vahel ja eelkõige - nende ühist kultuuripärandit ning neid ühendavaid tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majandussidemeid; - inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste täielikku tunnistamist ja austamist nende poolt; - nende ustavust õigusriigi põhimõtetele ja heale valitsemistavale; - vajadust edendada oma rahva majanduslikku ja sotsiaalset progressi, võttes arvesse säästva arengu põhimõtet ja keskkonnakaitse nõudeid; - suhete laiendamise kasulikkust Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika regionaalse integratsiooni osapoolteks olevate maade vahel nende kahe piirkonna strateegilise assotsiatsiooni edendamist silmas pidades, nagu nähakse ette 28. juunil 1999 Rio de Janeiros toimunud Ladina-Ameerika ja Kariibi mere riikide ning Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhtide tippkohtumisel vastu võetud deklaratsioonis; - regulaarse poliitilise dialoogi tugevdamise tähtsust vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, mille alustamist kinnitati 21. juunil 1996 vastu võetud ühisdeklaratsioonis, mis moodustab osa lepinguosaliste vahelisest koostöö raamlepingust, edaspidi "koostöö raamleping"; - tähtsust, mida lepinguosalised omistavad - oma seisukohtade koordineerimisele ja ühiste initsiatiivide teostamisele asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel; - 1995. aasta märtsis Kopenhaagenis toimunud ülemaailmse sotsiaalse arengu tippkohtumise lõppdeklaratsioonis sätestatud põhimõtetele ja väärtustele; - rahvusvahelise kaubanduse põhimõtetele ja eeskirjadele, eelkõige neile, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi WTO) asutamislepingust, ja vajadusele rakendada neid läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil; - võitlusele mis tahes terrorismi vormide vastu ja kohustusele võtta kasutusele tõhusad rahvusvahelised abinõud nende väljajuurimise tagamiseks; - kultuurilise dialoogi arendamise kasulikkust parema vastastikuse arusaamise saavutamiseks lepinguosaliste vahel ja mõlema lepinguosalise kodanike vahel olemasolevate traditsiooniliste kultuuri- ja loomulike sidemete soodustamiseks; - 20. detsembril 1990. aastal Euroopa Liidu ja Tšiili vahel sõlmitud koostöölepingu ja koostöö raamlepingu tähtsust nende protsesside ja põhimõtete elluviimise toetamisel ja edendamisel, ON LEPINGUOSALISED OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU: I OSA ÜLDSÄTTED JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED I JAOTIS LEPINGU LAAD JA REGULEERIMISALA Artikkel 1 Põhimõtted 1. Demokraatlike põhimõtete ning inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud põhiliste inimõiguste austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning käesoleva lepingu oluline osa. 2. Jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu edendamine ja assotsiatsioonist saadud tulude õiglasem jaotus on käesoleva lepingu rakendamisel juhtivad põhimõtted. 3. Lepinguosalised taaskinnitavad oma ustavust heale valitsemistavale. Artikkel 2 Eesmärgid ja reguleerimisala 1. Käesoleva lepinguga luuakse lepinguosaliste vahel poliitiline ja majanduslik assotsiatsioon, mis tugineb vastastikusele ja mõlemapoolsele huvile ning suhete süvendamisele kõikides kohaldamisvaldkondades. 2. Assotsiatsioon on protsess, mis viib lepinguosaliste-vaheliste suhete süvenemisele ja koostöö laienemisele, mis on struktureeritud käesoleva lepinguga loodud organite ümber. 3. Käesolev leping hõlmab eelkõige poliitika, kaubandus-, majandus- ja finants-, teadus- ja tehnoloogia-, sotsiaal-, kultuuri- ja koostöövaldkondi. Seda võib laiendada lepinguosaliste vahel kokku lepitud valdkondadele. 4. Kooskõlas eespool määratletud eesmärkidega sätestatakse käesolevas lepingus järgmine: a) poliitilise dialoogi edendamine vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, mis toimub erinevatel tasanditel korraldatavate kohtumiste vormis; b) koostöö tugevdamine poliitika-, kaubandus-, majandus- ja finants-, teaduse ja tehnoloogia, sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ja koostöö alal, samuti muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades; c) mõlema lepinguosalise osaluse suurendamine teise lepinguosalise raamprogrammides, eriprogrammides ja muudes tegevustes kooskõlas käesoleva lepingu III osaga, kuivõrd see on lubatud kummagi lepinguosalise siseriiklike menetlustega, millega reguleeritakse juurdepääsu asjaomastele programmidele ja tegevustele; ja d) lepinguosaliste kahepoolsete kaubandussuhete laiendamine ja mitmekesistamine kooskõlas WTO sätetega ning IV osas sätestatud erieesmärkide ja -sätetega. II JAOTIS INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK Artikkel 3 Assotsiatsiooninõukogu 1. Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, mis jälgib käesoleva lepingu rakendamist. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil korrapäraste vaheaegade järel, mis ei ületa kahte aastat, ja erakorraliselt siis, kui asjaolud seda nõuavad, kui lepinguosalised nii kokku lepivad. 2. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud olulised küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed, mitmepoolsed või rahvusvahelised küsimused. 3. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi ka lepinguosaliste ettepanekud ja soovitused käesoleva lepingu parandamiseks. Artikkel 4 Koosseis ja töökord 1. Assotsiatsiooninõukogu koosseisu kuulub ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja, keda abistab peasekretär / kõrge esindaja, järgmine eesistujariik, teised Euroopa Liidu Nõukogu liikmed või nende esindajad ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Tšiili välisminister. 2. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. 3. Assotsiatsiooninõukogu liikmed võivad nõukogu töökorra kohaselt anda volituse enda esindamiseks. 4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on nõukogu töökorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Tšiili valitsuse liige. Artikkel 5 Otsustamisõigus 1. Assotsiatsiooninõukogu on pädev võtma käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks vajalikke otsuseid vastu käesolevas lepingus sätestatud juhtudel. 2. Vastuvõetud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikud meetmed kooskõlas iga lepinguosalise siseriiklike eeskirjadega. 3. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. 4. Assotsiatsiooninõukogu võtab otsused ja soovitused vastu lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. Artikkel 6 Assotsiatsioonikomitee 1. Assotsiatsiooninõukogu abistab talle pandud ülesannete täitmisel assotsiatsioonikomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Tšiili valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. 2. Assotsiatsioonikomitee vastutab käesoleva lepingu üldise rakendamise eest. 3. Assotsiatsioonikomitee töökorra kehtestab assotsiatsiooninõukogu. 4. Assotsiatsioonikomitee on pädev tegema otsuseid käesolevas lepingus sätestatud juhtudel või juhul, kui assotsiatsiooninõukogu talle selle õiguse delegeerib. Sellisel juhul teeb assotsiatsioonikomitee otsused artiklis 5 sätestatud tingimuste kohaselt. 5. Assotsiatsioonikomitee tuleb üldjuhul kokku kord aastas vaheldumisi Brüsselis ja Tšiilis, et kontrollida üldiselt käesoleva lepingu rakendamist lepinguosaliste poolt eelnevalt kokku lepitud kuupäeval ja päevakorraga. Erakorralisi istungeid võib vastastikusel kokkuleppel kokku kutsuda kummagi lepinguosalise taotlusel. Assotsiatsioonikomitee eesistujaks on vaheldumisi mõlema lepinguosalise esindaja. Artikkel 7 Erikomiteed 1. Käesoleva lepinguga loodud erikomiteed abistavad assotsiatsiooninõukogu viimase ülesannete täitmisel. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib võtta otsuse erikomitee moodustamise kohta. 3. Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu töökorra, millega määratakse kindlaks selliste komiteede koosseis ja ülesanded ning nende töökorraldus, kuivõrd see ei ole sätestatud käesolevas lepingus. Artikkel 8 Poliitiline dialoog Lepinguosalised peavad omavahelist poliitilist dialoogi II osas sätestatud raamistiku piires. Artikkel 9 Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee 1. Käesolevaga asutatakse parlamentaarne assotsiatsioonikomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Euroopa Parlamendi ja Tšiili Rahvuskongressi (Congreso Nacional de Chile) liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant. 2. Parlamentaarsesse assotsiatsioonikomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Tšiili Rahvuskongressi (Congreso Nacional de Chile) liikmed. 3. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra. 4. Parlamentaarse assotsiatsioonikomitee eesistujaks on tema töökorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Parlamendi esindaja ja Tšiili Rahvuskongressi (Congreso Nacional de Chile) esindaja. 5. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib assotsiatsiooninõukogult nõuda käesoleva lepingu rakendamisega seotud asjakohast teavet, mille assotsiatsiooninõukogu seejärel komiteele esitab. 6. Parlamentaarsele assotsiatsioonikomiteele teatatakse assotsiatsiooninõukogu otsustest ja soovitustest. 7. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib anda assotsiatsiooninõukogule soovitusi. Artikkel 10 Ühine nõuandekomitee 1. Käesolevaga moodustatakse ühine nõuandekomitee, mille ülesandeks on abistada assotsiatsiooninõukogu dialoogi ja koostöö edendamisel Euroopa Liidu ja Tšiili kodanikuühiskonna eri majanduslike ja sotsiaalsete organisatsioonide vahel. Kõnealune dialoog ja koostöö hõlmab ühenduse ja Tšiili vaheliste suhete kõiki majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte, mis kerkivad esile seoses lepingu elluviimisega. Komitee võib väljendada oma arvamust nendes valdkondades tekkivate küsimuste kohta. 2. Ühine nõuandekomitee koosneb võrdsest arvust ühelt poolt Euroopa Liidu Majandus- ja Sotsiaalkomitee ja teiselt poolt Tšiili Vabariigi vastava majandus- ja sotsiaalküsimustega tegeleva institutsiooni liikmetest. 3. Ühine nõuandekomitee täidab oma ülesandeid assotsiatsiooninõukoguga konsulteerides või mitmesuguste majanduslike ja sotsiaalsete ringkondade vahelise dialoogi edendamise osas omal algatusel. 4. Ühine nõuandekomitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 11 Kodanikuühiskond Lepinguosalised edendavad ka regulaarseid kohtumisi Euroopa Liidu ja Tšiili kodanikuühiskondade esindajate vahel, sealhulgas akadeemilised ringkonnad, tööturu osapooled ja majanduspartnerid ning valitsusvälised organisatsioonid, et neid saaks pidevalt teavitada käesoleva lepingu rakendamisest ja koguda nende ettepanekuid selle parandamiseks. II OSA POLIITILINE DIALOOG Artikkel 12 Eesmärgid 1. Lepinguosalised lepivad kokku oma regulaarse dialoogi tugevdamises vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes. Nad seavad eesmärgiks nimetatud poliitilise dialoogi tugevdamise ja süvendamise käesoleva lepinguga loodud assotsiatsiooni konsolideerimiseks. 2. Lepinguosaliste poliitilise dialoogi peamiseks eesmärgiks on edendada, levitada, edasi arendada ja ühiselt kaitsta selliseid demokraatlikke väärtusi nagu inimõiguste austamine, isikuvabadus ja õigusriigi põhimõtted demokraatliku ühiskonna alustena. 3. Sel eesmärgil arutavad lepinguosalised ühiseid initsiatiive ühiste eesmärkide seisukohalt vastastikust huvi pakkuvates küsimustes ja muudes rahvusvahelistes küsimustes ning vahetavad vastavat informatsiooni, eelkõige julgeoleku, stabiilsuse, demokraatia ja piirkondliku arengu saavutamist silmas pidades. Artikkel 13 Mehhanismid 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nende poliitilise dialoogi vormid on järgmised: a) regulaarsed kohtumised riigi- ja valitsusjuhtide vahel; b) regulaarsed välisministrite kohtumised; c) teiste ministrite kohtumised arutamaks ühist huvi pakkuvaid küsimusi juhtudel, kui lepinguosalised leiavad, et kohtumiste tagajärjel suhted tihenevad; d) mõlema lepinguosalise kõrgemate ametnike iga-aastased kohtumised. 2. Lepinguosalised otsustavad eespool nimetatud kohtumiste korra üle. 3. Lõike 1 punktis b viidatud välisministrite regulaarsed kohtumised toimuvad kas artikliga 3 loodud assotsiatsiooninõukogu raames või muudel kokkulepitud juhtudel samaväärsel tasandil. 4. Lepinguosalised kasutavad maksimaalselt diplomaatilisi kanaleid. Artikkel 14 Koostöö välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas Lepinguosalised kooskõlastavad nii palju kui võimalik oma seisukohti ja teostavad ühisinitsiatiive asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel ning teevad koostööd välis- ja julgeolekupoliitika valdkonnas. Artikkel 15 Terrorismivastane koostöö Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd terrorismivastases võitluses kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonidega ning oma vastavate õigusaktidega. Seda teevad nad eelkõige a) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1373 ning muude asjakohaste ÜRO resolutsioonide, rahvusvaheliste konventsioonide ja instrumentide täieliku rakendamise raamistikus; b) vahetades teavet terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega; c) vahetades arvamusi terrorismi vastu võitlemiseks kasutatavate vahendite ja meetodite kohta, sealhulgas tehnika ja koolituse osas, ning vahetades kogemusi terrorismi tõkestamise osas. III OSA KOOSTÖÖ Artikkel 16 Üldised eesmärgid 1. Lepinguosalised seavad sisse tiheda koostöö eesmärgiga muu hulgas a) tugevdada haldussuutlikkust demokraatia ja õigusriigi põhimõtete ning inimõiguste ja põhivabaduste austamise toetamiseks; b) edendada sotsiaalset arengut, mis peaks kulgema samas tempos majandusarengu ja keskkonnakaitsega. Lepinguosalised asetavad eelisjärjekorda eelkõige sotsiaalsete põhiõiguste austamise; c) ergutada produktiivsete sünergiate teket, luua uusi kaubandus- ja investeerimisvõimalusi ning toetada konkurentsivõimet ja innovatsiooni; d) parandada koostöömeetmete taset ja koostööd süvendada, arvestades sealjuures lepinguosaliste vahelisi assotsiatsioonisidemeid. 2. Lepinguosalised taaskinnitavad majandus-, rahandus- ja tehnilise koostöö tähtsust kui vahendit käesolevast lepingust tulenevate eesmärkide ja põhimõtete rakendamisele kaasaaitamiseks. I JAOTIS MAJANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 17 Tööstuskoostöö 1. Tööstuskoostöö toetab ja soodustab tööstuspoliitilisi meetmeid lepinguosaliste püüdluste arendamiseks ja tugevdamiseks ning kehtestab dünaamilise, ühtse ja detsentraliseeritud lähenemise tööstuskoostöö korraldamisele, et luua nende vastastikuste huvide teenimiseks soodne keskkond. 2. Kesksed eesmärgid on järgmised: a) soodustada kokkupuuteid lepinguosaliste ettevõtjate vahel eesmärgiga selgitada välja vastastikust huvi pakkuvad sektorid, eriti tööstuskoostöö, tehnosiirete, kaubanduse ja investeerimise vallas; b) tugevdada ja soodustada dialoogi ja kogemuste vahetamist Euroopa ja Tšiili ettevõtjate võrgustike vahel; c) edendada tööstusalaseid koostööprojekte, sealhulgas erastamisprotsessist ja/või Tšiili majanduse avanemisest tulenevaid projekte; need võivad hõlmata ettevõtetevahelise tööstuskoostöö kaudu Euroopa investeeringute abil stimuleeritud infrastruktuuri vormide loomist; ja d) tugevdada ettevõtetes innovatsiooni, mitmekesistamist, ajakohastamist, arengut ja tootekvaliteeti. Artikkel 18 Koostöö standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste alal 1. Koostöö standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste alal on põhieesmärk, et vältida ja vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid ja tagada kaubanduse liberaliseerimise rahuldav toimimine vastavalt II jaotise IV osale. 2. Lepinguosaliste vaheline koostöö taotleb jõupingutuste soodustamist järgmistes valdkondades: a) regulatiivne koostöö; b) tehniliste normide ühituvus rahvusvaheliste ja Euroopa standardite alusel ja c) tehniline abi vastavushindamisorganite võrgustiku loomiseks mittediskrimineerival alusel. 3. Praktiline koostöö: a) soodustab mis tahes meetmeid, mille eesmärk on kaotada lõhed lepinguosaliste vahel vastavushindamise ja standardiseerimise vallas; b) võimaldada organisatsioonilist tuge lepinguosaliste vahel, et aidata kaasa piirkondlike võrgustike ja organite loomisele ja suurendada poliitika kooskõlastamist, et edendada ühtset lähenemisviisi rahvusvaheliste ja piirkondlike standardite ning sarnaste tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste kasutamisele; ja c) soodustada mis tahes meetmeid lepinguosaliste vastavate süsteemide lähendamise ja ühituvuse parandamiseks eespool nimetatud valdkondades, sealhulgas läbipaistvust, head regulatiivtava ja kvaliteedistandardite edendamist toodete ja äritegevuse osas. Artikkel 19 Koostöö väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete osas 1. Lepinguosalised edendavad soodsa keskkonna loomist väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arenguks. 2. Koostöö seisneb lisaks muudele tegevustele järgmises: a) tehniline abi; b) konverentsid, seminarid, tööstuslike ja tehnoloogiliste võimaluste otsimine, osalemine ümarlaudadel ning üldistel ja sektorimessidel; c) kokkupuudete edendamine ettevõtjate vahel, ühisinvesteeringute soodustamine ning ühisettevõtete ja infovõrkude rajamine olemasolevate horisontaalprogrammide kaudu; d) juurdepääsu võimaldamine rahastamisvõimalustele, teabe pakkumine ja innovatsiooni stimuleerimine. Artikkel 20 Teenustealane koostöö Kooskõlas WTO teenuskaubanduse üldlepinguga (GATS) ja oma pädevusvaldkondade piires toetavad ja intensiivistavad lepinguosalised koostööd teineteisega, kajastades teenuste kasvavat tähtsust nende majandusarengus ja -kasvus. Tšiili teenindussektori tootlikkuse ja konkurentsivõime arendamisele ja mitmekesistamisele suunatud koostööd tõhustatakse. Lepinguosalised määravad kindlaks sektorid, millele koostöös rõhku pannakse, ja ühtlasi keskenduvad nad selleks otstarbeks saada olevatele vahenditele. Tegevused on suunatud eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja sellele, et võimaldada neile ligipääs kapitaliallikatele ja turutehnoloogiale. Seoses sellega pühendatakse erilist tähelepanu lepinguosaliste ja kolmandate poolte vahelise kaubanduse edendamisele. Artikkel 21 Investeeringute soodustamine 1. Koostöö eesmärk on aidata lepinguosalistel soodustada oma pädevuse piires atraktiivset ja stabiilset vastastikust investeerimiskliimat. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: a) mehhanismide rajamine teabe andmiseks, investeerimiseeskirjade ja -võimaluste väljaselgitamiseks ja levitamiseks; b) õigusliku raamistiku arendamine lepinguosalistele, mis soodustab investeerimist, sõlmides vajaduse korral kahepoolseid kokkuleppeid liikmesriikide ja Tšiili vahel, et edendada ja kaitsta investeeringuid ja vältida topeltmaksustamist; c) tehnilise abi tegevuste lisamine koolitusalgatustele lepinguosaliste kõnealuse küsimusega tegelevate valitsusasutuste osas ja d) ühtlustatud ja lihtsustatud halduskorra väljatöötamine. Artikkel 22 Energeetikaalane koostöö 1. Lepinguosaliste-vahelise koostöö eesmärk on tugevdada majandussuhteid võtmesektorites, nagu hüdroelektrijaamad, õli ja gaas, taastuv energia, energiasäästlik tehnoloogia ja maapiirkondade elektrifitseerimine. 2. Koostööl on muu hulgas järgmised eesmärgid: a) teabevahetus kõigis sobivates vormides, sealhulgas mõlema lepinguosalise institutsioonide ühiskasutuses olevate andmebaaside arendamine ning koolitus ja konverentsid; b) tehnosiirded; c) diagnostilised uuringud, võrdlevad analüüsid ja programmide rakendamine mõlema lepinguosalise institutsioonide poolt; d) mõlema piirkonna avaliku ja erasektori ettevõtjate kaasamine tehnoloogilisse arengusse ja ühistesse infrastruktuuri projektidesse, sealhulgas võrgustikesse piirkonna teiste riikidega; e) vajaduse korral erikokkulepete sõlmimine vastastikust huvi pakkuvates võtmevaldkondades ja f) energiaküsimustega ja energiapoliitika formuleerimisega tegelevate Tšiili institutsioonide abistamine. Artikkel 23 Transport 1. Koostöös keskendutakse Tšiili transpordisüsteemi ümberkujundamisele ja nüüdisajastamisele, parandades reisijate ja kaupade liikumist ja võimaldades parema juurdepääsu linna-, õhu-, mere-, raudtee- ja maanteetransporditurule, täiustades transpordikorraldust rakenduslikust ja halduslikust perspektiivist ja edendades tegevusstandardeid. 2. Koostöö hõlmab järgmisi valdkondi: a) teabevahetus lepinguosaliste poliitikate kohta, eriti seoses linnatranspordiga ning multimodaalsete transpordivõrkude vastastikuse ühendamise ja koostalitusvõimega ning muude vastastikust huvi pakkuvate küsimustega; b) koolitusprogrammid majanduse, õigusaktide ja tehniliste küsimuste osas ettevõtjatele ja vanemriigiametnikele ja c) koostööprojektid Euroopa tehnosiireteks globaalses navigatsioonisatelliitide süsteemis ja linnade ühistranspordikeskustes. Artikkel 24 Koostöö põllumajandus- ja maaelusektorite ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete vallas 1. Koostöö selles valdkonnas on suunatud põllumajanduspoliitiliste meetmete toetamisele ja stimuleerimisele, et edendada ja tugevdada lepinguosaliste jõupingutusi põllumajanduse ja maaelu säästva arengu suunas. 2. Koostöös keskendutakse võimaluste loomisele, infrastruktuurile ja tehnosiiretele, käsitledes järgmisi küsimusi: a) eriprojektid sanitaar-, fütosanitaar-, keskkonna- ja toidukvaliteedimeetmete toetamiseks, võttes arvesse mõlema lepinguosalise suhtes kehtivaid õigusakte kooskõlas WTO ja muude pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide eeskirjadega; b) põllumajandussektorite mitmekesistamine ja ümberkujundamine; c) vastastikune teabevahetus, sealhulgas lepinguosaliste põllumajanduspoliitika arengut puudutava teabe vahetamine; d) tehniline abi tootlikkuse parandamiseks ja alternatiivsete viljelustehnoloogiate vahetamiseks; e) teaduslikud ja tehnoloogilised katsed; f) põllumajandustoodete kvaliteedi parandamisele ja kaubanduse edendamise toetamisele suunatud meetmed; g) tehniline abi sanitaarsete ja fütosanitaarsete kontrollisüsteemide tugevdamiseks pidades silmas samaväärsuse ja vastastikuse tunnustamise kokkulepete võimalikult ulatuslikku toetamist. Artikkel 25 Kalandus 1. Silmas pidades kalanduspoliitika tähtsust nendevahelistes suhetes, kohustuvad lepinguosalised arendama tihedamat majandus- ja tehnikaalast koostööd, mis võib viia kahepoolsete ja/või mitmepoolsete kokkulepete sõlmimiseni seoses avamerekalandusega. 2. Peale selle rõhutavad lepinguosalised nende poolt 25. jaanuaril 2001 allkirjastatud lepingus määratletud vastastikuste kohustuste täitmise tähtsust. Artikkel 26 Tollikoostöö 1. Lepinguosalised soodustavad ja võimaldavad koostööd oma tolliasutuste vahel, et tagada artiklis 79 sätestatud eesmärkide saavutamine, et tagada eelkõige tolliprotseduuride lihtsustamine, võimaldades seaduslikku kaubavahetust ja säilitades ühtlasi oma kontrollivõime. 2. Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga ette nähtud koostööd, võimaldavad haldusasutused vastastikust abi tolliküsimustes vastavalt koostöö raamkokkuleppe 13. juuni 2001. aasta protokollile vastastikuse abi kohta tolliküsimustes. 3. Koostööst tuleneb muu hulgas järgmine: a) tehnilise abi osutamine, sealhulgas vajaduse korral seminaride korraldamine ja praktikantide töölerakendamine; b) parima tava arendamine ja jagamine ja c) turulepääsu ja päritolueeskirju puudutavate tolliküsimuste ning nendega seotud tolliprotseduuride parandamine ja lihtsustamine. Artikkel 27 Statistikaalane koostöö 1. Peamine eesmärk on ühtlustada meetodeid, nii et lepinguosalised saavad kasutada teineteise statistikat kaupade ja teenustega kauplemise kohta ja üldisemalt mis tahes käesoleva lepinguga reguleeritud valdkonna kohta, millega seoses on statistikat tehtud. 2. Koostöös keskendutakse järgmisele: a) statistiliste meetodite ühtlustamine, et luua lepinguosaliste vahel võrreldavad näitajad; b) teadus- ja tehnoloogiaalane vahetus Euroopa Liidu liikmesriikide statistikaasutuste ja Eurostatiga; c) statistilised uuringud eesmärgiga töötada välja ühtsed meetodid andmete kogumiseks, analüüsimiseks ja tõlgendamiseks; d) seminaride ja õpikodade korraldamine ja e) statistilised koolitusprogrammid, mis hõlmavad teisi piirkonna riike. Artikkel 28 Keskkonna-alane koostöö 1. Koostöö eesmärk on soodustada keskkonnakaitset ja keskkonnaseisundi parandamist, saastamise ning loodusvarade ja ökosüsteemide olukorra halvenemise vältimist ning viimaste mõistlikku kasutamist säästva arengu huvides. 2. Seoses sellega on eriti oluline järgmine: a) vaesuse ja keskkonna vahelised seosed; b) majandustegevuse keskkonnamõju; c) keskkonnaprobleemid ja maakasutuse korraldamine; d) projektid Tšiili keskkonnastruktuuride ja -poliitika tugevdamiseks; e) teabe, tehnoloogia ja kogemuste vahetamine sellistes valdkondades nagu keskkonnastandardid ja -mudelid, koolitus ja haridus; f) kodanikke enam kaasav keskkonnaalane haridus ja koolitus ja g) tehniline abi ja ühised piirkondlikud uurimisprogrammid. Artikkel 29 Tarbijakaitse Koostöö selles vallas püüab muuta lepinguosaliste tarbijakaitseprogrammid ühituvaks ja hõlmab võimalikult suurel määral järgmist: a) tarbijakaitsealaste õigusaktide muutmine ühituvamaks, et vältida kaubandustõkkeid; b) vastastikuste infosüsteemide rajamine ja arendamine ohtlike ainete kohta ja nende süsteemide omavaheline ühendamine (varajase hoiatamise süsteemid); c) teabe ja ekspertide vahetus ning koostöö soodustamine mõlema lepinguosalise tarbijakaitseasutuste vahel ja d) koolitusprojektide ja tehnilise abi projektide organiseerimine. Artikkel 30 Andmekaitse 1. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd isikuandmete kaitse alal, et parandada kaitsetaset ja vältida kaubandustakistusi seoses isikuandmete siiretega. 2. Koostöö isikuandmete kaitse vallas võib hõlmata tehnilist abi teabevahetuse ja ekspertide vahetuse kujul ning ühisprogrammide ja -projektide rakendamisel. Artikkel 31 Makromajanduse-alane dialoog 1. Lepinguosalised edendavad teabevahetust seoses oma makromajanduspoliitika ja arengutega ning kogemuste vahetamist seoses makromajanduspoliitika kooskõlastamisega piirkondliku integratsiooni kontekstis. 2. Seda eesmärki silmas pidades taotlevad lepinguosalised sügavamat dialoogi oma asutuste vahel makromajanduse küsimustes, et vahetada mõtteid ja arvamusi seoses järgmisega: a) makromajanduse stabiliseerimine; b) riigi rahanduse tugevdamine; c) maksupoliitika; d) rahapoliitika; e) rahanduspoliitika ja regulatsioon; f) rahandusintegratsioon ja kapitalikonto avamine; g) vahetuskursipoliitika; h) rahvusvahelise rahanduse ülesehitus ja rahvusvahelise rahasüsteemi reform ja i) makromajanduspoliitika kooskõlastamine. 3. Kõnealuse koostöö rakendusmeetodid on järgmised: a) makromajandusasutuste-vahelised kohtumised; b) seminaride ja konverentside korraldamine; c) koolitusvõimaluste loomine vastava nõudluse korral ja d) uuringute läbiviimine vastastikust huvi pakkuvates küsimustes. Artikkel 32 Intellektuaalomandi õigused 1. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd vastavalt oma võimalustele küsimustes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguste praktika, edendamise, levitamise, täiustamise, haldamise, ühtlustamise, kaitse ja tõhusa kohaldamisega, kõnealuste õiguste rikkumise tõkestamisega, võitlusega võltsingute ja piraatluse vastu ning selliste õiguste kontrollimiseks ja kaitseks ette nähtud siseriiklike organisatsioonide moodustamise ja tugevdamisega. 2. Tehniline koostöö võib keskenduda ühele või mitmele allpool loetletud tegevusele: a) õigusloomealased nõuanded: kommentaarid seaduseelnõude kohta seoses artiklis 170 loetletud rahvusvaheliste konventsioonide üldsätete ja põhimõtetega, seoses autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega, kaubamärkide, geograafiliste tähiste, traditsiooniliste märgete või täiendavate kvaliteedimärgetega, tööstusdisainilahenduste, patentide, mikrolülituste topoloogiate, avaldamisele mittekuuluva teabe kaitse, konkurentsivastase tegevuse kontrollimisega lepinguliste litsentsidega seoses, täitmisele pööramise ja muude küsimustega, mis on seotud intellektuaalomandiõiguste kaitsega; b) nõuanded haldusinfrastruktuuri korraldamise viiside, näiteks patendiametite ja autoritasu kogumise ühingute kohta; c) koolitus intellektuaalomandi õiguste haldus- ja juhtimistehnikate vallas; d) kohtunike ning tolli- ja politseiametnike erikoolitus, et tõhustada seaduste täitmise tagamist; ja e) erasektori ja kodanikuühiskonna teadlikkust parandavad tegevused. Artikkel 33 Riigihanked Lepinguosaliste-vahelise koostöö eesmärk selles vallas on pakkuda tehnilist abi riigihangetega seotud küsimustes, pöörates erilist tähelepanu munitsipaaltasandile. Artikkel 34 Turismialane koostöö 1. Lepinguosalised edendavad vastastikust koostööd turismi arendamisel. 2. Koostöös keskendutakse järgmisele: a) turistidele suunatud toodete ja teenuste loomiseks ja tugevdamiseks ette nähtud projektid, mis pakuvad vastastikust huvi või on atraktiivsed muude vastastikust huvi pakkuvate turgude jaoks; b) turistide voogude suurendamine pikemas perspektiivis; c) turismiedenduskanalite tugevdamine; d) turismialane koolitus ja haridus; e) tehniline abi ja pilootprojektid eriturismi arendamiseks; f) teabevahetus turismi edendamise, sihtkohtade ühtse planeerimise ja teenuste kvaliteedi osas ja g) edendusvahendite kasutamine turismi arendamiseks kohalikul tasandil. Artikkel 35 Kaevandusalane koostöö Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd kaevandamise alal, peamiselt kokkulepete kaudu, millel on järgmised eesmärgid: a) teabe ja kogemuste vahetusele kaasaaitamine seoses keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamisega kaevandamise tootmisprotsessides; b) ühiste jõupingutuste soodustamine teaduslike ja tehnoloogiliste algatuste arendamiseks kaevandamise valdkonnas. II JAOTIS TEADUS, TEHNOLOOGIA JA INFOÜHISKOND Artikkel 36 Teadus- ja tehnoloogiakoostöö 1. Mõlema lepinguosalise vastastikustes huvides ja nende poliitikaga kooskõlas toimuval teadus- ja tehnoloogiakoostööl, eriti seoses teadustegevusest tuleneva intellektuaalomandi kasutamise eeskirjadega, on järgmised eesmärgid: a) poliitikaalane dialoog ning teadus- ja tehnoloogiaalase teabe ja kogemuste vahetamine piirkondlikul tasandil, eriti seoses poliitika ja programmidega; b) püsivate suhete edendamine kahe lepinguosalise teadusringkondade vahel ja c) Euroopa ja Tšiili partnerite vaheliste sidemete, innovaatika- ja tehnosiirete edendamisega seotud tegevuste intensiivistamine. 2. Erilist rõhku pannakse inimpotentsiaali tugevdamisele teadusliku ja tehnoloogilise pädevuse tõeliselt pikaajalise alusena ja püsivate sidemete loomisele teadus- ja tehnoloogiaringkondade vahel riiklikul ja piirkondlikul tasandil. 3. Soodustatakse järgmisi koostöövorme: a) ühised rakenduslikud uurimisprojektid ühist huvi pakkuvates valdkondades vajaduse korral ettevõtjate aktiivsel osavõtul; b) teadlaste vahetus projektide ettevalmistamise, kõrgetasemelise koolituse ja uurimistegevuse edendamiseks; c) ühised teaduskohtumised, et edendada teabevahetust ja koostoimimist ning määratleda ühiste teadusuuringute valdkonnad; d) teaduslike ja tehnoloogiliste tuleviku-uuringutega seotud tegevuste edendamine, mis aitavad kaasa mõlema lepinguosalise pikaajalisele arengule, ja e) sidemete arendamine avaliku ja erasektori vahel. 4. Peale selle soodustatakse ühistöö hindamist ja tulemuste levitamist. 5. Kõnealusesse koostöösse kaasatakse asjakohaselt mõlemapoolselt kõrgkoolid, uurimiskeskused ja tootmissektorid, sealhulgas väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. 6. Lepinguosalised soodustavad oma üksuste osalemist teadus- ja tehnoloogiaprogrammides vastastikku kasuliku teadusliku pädevuse taotlemisel ja kooskõlas kolmandate riikide juriidiliste isikute osalemist reguleerivate sätetega. Artikkel 37 Infoühiskond, infotehnoloogia ja telekommunikatsioonid 1. Infotehnoloogia ja teabevahetus on tänapäeva ühiskonna võtmesektorid ning need on majandusliku ja sotsiaalse arengu ja sujuva infoühiskonnale ülemineku seisukohast otsustava tähtsusega. 2. Selles valdkonnas tehtava koostöö eesmärk on eriti edendada järgmist: a) dialoogi infoühiskonna mitmesuguste küsimuste, sealhulgas infoühiskonna kujunemise soodustamise ja järelevalve üle; b) koostööd telekommunikatsiooni regulatiivsete ja poliitiliste aspektide osas; c) teabevahetust standardite, vastavushindamise ja tüübikinnituse osas; d) uute info- ja sidetehnoloogiate levitamist; e) ühiseid uurimisprojekte info- ja sidetehnoloogia vallas ja katseprojekte infoühiskonna rakenduste vallas; f) spetsialistide, eriti erialaharidusega noorte vahetust ja väljaõpet, ja g) suhetes ühiskonnaga infotehnoloogiat rakendavatest valitsuste algatustest saadud kogemuste vahetamist ja levitamist. III JAOTIS KULTUUR, HARIDUS JA AUDIOVISUAALVALDKOND Artikkel 38 Haridus ja koolitus 1. Lepinguosalised toetavad oma vastava pädevuse piires oluliselt koolieelset, alg-, kesk- ja kõrgharidust, tööalast koolitust ja elukestvat õpet. Neis valdkondades on erilise tähelepanu all hariduse kättesaadavus kaitsetutele sotsiaalsetele rühmadele, näiteks vaeguritele, rahvusvähemustele ja väga vaestele. 2. Erilist tähelepanu pööratakse detsentraliseeritud programmidele, mis seavad sisse püsivad sidemed mõlema lepinguosalise eriorganite vahel ja soodustavad kogemuste ja tehniliste vahendite ühiskasutust ja vahetust ning üliõpilaste liikuvust. Artikkel 39 Koostöö audiovisuaalvaldkonnas Lepinguosalised nõustuvad edendama sellealast koostööd peamiselt koolitusprogrammide kaudu audiovisuaalsektori ja sidevahendite, sealhulgas ühistootmis-, koolitus-, arendus- ja turustustegevuse vallas. Artikkel 40 Teabevahetus ja kultuurialane koostöö 1. Silmas pidades lepinguosaliste väga tihedaid kultuurilisi sidemeid, tuleks tõhustada koostööd selles vallas, sealhulgas teabevahetuse ja meediaalaseid kokkupuuteid. 2. Käesoleva artikli eesmärk on edendada lepinguosaliste teabevahetust ja kultuurilist koostööd ning arvesse võetakse kahepoolseid kavu liikmesriikidega. 3. Erilist tähelepanu pööratakse ühistegevuste soodustamisele eri valdkondades, sealhulgas kirjutavas ajakirjanduses, kinos ja televisioonis, ning noortevahetuse kavade soodustamisele. 4. Kõnealune koostöö võiks muu hulgas hõlmata järgmisi valdkondi: a) vastastikused teabevahetusprogrammid; b) kirjandusteoste tõlkimine; c) rahvuspärandi säilitamine ja restaureerimine; d) koolitus; e) kultuuriüritused; f) kohaliku kultuuri edendamine; g) kultuurikorraldus ja -toodang; h) muud valdkonnad. IV JAOTIS AVALIK HALDUS JA INSTITUTSIOONIDEVAHELINE KOOSTÖÖ Artikkel 41 Avalik haldus 1. Koostöö selles valdkonnas seab eesmärgiks avaliku halduse detsentraliseerimise ja hõlmab üldist organisatoorset tõhusust ning õigus- ja institutsionaalset raamistikku, õppides mõlema lepinguosalise parimast tavast. 2. Selline koostöö võib hõlmata järgmist laadi programme: a) riigi ja avaliku halduse moderniseerimine; b) piirkondliku ja kohaliku valitsuse detsentraliseerimine ja tugevdamine; c) kodanikuühiskonna tugevdamine ja selle kaasamine riigipoliitika määratlemise protsessi; d) töökohtade loomise ja tööalase koolituse programmid; e) sotsiaalteenuste korraldus ja haldusprojektid; f) arendus-, maapiirkondade elamumajandus- ja maakorraldusprojektid; g) tervise- ja algharidusprogrammid; h) kodanikuühiskonna ja rohujuure tasandi algatuste toetamine; i) muud programmid ja projektid, mis aitavad võidelda vaesuse vastu, luues ettevõtlus- ja töövõimalusi; ja j) kultuuri ja selle mitmete väljendusvormide edendamine ning kultuuriidentiteetide tugevdamine. 3. Koostöövõimalused selles valdkonnas on järgmised: a) tehniline abi Tšiili poliitikakujundus- ja täitevorganitele, sealhulgas Euroopa institutsioonide ja nende Tšiili osapoolte töötajate kohtumised; b) regulaarne teabevahetus mis tahes asjakohases vormis, sealhulgas arvutivõrkude kasutamine; isikuandmete kaitse tagatakse kõigis valdkondades, kus on vaja andmeid vahetada; c) oskusteabe siire; d) eeluuringud ja konkurentsivõimeliste rahaliste vahenditega ühisprojektide rakendamine; ja e) koolituse ja organisatsiooniline toetus. Artikkel 42 Institutsioonidevaheline koostöö 1. Lepinguosaliste institutsioonidevahelise koostöö eesmärk on soodustada tihedamat koostööd asjaomaste institutsioonide vahel. 2. Selleks püüab käesoleva lepingu III osa soodustada regulaarseid kohtumisi kõnealuste institutsioonide vahel; koostöö on võimalikult lai ja hõlmab järgmist: a) mis tahes meetmed, mis edendavad regulaarset teabevahetust, sealhulgas arvutisidevõrkude ühine arendamine; b) nõuanded ja koolitus; ja c) oskusteabe siire. 3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel hõlmata muid täiendavaid tegevusvaldkondi. V JAOTIS SOTSIAALKOOSTÖÖ Artikkel 43 Sotsiaalne dialoog Lepinguosalised tunnistavad, et: a) soodustatakse tööturu osapoolte osalust seoses elutingimustega ja ühiskonda integreerimisega, b) eriti võetakse arvesse vajadust vältida diskrimineerimist ühe lepinguosalise kodanike kohtlemisel, kes elavad seaduslikult teise lepinguosalise territooriumil. Artikkel 44 Sotsiaalkoostöö 1. Lepinguosalised tunnistavad majanduse arenguga koos toimuva sotsiaalarengu tähtsust. Nad seavad oma prioriteediks töökohtade loomise ja austavad sotsiaalseid põhiõigusi, eelkõige edendades Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni asjaomaseid konventsioone, mis hõlmavad selliseid teemasid nagu ühinemisvabadus, kollektiivläbirääkimiste ja mittediskrimineerimise õigus, sunniviisilise ja laste töö kaotamine ning meeste ja naiste võrdne kohtlemine. 2. Koostöö võib toimuda mis tahes lepinguosalistele huvi pakkuval alal. 3. Meetmeid võib kooskõlastada liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide meetmetega. 4. Lepinguosalised seavad eelisjärjekorda meetmed, mille eesmärk on: a) inimarengu edendamine, vaesuse vähendamine ja võitlus sotsiaalse tõrjutuse vastu, luues kaitsetuid ja kõrvalejäetud sotsiaalseid sektoreid hõlmavaid uuenduslikke ja reprodutseeritavaid projekte. Erilist tähelepanu pööratakse väikese sissetulekuga perekondadele ja puuetega inimestele; b) naiste rolli edendamine majanduslikus ja sotsiaalses arenguprotsessis ja noortele mõeldud eriprogrammide edendamine; c) töösuhete, töötingimuste, sotsiaalhoolekande ja kindla tööturu arendamine ja nüüdisajastamine; d) sotsiaalpoliitika koostamise ja juhtimise parandamine (sealhulgas sotsiaalkorterid) ning soodustatud isikute juurdepääsu parandamine; e) solidaarsuspõhimõtetele tugineva tõhusa ja õiglase tervishoiusüsteemi väljatöötamine; f) tööalase koolituse edendamine ja inimressursside arendamine; g) projektide ja programmide edendamine, mis tekitavad võimalusi töökohtade loomiseks mikroettevõtetes, väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; h) maakorraldusprogrammide edendamine erilise rõhuasetusega sotsiaalselt ja keskkondlikult kaitsetumatele piirkondadele; i) sotsiaalsele dialoogile ja konsensuse loomisele kaasa aitavate algatuste edendamine ja j) inimõiguste austamise, demokraatia ja kodanikuosaluse soodustamine. Artikkel 45 Sooküsimusega seotud koostöö 1. Koostöö aitab tugevdada põhimõtteid ja kavasid, millega parandatakse, laiendatakse ning tagatakse meeste ja naiste võrdne osalemine kõikides poliitika, majanduse, ühiskonna- ja kultuurielu valdkondades. Koostöö aitab lihtsustada naiste juurdepääsu kõikidele vahenditele, mida neil on vaja, et oma põhiõigusi täielikult kasutada. 2. Eriti peaks koostöö soodustama piisava raamistiku loomist, et: a) tagada võimalus soo ja sooküsimuste arvesse võtmiseks igal koostöötasandil ja igas koostöövaldkonnas, sealhulgas makromajanduspoliitika, strateegia ja arendustegevuse vallas; ja b) soodustada positiivsete meetmete võtmist naiste huvides. VI JAOTIS MUUD KOOSTÖÖVALDKONNAD Artikkel 46 Koostöö ebaseadusliku sisserände vallas 1. Ühendus ja Tšiili lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Selleks: a) kohustub Tšiili liikmesriigi nõudmise korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult; b) kohustub iga liikmesriik Tšiili nõudmise korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma ühenduse määratluse kohased kodanikud, kes viibivad Tšiili territooriumil ebaseaduslikult. 2. Liikmesriigid ja Tšiili annavad selleks oma kodanikele vajalikud isikut tõendavad dokumendid. 3. Lepinguosalised nõustuvad sõlmima taotluse korral lepingu Tšiili ja ühenduse vahel, mis reguleerib Tšiili ja liikmesriikide tagasivõtu erikohustusi, sealhulgas kohustust võtta tagasi teiste riikide kodanikke ja kodakondsuseta isikuid. 4. Kuni lõikes 3 nimetatud lepingu sõlmimiseni ühendusega nõustub Tšiili sõlmima liikmesriigi taotluse korral kahepoolseid lepinguid üksikute liikmesriikidega, mis reguleerivad Tšiili ja asjaomase liikmesriigi tagasivõtu erikohustusi, sealhulgas kohustust võtta tagasi teiste riikide kodanikke ja kodakondsuseta isikuid. 5. Assotsiatsiooninõukogu uurib, milliseid muid ühismeetmeid saab võtta ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Artikkel 47 Koostöö uimastite ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse vallas 1. Lepinguosalised kohustuvad oma pädevuse piires kooskõlastama ja suurendama oma jõupingutusi, et takistada ja vähendada uimastite ebaseaduslikku tootmist, nendega äritsemist ja nende tarbimist ning narkokaubandusest saadud tulu rahapesu, ja et võidelda rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutuste vahendusel sellega seotud organiseeritud kuritegevuse vastu. 2. Lepinguosalised teevad selles vallas koostööd, et rakendada eelkõige järgmist: a) projektid uimastisõltlaste raviks, rehabiliteerimiseks ning integreerimiseks perekonda, ühiskonda ja tööellu; b) ühised koolitusprogrammid seoses narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tarbimise ja nendega äritsemise ja nendega seotud kuritegude tõkestamisega; c) ühised teadus- ja uurimisprogrammid, mis kasutavad Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse, Ameerika riikide organisatsiooni Ameerika narkojärelevalvekeskuse (Inter-American Observatory of Drugs of the Organisation of American States) ja muude rahvusvaheliste ja siseriiklike organisatsioonide kohaldatavaid meetodeid ja näitajaid; d) meetmed ja koostöötegevused, mille eesmärk on vähendada uimastite ja psühhotroopsete ainetega varustamist, osana käesoleva lepingu osaliste poolt allkirjastatud ja ratifitseeritud rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest antud küsimuses; e) teabevahetus narkootiliste ja psühhotroopsete ainete valmistamise, nendega äritsemise ja nende tarbimisega seotud poliitika, programmide, meetmete ja õigusaktide kohta; f) asjakohase teabe vahetamine ja asjakohaste standardite kasutuselevõtmine rahapesu vastu võitlemiseks, mis on võrreldavad Euroopa Liidu ja selles valdkonnas tegutsevate rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna kehtestatud standarditega; ja g) meetmed narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks vajalike lähteainete ja keemiliste ainete leviku takistamiseks, mis on samaväärsed Euroopa Ühenduse ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide võetud meetmetega ja kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Tšiili vahel 24. novembril 1998 sõlmitud lepinguga narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks sageli kasutatavate lähteainete ja keemiliste ainete kohta. VII JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 48 Kodanikuühiskonna osalemine koostöös Lepinguosalised tunnistavad kodanikuühiskonna (ühiskondlike vahendajate ja valitsusväliste organisatsioonide) täiendavat rolli ja võimalikku panust koostööprotsessis. Selleks võivad kodanikuühiskonna osalised õigus- ja haldussätteid arvestades: a) olla kursis ja võtta osa konsultatsioonidest koostööpoliitika ja -strateegia, sealhulgas strateegiliste prioriteetide vallas, eriti neid otseselt puudutavates või mõjutavates valdkondades; b) saada rahalisi vahendeid, tingimusel et kummagi lepinguosalise siseriiklikud eeskirjad seda lubavad; ja c) osaleda koostööprojektide ja -programmide rakendamises neid puudutavates valdkondades. Artikkel 49 Piirkondlik koostöö ja piirkondlik integratsioon 1. Mõlemad lepinguosalised peaksid kasutama kõiki olemasolevaid koostöövõimalusi, et soodustada aktiivse ja vastastikuse koostöö arendamisele suunatud tegevusi lepinguosaliste ja Mercado Común del Sur'i (Mercosur) kui terviku vahel. 2. Kõnealune koostöö moodustab olulise osa ühenduse toetusest piirkondlikule integratsioonile Ladina-Ameerika lõunaosa riikide seas. 3. Eelisolukorras on tegevused, mille eesmärk on: a) kaubanduse ja investeerimise edendamine piirkonnas; b) keskkonnaalase piirkondliku koostöö arendamine; c) piirkonna majandusarenguks vajaliku side infrastruktuuri edendamine; ja d) kalandusküsimuste-alase piirkondliku koostöö arendamine; 4. Lepinguosalised teevad ka tihedamat koostööd piirkondliku arengu ja maakorralduse alal. 5. Selleks võivad nad: a) võtta piirkondlike ja kohalike asutuste ühismeetmeid majandusliku arengu alal; ja b) rajada mehhanisme teabe ja oskusteabe vahetamiseks. Artikkel 50 Kolmepoolne ja kahe piirkonna vaheline koostöö 1. Lepinguosalised tunnistavad rahvusvahelise koostöö väärtust õiglaste ja säästvate arenguprotsesside edendamiseks ja nõustuvad hoogustama kolmepoolseid koostööprogramme ja kolmandate riikidega seotud programme ühistes huvivaldkondades. 2. Kõnealust koostööd võib kohaldada ka kahe regiooni vahelise koostöö suhtes vastavalt liikmesriikide ja teiste Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikide prioriteetidele. Artikkel 51 Edasise arengu klausel Lepinguosaliste pädevuse piires ei tohiks ühtki koostöövõimalust ennetavalt välistada ja lepinguosalised võiksid kasutada assotsiatsioonikomiteed ühiseks tutvumiseks praktiliste koostöövõimalustega vastastikustes huvides. Artikkel 52 Koostöö assotsiatsioonisuhte raames 1. Lepinguosaliste-vaheline koostöö peaks aitama kaasa III osa üldeesmärkide saavutamisele, tehes kindlaks ja arendades uuenduslikke koostööprogramme, mis suudavad anda lisaväärtust nende uuele suhtele assotsiatsioonipartneritena. 2. Soodustada tuleb kummagi lepinguosalise osalemist assotsiatsioonipartnerina raamprogrammides, eriprogrammides ja teise lepinguosalise muus tegevuses, kuivõrd see on lubatud kummagi lepinguosalise siseriiklike eeskirjadega, mis reguleerivad ligipääsu asjaomastele programmidele ja tegevustele. 3. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks soovitusi teha. Artikkel 53 Vahendid 1. Aitamaks kaasa käesolevas lepingus kehtestatud koostööeesmärkide täitmisele kohustuvad lepinguosalised oma võimaluste piires ja oma kanalite kaudu tegema kättesaadavaks asjakohased vahendid, sealhulgas rahalised vahendid. 2. Lepinguosalised võtavad kõik asjakohased meetmed, et edendada ja võimaldada Euroopa Investeerimispanga tegevust Tšiilis kooskõlas tema töökorra ja rahastamiskriteeriumidega ja lepinguosaliste õigusnormidega, ning ilma et see piiraks nende pädevate asutuste volitusi. Artikkel 54 Assotsiatsioonikomitee eriülesanded koostööküsimustes 1. Kui assotsiatsioonikomitee täidab talle III osas pandud ülesandeid, koosneb ta koostööküsimuste eest vastutavatest ühenduse ja Tšiili esindajatest, üldjuhul kõrgemate ametnike tasandil. 2. Olenemata artikli 6 sätetest on assotsiatsioonikomitee ülesanded järgmised: a) abistada assotsiatsiooninõukogu tema ülesannete täitmisel seoses koostööalaste küsimustega; b) kontrollida lepinguosaliste kokkuleppelise koostööraamistiku rakendamist; c) anda soovitusi lepinguosaliste strateegiliseks koostööks, mille ülesandeks on püstitada pikaajalisi eesmärke, strateegilisi prioriteete ja konkreetseid tegevusvaldkondi mitmeaastasteks näidisprogrammideks, mis hõlmavad prioriteetsete sektorite, konkreetsete eesmärkide, oodatud tulemuste ja soovituslike summade ning iga-aastaste tegevusprogrammide kirjeldust; ja d) anda assotsiatsiooninõukogule korrapäraselt aru III osa eesmärkide ja küsimuste kohaldamisest ja täitmisest. IV OSA KAUBANDUS JA KAUBANDUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED I JAOTIS ÜLDSÄTTED Artikkel 55 Eesmärgid Käesoleva osa eesmärgid on järgmised: a) kaubavahetuse järkjärguline ja vastastikune liberaliseerimine kooskõlas 1994. aastal sõlmitud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT 1994) artikliga XXIV; b) kaubavahetuse hõlbustamine muu hulgas tolli ja tolliküsimuste, standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta kokku lepitud sätete teel ning veini, piiritusjookide ja aromatiseeritud jookide kaubavahetuse hõlbustamine; c) teenuskaubanduse vastastikune liberaliseerimine kooskõlas teenuskaubanduse kokkuleppe (GATS) artikliga V; d) investeerimiskeskkonna ja eelkõige lepinguosaliste vahel kohaldatavate asutamistingimuste parandamine mittediskrimineerimise põhimõtte alusel; e) jooksvate maksete ja kapitali liikumise liberaliseerimine kooskõlas rahvusvaheliste finantseerimisasutuste raames võetud kohustustega ja võttes nõuetekohaselt arvesse iga lepinguosalise valuuta stabiilsust; f) lepinguosaliste riigihanketurgude tõhus ja vastastikune avamine; g) intellektuaalomandi õiguste piisav ja tõhus kaitse kooskõlas kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega; h) tõhusa koostöömehhanismi sisseseadmine konkurentsi valdkonnas ning i) tõhusa vaidluste lahendamise mehhanismi kehtestamine. Artikkel 56 Tolliliidud ja vabakaubanduspiirkonnad 1. Käesolevas lepingus sätestatu ei välista tolliliitude ja vabakaubanduspiirkondade säilitamist või rajamist ega muid kummagi lepinguosalise ja kolmandate riikide vahelisi korraldusi, kui need ei muuda käesolevas lepingus sätestatud õigusi ega kohustusi. 2. Lepinguosalise taotluse korral toimuvad nendevahelised nõupidamised assotsiatsioonikomitees tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomise või muutmise kokkulepete osas ning vajaduse korral muude põhiküsimuste osas, mis on seotud lepinguosalise vastava kolmandate riikidega kauplemise põhimõtetega. Eelkõige peetakse sellist nõu ühinemisel lepinguosaliste vastastikuste huvide arvestamise tagamiseks. II JAOTIS KAUPADE VABA LIIKUMINE Artikkel 57 Eesmärk Lepinguosalised liberaliseerivad järk-järgult ja vastastikku kaubavahetust üleminekuperioodi jooksul, mis algab käesoleva lepingu jõustumisest, kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja vastavalt GATT 1994 artiklile XXIV. I PEATÜKK TOLLIMAKSUDE KAOTAMINE 1. jagu Üldsätted Artikkel 58 Reguleerimisala 1. Käesoleva peatüki sätteid imporditollimaksude kaotamise kohta kohaldatakse ühe lepinguosalise riigist pärit ja teisele lepinguosalisele eksporditavatele toodetele. Käesolevas peatükis tähendab "pärit" III lisas sätestatud päritolueeskirjadele vastamist. 2. Käesoleva peatüki sätteid ekspordi tollimaksude kaotamise kohta kohaldatakse kõikidele kaupadele, mida eksporditakse ühelt lepinguosaliselt teisele lepinguosalisele. Artikkel 59 Tollimaks Tollimaks sisaldab maksu või lõivu, mis on kehtestatud seoses kauba impordi või ekspordiga, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu seoses sellise impordi või ekspordiga, kuid ei sisalda: a) riigisiseseid makse või muid riigilõive, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 77; b) dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse, mis on rakendatud kooskõlas artikliga 78; c) tasusid ega muid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 63. Artikkel 60 Tollimaksude kaotamine 1. Lepinguosaliste-vahelised imporditollimaksud kaotatakse kooskõlas artiklite 64–72 sätetega. 2. Lepinguosaliste-vahelised eksporditollimaksud kaotatakse alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. 3. Iga toote kohta kehtiv tollimaksu baasmäär, mille suhtes tuleb vastavalt artiklitele 64–72 kohaldada järjestikuseid vähendamisi, on kindlaks määratud kummagi lepinguosalise vastavalt I ja II lisas sätestatud tariifide kaotamise ajakavas. 4. Kui lepinguosaline vähendab kohaldatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära pärast käesoleva lepingu jõustumist ja enne üleminekuaja lõppu, siis kohaldatakse vähendatud tollimaksumäärade suhtes selle lepinguosalise tariifide kaotamise ajakava. 5. Kumbki lepinguosaline deklareerib oma valmidust vähendada tollimakse kiiremini, kui on sätestatud artiklites 64–72, või parandada nende artiklite alusel juurdepääsu tingimusi, kui tema üldine majandusolukord ja asjaomase majandussektori olukord seda lubab. Assotsiatsiooninõukogu otsus tollimaksu kaotamise kiirendamiseks või juurdepääsu tingimuste parandamiseks asendab artiklites 64–72 asjaomase toote kohta kehtestatud tingimused. Artikkel 61 Olemasoleva olukorra säilitamine 1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata uusi ega suurendata lepinguosaliste-vahelises kaubanduses juba kohaldatud tollimakse. 2. Olenemata lõikest 1 võib Tšiili säilitada oma hinnaklassisüsteemi, nagu on kehtestatud seaduse 18,525 artiklis 12, või selle alusel toimiva süsteemi kõnealuse seadusega hõlmatud toodete osas, tingimusel et seda kohaldatakse kooskõlas WTO asutamislepingu alusel kehtestatud Tšiili õiguste ja kohustustega ning viisil, mis ei võimalda kasutada soodsamat režiimi impordil kolmandast riigist, sealhulgas riikidest, kellega Tšiili on sõlminud või sõlmib tulevikus GATT 1994 artiklis XXIV nimetatud kokkuleppe. Artikkel 62 Kaupade klassifikatsioon Lepinguosaliste-vahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon sätestatakse kummagi lepinguosalise vastavas tariifinomenklatuuris kooskõlas kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemiga (HS). Artikkel 63 Tasud ja muud lõivud Artiklis 59 märgitud tasud ja muud lõivud on piiratud osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega ka impordi- või ekspordimaksu fiskaalses tähenduses. Need põhinevad konkreetsetel määradel, mis vastavad osutatud teenuse tegelikule väärtusele. 2. jagu Tollimaksude kaotamine Alajagu 2.1 Tööstustooted Artikkel 64 Reguleerimisala Käesolevat alajagu kohaldatakse HS peatükkide 25–97 toodete suhtes, mida ei hõlma põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustooted vastavalt määratlusele artiklis 70. Artikkel 65 Tšiilist pärit tööstustoodete imporditollimaksud Tšiilist pärit ja I lisas (ühenduse tariifide kaotamise ajakava) kategooriate "Aasta 0" ja "Aasta 3" all loetletud tööstustoodete impordil ühendusse kehtestatud tollimaksud kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale, nii et nimetatud tollimaksud kaotatakse täielikult lepingu jõustumisega vastavalt 1. jaanuaril 2006. Tariifide iga-aastane protsentuaalne vähendamine Kategooria | Jõustumine | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | Aasta 0 | 100 % | | | | Aasta 3 | 25 % | 50 % | 75 % | 100 % | Artikkel 66 Ühendusest pärit tööstustoodete imporditollimaksud Ühendusest pärit ja II lisas (Tšiili tariifide kaotamise ajakava) kategooriate "Aasta 0", "Aasta 5" ja "Aasta 7" all loetletud toodete impordil Tšiili kehtestatud tollimaksud kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale, nii et nimetatud tollimaksud kaotatakse täielikult käesoleva lepingu jõustumisega vastavalt 1. jaanuaril 2008 ja 1. jaanuaril 2010. Tariifide iga-aastane protsentuaalne vähendamine Kategooria | Jõustumine | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | Aasta 0 | 100 % | | | | | | | | Aasta 5 | 16,7 % | 33,3 % | 50 % | 66,7 % | 83,3 % | 100 % | | | Aasta 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | Alajagu 2.2 Kala ja kalandustooted Artikkel 67 Reguleerimisala Käesolevat alajagu kohaldatakse kala ja kalandustoodete suhtes, mida hõlmavad HS peatükk 3, HS rubriigid 1604 ja 1605, HS alamrubriigid 051191 ja 230120 ning HS rubriik ex 190220. [2] Artikkel 68 Tšiilist pärit kala ja kalandustoodete imporditollimaksud 1. Tšiilist pärit, I lisas kategooriate "Aasta 0", "Aasta 4", "Aasta 7" ja "Aasta 10" all loetletud kala ja kalandustoodete impordil kehtestatud tollimaksud kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale, nii et nimetatud tollimaksud kaotatakse täielikult käesoleva lepingu jõustumisega vastavalt 1. jaanuaril 2007, 1. jaanuaril 2010 ja 1. jaanuaril 2013. Tariifide iga-aastane protsentuaalne vähendamine Kategooria | Jõustumine | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | 1.1.211 | 1.1.2012 | 1.1.2013 | Aasta 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Aasta 4 | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | Aasta 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | Aasta 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tšiilist pärit I lisas kategooria TK all loetletud teatavate kala ja kalandustoodete ühendusse impordil kehtestatud tariifikvoote kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest vastavalt kõnesoleva lisa tingimustele. Nimetatud kvoote kasutatakse põhimõttel "kes ees, see mees". Artikkel 69 Ühendusest pärit kala ja kalandustoodete imporditollimaksud 1. Ühendusest pärit II lisas kategooria "Aasta 0" all loetletud kala ja kalandustoodete imporditollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. 2. Ühendusest pärit II lisas kategooria TK all loetletud teatavate kala ja kalandustoodete impordil Tšiili kehtestatud tariifikvoote kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest vastavalt kõnesoleva lisa tingimustele. Nimetatud kvoote kasutatakse põhimõttel "kes ees, see mees". Alajagu 2.3 Põllumajandustooted ja töödeldud põllumajandustooted Artikkel 70 Reguleerimisala Käesolevat alajagu kohaldatakse põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete suhtes, mida hõlmab WTO põllumajanduslepingu I lisa. Artikkel 71 Tšiilist pärit põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete imporditollimaksud 1. Tšiilist pärit I lisas kategooriate "Aasta 0", "Aasta 4", "Aasta 7" ja "Aasta 10" all loetletud põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete ühendusse impordil kehtestatud tollimaksud kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale, nii et tollimaksud kaotatakse täielikult käesoleva lepingu jõustumisega vastavalt 1. jaanuaril 2007, 1. jaanuaril 2010 ja 1. jaanuaril 2013. Tariifide iga-aastane protsentuaalne vähendamine Kategooria | Jõustumine | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | 1.1.2111 | 1.1.2012 | 1.1.2013 | Aasta 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Aasta 4 | 20 % | 40 % | 60 % | 80 % | 100 % | | | | | | | Aasta 7 | 12,5 % | 25 % | 37,5 % | 50 % | 62,5 % | 75 % | 87,5 % | 100 % | | | | Aasta 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Tšiilist pärit põllumajandustoodete suhtes, mida hõlmavad koondnomenklatuuri peatükid 7 ja 8 ning rubriigid 20.09 ja 22.04.30 ja mis on loetletud I lisas kategooria EP all ning mille suhtes näeb ühine tollitariifistik ette väärtuseliste tollimaksude ja koguselise tollimaksu kohaldamist, kohaldatakse tariifide kaotamist ainult väärtuselise tollimaksu suhtes. 3. Tšiilist pärit I lisas kategooria SP all loetletud põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete osas, mille suhtes näeb ühine tollitariifistik ette väärtuseliste tollimaksude ja koguselise tollimaksu kohaldamist, kohaldatakse tariifide kaotamist ainult väärtuselise tollimaksu suhtes. 4. Ühendus lubab Tšiilist pärit I lisas kategooria R all loetletud töödeldud põllumajandustoodete importi ühendusse tollimaksu alusel, mis moodustab tollimaksu baasmäärast 50 %, alates käesoleva lepingu jõustumisest. 5. Tšiilist pärit I lisas kategooria TK all loetletud teatavate põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete ühendusse impordil kehtestatud tariifikvoote kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest vastavalt kõnesoleva lisa tingimustele. Nimetatud kvoote kasutatakse põhimõttel "kes ees, see mees" või ühenduses kohaldatava impordi- ja ekspordilitsentside süsteemi alusel. 6. Tariifimööndusi ei kohaldata Tšiilist pärit I lisas kategooria PN all loetletud toodete impordil ühendusse, kuna nimetatud tooteid hõlmavad ühenduses kaitstavad nimetused. Artikkel 72 Ühendusest pärit põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete imporditollimaksud 1. Ühendusest pärit II lisas kategooriate "Aasta 0", "Aasta 5" and "Aasta 10" all loetletud põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete impordil Tšiili kehtestatud tollimaksud kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale, nii et nimetatud tollimaksud kaotatakse täielikult käesoleva lepingu jõustumisel vastavalt 1. jaanuaril 2008 ja 1. jaanuaril 2013. Tariifide iga-aastane protsentuaalne vähendamine Kategooria | Jõustumine | 1.1.2004 | 1.1.2005 | 1.1.2006 | 1.1.2007 | 1.1.2008 | 1.1.2009 | 1.1.2010 | 1.1.2111 | 1.1.2012 | 1.1.2013 | Aasta 0 | 100 % | | | | | | | | | | | Aasta 5 | 16,7 % | 33,5 % | 50 % | 66,6 % | 83,3 % | 100 % | | | | | | Aasta 10 | 9 % | 18 % | 27 % | 36 % | 45 % | 54 % | 63 % | 72 % | 81 % | 90 % | 100 % | 2. Ühendusest pärit II lisas kategooria TK all loetletud teatavate põllumajandustoodete impordil Tšiili kehtestatud tariifikvoote kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest vastavalt kõnesoleva lisa tingimustele. Nimetatud kvoote kasutatakse põhimõttel "kes ees, see mees". Artikkel 73 Hädaolukorra klausel põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete kohta 1. Olenemata käesoleva lepingu artiklist 92 ja WTO põllumajanduslepingu artiklist 5, kui põllumajandusturgude erilist tundlikkust arvestades ühelt lepinguosaliselt pärit toode imporditakse teisele lepinguosalisele sellistes suurendatud kogustes või sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada märgatavat kahju või häirida teise lepinguosalise samasuguste või otseselt konkureerivate toodete turge, siis võib kõnealune lepinguosaline võtta vastavaid meetmeid vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele ja menetlustele. 2. Kui lõike 1 tingimused on täidetud, võib importiv lepinguosaline: a) peatada käesoleva jaotise all asjaomaste toodete kohta ette nähtud tollimaksude edasise vähendamise või b) suurendada toote osas kehtivat tollimaksu tasemeni, mis ei ületa väiksemat järgmistest: i) enamsoodustusrežiimi tollimaksu või ii) artikli 60 lõikes 3 märgitud tollimaksu baasmäära. 3. Enne meetme kohaldamist, nagu on määratletud lõikes 2, suunab asjaomane lepinguosaline küsimuse assotsiatsioonikomiteele olukorra põhjalikuks läbivaatamiseks eemärgiga leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus. Kui teine lepinguosaline seda taotleb, peavad lepinguosalised nõu assotsiatsioonikomitees. Kui lahendust ei leita 30 päeva jooksul alates sellise nõupidamise taotlemisest, võib kohaldada kaitsemeetmeid. 4. Kui erandlikud asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist, võib importiv lepinguosaline võtta lõikes 2 ette nähtud meetmeid maksimaalselt 120 päeva jooksul ilma lõike 3 nõudeid täitmata. Sellised meetmed hõlmavad ainult seda, mis on vältimatu kahju või häirimise piiramiseks või hüvitamiseks. Importiv lepinguosaline teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. 5. Käesoleva artikli alusel võetud meetmed hõlmavad ainult seda, mis on vajalik tekkinud raskuste ületamiseks. Meetme kehtestav lepinguosaline säilitab põllumajandussektorile antud üldise soodustuste taseme. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad lepinguosalised kokku leppida kompensatsiooni osas meetme ebasoodsate mõjude eest nende kaubandusele, sealhulgas aja eest, mil kehtib vastavalt lõikele 4 kohaldatud üleminekumeede. Sel eesmärgil peavad lepinguosalised nõu, et leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus. Kui 30 päeva jooksul kokkuleppele ei jõuta, võib asjassepuutuv eksportiv lepinguosaline pärast assotsiatsiooninõukogule teatamist peatada käesoleva jaotise alusel sisuliselt samaväärsete möönduste kohaldamise. 6. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) märgatav kahju – lepinguosalise territooriumil samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid valmistavate tootjate seisundi oluline halvenemine; b) märgatava kahju oht – märgatav kahju, mis on ilmne faktide, mitte üksnes väidete, oletuste või kaudse võimaluse alusel. Artikkel 74 Arenguklausel Kolmandal aastal pärast käesoleva lepingu jõustumist hindavad lepinguosalised olukorda, võttes arvesse lepinguosaliste-vahelist põllumajandustoodete ja töödeldud põllumajandustoodete kaubandusstruktuuri, selliste toodete erilist tundlikkust ja mõlemapoolset põllumajanduspoliitika arengut. Lepinguosalised vaatavad assotsiatsioonikomitees toodete kaupa korrapäraselt ja mõlemapoolselt läbi võimalused teineteisele edasiste möönduste võimaldamiseks eesmärgiga parandada põllumajandus- ja töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise liberaliseerimist. II PEATÜKK MITTETARIIFSED MEETMED 1. jagu Üldsätted Artikkel 75 Reguleerimisala Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse lepinguosaliste-vahelise kaubavahetuse suhtes. Artikkel 76 Koguseliste piirangute keeld Kõik impordi- või ekspordikeelud või -piirangud lepinguosaliste-vahelises kaubavahetuses, välja arvatud tollimaksud ja lõivud, kehtestatuna kvootide, impordi- või ekspordilitsentside või muude meetmete kaudu, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. Uusi selliseid meetmeid kasutusele ei võeta. Artikkel 77 Võrdne kohtlemine siseriikliku maksustamise ja regulatsiooni osas [3] 1. Teise lepinguosalise territooriumile imporditud toodete suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt riigisiseseid makse ega muid siseriiklikke tasusid kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste kodumaiste toodete suhtes. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised riigisiseseid makse ega muid siseriiklikke tasusid, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist. [4] 2. Teise lepinguosalise territooriumile imporditud toodete suhtes kohaldatakse vähemalt sama soodsat režiimi kui samasuguste kodumaiste toodete suhtes kõigi nende riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostmist, vedu, turustamist või kasutamist mõjutavate õigusnormide ja nõuete osas. Käesoleva lõike sätted ei takista kohaldamast diferentseeritud riigisiseseid veokulusid, mis põhinevad eranditult veovahendite majanduslikul toimimisel ja mitte toote riiklikul päritolul. 3. Kumbki lepinguosaline ei tohi kehtestada ega säilitada ühtki siseriiklikku koguselist eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava mis tahes toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit omamaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda kumbki lepinguosaline siseriiklikke kvantitatiivseid eeskirju, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist. [5] 4. Käesoleva artikli sätted ei takista subsiidiumide maksmist eranditult kodumaistele tootjatele, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli sätetega kohaldatud riigisiseste maksude või muude siseriiklike tasude laekumisest tehtavaid väljamakseid kodumaistele tootjatele ning subsiidiume, mis tekitatakse kodumaiste toodete riikliku ostmisega. 5. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata riigihanget reguleerivate õigusnormide, menetluste ega tavade suhtes, mille kohta kehtivad eranditult käesoleva osa IV jaotise sätted. 2. jagu Dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed Artikkel 78 Dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed Kui lepinguosaline teeb kindlaks, et kaubavahetusel teise lepinguosalisega toimub dumping ja/või tasakaalustatav subsideerimine, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid vastavalt GATT 1994 artikli VI rakendamise lepingule ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule. 3. jagu Toll ja tolliküsimused Artikkel 79 Toll ja kaubandusküsimused 1. Selleks et tagada käesoleva jaotise sätete järgimine, kuna need on seotud tolli ja kaubandusküsimustega, ning hõlbustamaks kaubandust, ilma et see piiraks tõhusa kontrolli vajadust, kohustuvad lepinguosalised: a) tegema koostööd ja vahetama teavet tollialaste õigusaktide ja tolliprotseduuride kohta; b) kohaldama lepinguosaliste vahel kahepoolsel või mitmepoolsel tasandil kokku lepitud tollieeskirju ja -protseduure; c) lihtsustama nõudeid ja formaalsusi kauba vabastamise ja tollivormistuse kohta, sealhulgas tegema võimalikult suures ulatuses koostööd protseduuride täiustamise osas, mis võimaldab impordi- või ekspordiandmete esitamist ühele asutusele, ning kooskõlastama tolli- ja muude kontrolliasutuste vahelist tegevust, et ametlikud impordi- ja ekspordikontrollid saaks võimaluse korral teostada üks asutus; d) tegema koostööd kõigis päritolureegleid ja nendega seotud tolliprotseduure käsitlevates küsimustes ning e) tegema koostööd kõigis tolliväärtuse määramise küsimustes vastavalt GATT 1994 artikli VII rakendamise lepingule, eelkõige eesmärgiga jõuda ühistele seisukohtadele tolliväärtuse määramise kriteeriumite kohaldamises, tunnus- või viiteindeksite kasutamises, toimimise aspektides ja töömeetodites. 2. Töömeetodite tõhustamiseks ja tollioperatsioonide läbipaistvuse ja tõhususe tagamiseks lepinguosalised: a) tagavad, et terviklikkuse kõrgeimad standardid säilitatakse asjakohaste selle valdkonnaga seotud rahvusvaheliste konventsioonide ja dokumentide põhimõtteid kajastavate meetmete kohaldamisega, nagu on ette nähtud iga lepinguosalise õigusaktidega; b) astuvad võimaluse korral järgmisi samme tolli poolt nõutavates dokumentides andmete vähendamise, lihtsustamise ja standardimise suunas, sealhulgas ühe tolli sisenemisdokumendi või andmesõnumi ja ühe tolli väljumisdokumendi või andmesõnumi kasutamine rahvusvaheliste standardite alusel ja tuginedes võimalikult palju müügiteabele; c) teevad võimaluse korral koostööd õiguslike ja tegevusalgatuste alal, mis on seotud impordi, ekspordi ja tolliprotseduuridega, ning võimalikult suures ulatuses äriringkonnale osutatava teenuse parandamise suunas; d) teevad vajaduse korral koostööd tehnilise abi alal, sealhulgas seminaride ja töölerakendamiste korraldamine; e) teevad koostööd tolliprotseduuride arvutistamisel ja töötavad võimaluse korral koos ühiste standardite kehtestamise suunas; f) kohaldavad tolli valdkonnas rahvusvahelisi eeskirju ja standardeid, sealhulgas võimaluse korral tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni põhiosa; g) leiavad võimaluse korral ühised seisukohad tolli valdkonnas sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu WTO, Maailma Tolliorganisatsioon (WCO), Ühinenud Rahvaste Organisatsioon (ÜRO) ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverents (UNCTAD); h) sätestavad tõhusad ja kiired protseduurid, mis annavad kaebuse esitamise õiguse tolli ja muude asutuste haldusaktide, kauba importi või eksporti mõjutavate otsuste kohta kooskõlas GATT 1994 artikliga X; ning i) teevad võimaluse korral koostööd ümberlaadimistööde ja transiidiliikumise hõlbustamise suunas vastava territooriumi kaudu. 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et nende vastavad kaubandus- ja tollisätted ning tolliprotseduurid põhinevad: a) õigusaktidel, milles välditakse ettevõtjate tarbetut koormamist, mis ei takista pettustevastast võitlust ja milles hõlbustatakse veelgi kõrgetele nõudmistele vastavate ettevõtjate tegevust; b) seadusliku kaubavahetuse kaitsmisel õigusnormide tõhusa täitmise kaudu; c) tänapäevaste tollimeetodite rakendamisel, sealhulgas riskianalüüs, lihtsustatud protseduurid kauba tolliprotseduurile suunamiseks ja vabastamiseks, vabastamisjärgsed kontrollid ja ettevõtte auditeerimismeetodid, samal ajal austades äriandmete konfidentsiaalsust vastavalt iga lepinguosalise suhtes kohaldatavatele sätetele. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et tagada riskianalüüsi meetodite tõhusus; d) protseduuridel, mis on läbipaistvad, tõhusad ja vajaduse korral lihtsustatud, et vähendada kulusid ja suurendada ettevõtjate tegevuse prognoositavust; e) infotehnoloogial põhinevate süsteemide arendamisel nii ekspordi- kui ka impordioperatsioonideks ettevõtjate ja tolliasutuste vahel ning tolli ja muude asutuste vahel. Sellised süsteemid võivad samuti ette näha maksude, lõivude ja muude tasude maksmise elektroonilise ülekande teel; f) eeskirjadel ja protseduuridel, millega nähakse ette siduvad eelotsused tariifse klassifitseerimise ja päritolureeglite kohta. Otsust võib muuta või tühistada igal ajal, kuid alles pärast asjaomasele ettevõtjale teatamist ning ilma tagasiulatuva jõuta, kui otsus ei põhine esitatud ebaõigel või mittetäielikul teabel; g) sätetel, mis põhimõtteliselt hõlbustavad kauba importimist lihtsustatud või saabumiseelsete tolliprotseduuride ja protsesside kasutamisega; ning h) impordisätetel, mis ei sisalda nõudeid kauba eelinspekteerimise kohta, nagu on määratletud WTO kauba eelinspekteerimise lepingus; i) eeskirjadel, mis tagavad, et karistused väiksemate tollieeskirjade või protseduurinõuete rikkumiste eest on proportsionaalsed ning nende rakendamine ei põhjusta tollivormistuses liigseid viivitusi vastavalt GATT 1994 artiklile VIII. 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et: a) ettevõtjatega on vaja õigeaegselt konsulteerida olulistes õigusalaseid ettepanekuid ja tolliga seotud üldprotseduure käsitlevates küsimustes. Selleks kehtestab iga lepinguosaline vastavad konsultatsioonimehhanismid asutuste ja ettevõtjate vahel; b) võimalikult palju avaldatakse elektroonilisel teel ning uued tolliga seotud õigusaktid ja üldised protseduurid, samuti muudatused avalikustatakse hiljemalt selliste õigusaktide ja protseduuride jõustumisel. Samuti teevad nad avalikult kättesaadavaks ettevõtjatele huvi pakkuva teabe, näiteks tolliasutuste tööajad, sealhulgas sadamates ja piiriületuspunktides, ning kontaktpunktid infopäringute tarvis; c) ettevõtjate ja tolliasutuste vahelisele koostööle aidatakse kaasa objektiivsete ja avalikult kättesaadavate vastastikuse mõistmise memorandumite kasutamise kaudu, mis põhinevad neil, mille WCO on välja kuulutanud; ning d) tagatakse, et nende vastavad tolli- ja tollialased nõuded ja protseduurid vastavad jätkuvalt kaubandusringkonna vajadustele ja järgivad parimaid tavasid. 5. Olenemata lõigetest 1–4 osutavad mõlema lepinguosalise asutused vastastikust haldusabi tolliküsimustes vastavalt koostöö raamkokkuleppe 13. juuni 2001. aasta protokolli sätetele vastastikuse haldusabi kohta tolliküsimustes. Artikkel 80 Tolliväärtuse määramine GATT 1994 artikli VII rakendamise leping ilma kõnesoleva lepingu artiklis 20 ja III lisa lõigetes 2, 3 ja 4 ette nähtud reservatsioonide ja võimalusteta reguleerib lepinguosaliste-vahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid tolliväärtuse määramise eeskirju. Artikkel 81 Tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee 1. Käesolevaga asutavad lepinguosalised tollikoostöö ja päritolureeglite erikomitee, mis koosneb lepinguosaliste esindajatest. Komitee tuleb kokku lepinguosaliste vahel eelnevalt kokku lepitud kuupäeval ja päevakorraga. Komitee eesistujaks on vaheldumisi iga lepinguosalise esindaja. Komitee annab aru assotsiatsioonikomiteele. 2. Komitee ülesanded hõlmavad järgmist: a) artiklite 79 ja 80 ja III lisa ning muude turulepääsuga seotud tolliküsimuste rakendamise ja kohaldamise järelevalve; b) foorumi võimaldamine, et konsulteerida ja arutada kõigi tollialaste küsimuste üle, sealhulgas eelkõige päritolureeglite ja nendega seotud tolliprotseduuride, üldiste tolliprotseduuride, tolliväärtuse määramise, tariifirežiimide, tollinomenklatuuri, tollikoostöö ja vastastikuse haldusabi osutamise üle tolliküsimustes; c) koostöö tõhustamine päritolureeglite ja nendega seotud tolliprotseduuride, üldiste tolliprotseduuride ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi täiendamise, kohaldamise ja täitmise alal; d) muud lepinguosaliste vahel kokku lepitud küsimused. 3. Selleks et täita käesolevas artiklis nimetatud ülesanded, võivad lepinguosalised kokku leppida eriistungite pidamises. Artikkel 82 Sooduskohtlemise rakendamine 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et halduskoostöö on äärmiselt vajalik käesoleva jaotise alusel antud soodustuste rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning kinnitavad veel kord tahet võidelda päritoluga seotud, sealhulgas tolliklassifikatsiooni ja tolliväärtusega seotud eeskirjade eiramise ja pettusega. 2. Selles suhtes võib lepinguosaline käesoleva jaotise alusel tagatud sooduskohtlemise peatada ajutiselt toote või toodete kohta, mille suhtes lepinguosaline määrab vastavalt käesolevale artiklile kindlaks teise lepinguosalise halduskootöö süstemaatilise tegemata jätmise või pettuse. 3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab halduskoostöö süstemaatiline tegemata jätmine: a) halduskoostöö puudumist, näiteks päritolusertifikaatide väljastamise ja kontrollimise eest vastutavate tolli- või valitsusasutuste nimede ja aadresside andmata jätmist, sertifikaatide autentimiseks kasutatavate templinäidiste andmata jätmist või vajaduse korral teabe uuendamata jätmist; b) süstemaatilist tegevusetust või ebapiisavat tegevust toodete päritolustaatuse kontrollimisel ja muude III lisa nõuete täitmisel ning päritolureeglite kindlakstegemisel või rikkumise vältimisel; c) süstemaatilist teise lepinguosalise taotluse korral päritolutõendite edasisest kontrollimisest ja tulemuste õigeaegsest teatamisest keeldumist või sellega põhjendamatut viivitamist; d) halduskoostöö puudumist või süstemaatilist mittetoimumist teguviisi kontrollimisel, mille puhul oletatakse päritoluga seotud pettust. Selles osas võib lepinguosaline oletada pettust muu hulgas, kui toote või toodete import käesoleva lepingu alusel ületab tunduvalt teise lepinguosalise tootmise ja ekspordimahu harilikke tasemeid. 4. Lepinguosaline, kes on avastanud süstemaatilise halduskoostöö tegemata jätmise või oletatava pettuse enne käesoleva artikli alusel ette nähtud ajutise peatamise kohaldamist, esitab assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. Samal ajal avaldab ta Euroopa Ühenduste Teatajas teate importijatele, osutades tootele või toodetele, mille puhul on avastatud süstemaatiline halduskoostöö tegemata jätmine või oletatav pettus. Selle avaldamise õiguslikke tagajärgi reguleerib iga lepinguosalise siseriiklik õigus. 5. Kümne päeva jooksul pärast lõikes 4 viidatud teabest teavitamise päeva peavad lepinguosalised nõu assotsiatsioonikomitees. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lahenduses, kuidas vältida sooduskohtlemise ajutise peatamise kohaldamist 30 päeva jooksul alates selliste nõupidamiste alustamisest, võib asjaomane lepinguosaline peatada ajutiselt asjaomase toote või asjaomaste toodete sooduskohtlemise. Ajutine peatamine hõlmab ainult seda, mis on vältimatu asjaomase lepinguosalise finantshuvide kaitsmiseks. 6. Ajutistest peatamistest käesoleva artikli alusel teatatakse pärast nende vastuvõtmist viivitamata assotsiatsioonikomiteele. Peatamised ei ületa kuuekuulist ajavahemikku, mida võib pikendada. Assotsiatsioonikomitee peab nõu ajutiste peatamiste, eelkõige nende kaotamise üle niipea, kui asjaolud lubavad. 4. jagu Standardid, tehnilised normid ja vastavushindamismenetlused Artikkel 83 Eesmärk Käesoleva jao eesmärk on hõlbustada ja suurendada kaubavahetust tarbetute kaubandustõkete kaotamise ja vältimisega, võttes samal ajal arvesse lepinguosaliste õiguspäraseid eesmärke ja mittediskrimineerimise põhimõtet WTO lepingus tehniliste kaubandustõkete kohta (tehniliste kaubandustõkete leping) määratletud tähenduses. Artikkel 84 Kehtivus- ja rakendusala Käesoleva jao sätteid kohaldatakse kaubanduse suhtes standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste alal, nagu on määratletud tehniliste kaubandustõkete lepingus. Neid ei kohaldata käesoleva peatüki 5. jaoga reguleeritud meetmete suhtes. Valitsusasutuste riigihangeteks koostatud tehniliste kirjelduste kohta ei kehti käesoleva jao sätted, vaid käesoleva osa IV jaotise sätted. Artikkel 85 Määratlused Käesolevas jaos kasutatakse tehniliste kaubandustõkete lepingu I lisas esitatud mõisteid. Sellega seoses kehtib ka WTO komitee otsus tehniliste kaubandustõkete kohta, mis käsitleb rahvusvaheliste standardite, juhendite ja soovituste täiendamise põhimõtteid seoses kõnesoleva lepingu artiklitega 2 ja 5 ning III lisaga. Artikkel 86 Põhilised õigused ja -kohustused Lepinguosalised kinnitavad oma tehniliste kaubandustõkete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi ning kohustust selle terviklikuks rakendamiseks. Seoses ja kooskõlas käesoleva jao eesmärgiga tehakse käesolevas jaos taotletud koostööd eesmärgiga tõhustada ja tugevdada nimetatud õiguste ja kohustuste rakendamist. Artikkel 87 Konkreetsed meetmed, mida tuleb käesoleva lepingu alusel rakendada Silmas pidades käesoleva jao eesmärgi täitmist: 1. Lepinguosalised tõhustavad oma kahepoolset koostööd standardite, tehniliste normide ja vastavushindamise valdkonnas eesmärgiga hõlbustada pääsu vastavatele turgudele, suurendades ühiseid teadmisi, arusaamist vastavatest süsteemidest ja nende ühituvust. 2. Kahepoolses koostöös on lepinguosaliste eesmärgiks teha kindlaks teatavate küsimuste või sektorite jaoks kõige sobivamad mehhanismid või kõige sobivam mehhanismide kombinatsioon. Sellised mehhanismid sisaldavad reguleeritava koostöö aspekte, muu hulgas tehniliste normide ja standardite lähenemist ja/või samaväärsust, orienteeritust rahvusvahelistele standarditele, tuginemist tarnija vastavusdeklaratsioonile ja akrediteerimise kasutamist vastavushindamisasutuste kvalifitseerimiseks ning vastastikuse tunnustamise lepinguid. 3. Kahepoolses koostöös saavutatud edu põhjal lepivad lepinguosalised kokku erikorra osas, mis tuleks sõlmida kindlakstehtud mehhanismide rakendamiseks. 4. Sel eesmärgil teevad lepinguosalised tööd, et: a) töötada välja ühised seisukohad hea reguleerimispraktika kohta, sealhulgas, kuid mitte ainult: i) tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste ettevalmistamise, vastuvõtmise ja kohaldamise läbipaistvuse kohta; ii) reguleeritavate meetmete ja nendega seotud vastavushindamismenetluste, sealhulgas tarnijate vastavusdeklaratsiooni kasutamise vajaduse ja proportsionaalsuse kohta; iii) rahvusvaheliste standardite kasutamise kohta tehniliste normide alusena, kui rahvusvahelised standardid on taotletavate õiguspäraste eesmärkide täitmiseks tõhusad ja sobivad; iv) tehniliste normide ja turu järelevalve täitmise kohta; v) vajaliku tehnilise infrastruktuuri kohta metroloogia, standardimise, katsetamise, sertifitseerimise ja akrediteerimise osas tehniliste normide toetuseks ning vi) mehhanismide ja meetodite kohta tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste läbivaatamiseks; b) tugevdada reguleeritavat koostööd näiteks teabe, kogemuste ja andmete vahetuse ning teadus- ja tehnilise koostöö kaudu tehniliste normide kvaliteedi ja taseme parandamiseks ning kasutada tõhusalt reguleeritavaid vahendeid; c) vastavad tehnilised normid, standardid ja vastavushindamismenetlused oleksid ühituvad ja/või samaväärsed; d) edendada ja soodustada kahepoolset koostööd vastava avaliku ja/või eraorganisatsiooni vahel, mis vastutab metroloogia, standardimise, testimise, sertifitseerimise ja akrediteerimise eest; e) edendada ja soodustada täielikku osalemist rahvusvahelistes standardeid kehtestavates asutustes ja tugevdada rahvusvaheliste standardite rolli tehniliste normide alusena ning f) parandada kahepoolset koostööd asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja käesoleva jaoga reguleeritud küsimustega tegelemiseks. Artikkel 88 Standardite, tehniliste normide ja vastavushindamise komitee 1. Käesolevaga asutavad lepinguosalised tehniliste normide, standardite ja vastavushindamise erikomitee, et saavutada käesolevas jaos sätestatud eesmärgid. Lepinguosaliste esindajatest koosneva komitee eesistujateks on kummagi lepinguosalise esindajad. Komitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti. Komitee annab aru assotsiatsioonikomiteele. 2. Komitee võib käsitleda kõiki käesoleva jao tõhusa toimimisega seotud küsimusi. Eelkõige on tal järgmised kohustused ja ülesanded: a) käesoleva jao rakendamise ja kohaldamise järelevalve ja läbivaatamine. Seoses sellega koostab komitee tööprogrammi, mille eesmärgiks on jao eesmärkide ja eelkõige artiklis 87 sätestatud eesmärkide saavutamine; b) foorumi võimaldamine, et arutada ja vahetada teavet käesoleva jao ja eelkõige lepinguosaliste tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste, samuti seotud rahvusvaheliste organisatsioonide arengusuundadega seotud küsimuste kohta; c) foorumi võimaldamine konsultatsiooniks ja kiireks otsustamiseks küsimustes, mis on või võivad olla lepinguosaliste vahel tarbetuteks kaubandustõketeks käesoleva jao reguleerimisalas ja selles määratletud tähenduses; d) lepinguosaliste avalike ja/või eraorganisatsioonide vahelise koostöö soodustamine, edendamine ja hõlbustamine metroloogia, standardimise, katsetamise, sertifitseerimise, kontrollimise ja akrediteerimise vallas ning e) vahendite uurimine eesmärgiga parandada lepinguosaliste vastavatele turgudele pääsu ja tõhustada käesoleva jao toimimist. 5. jagu Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed Artikkel 89 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 1. Käesoleva jao eesmärgiks on hõlbustada lepinguosaliste-vahelist kaubandust sanitaar- ja fütosantiaarõigusaktide valdkonnas, samal ajal kaitstes inimeste, looma- ja taimetervist, kohaldades edasi WTO põhimõtteid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise kohta (WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping). Käesoleva jao lisa eesmärgiks on loomade heaolustandardite käsitlemine. 2. Käesoleva jao eesmärgid on esitatud kokkuleppes sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta, mida rakendatakse kaubanduse suhtes loomade ja loomsete saaduste, taimede, taimsete saaduste ja muude kaupadega ning loomade heaolu suhtes, mis on lepingule lisatud IV lisana. 3. Erandina artiklist 193 koosneb assotsiatsioonikomitee sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete käsitlemisel sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste eest vastutavatest ühenduse ja Tšiili esindajatest. Seda komiteed nimetatakse siis sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste ühiseks korralduskomiteeks. Komitee ülesanded on sätestatud IV lisa artiklis 16. 4. Artikli 184 kohaldamisel käsitletakse IV lisa artikli 16 alusel peetavaid konsultatsioone artiklis 183 nimetatud konsultatsioonidena, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti. 6. jagu Veinid ja kanged alkohoolsed joogid Artikkel 90 Veinid ja kanged alkohoolsed joogid Veinikaubanduse leping ning kangete alkohoolsete jookide ja aromatiseeritud jookide kaubanduse leping on lisatud vastavalt lisadena V ja VI. III PEATÜKK ERANDID Artikkel 91 Üldine erandiklausel Vastavalt nõudele, et järgnevalt loetletud meetmeid ei rakendata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või õigustamatut diskrimineerimist lepinguosaliste vahel, kus valitsevad ühed ja samad tingimused, või lepinguosaliste-vahelise kaubanduse varjatud piiramist, ei tõlgendata ühtegi käesoleva jaotise sätet, et takistada kummalgi lepinguosalisel võtmast või rakendamast meetmeid, mis: a) on vajalikud kõlbluse kaitseks; b) on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks; c) on vajalikud kindlustamaks vastavust õigusnormidega, mis ei ole vastuolus käesoleva lepinguga, sealhulgas need, mis käsitlevad tollijärelevalvet, intellektuaalomandi õiguste kaitset ja pettuste vältimist; d) on seotud kulla või hõbeda impordi või ekspordiga; e) on seotud kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsega; f) on seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui need meetmed kehtestatakse seoses omamaise toodangu või tarbimise piirangutega; või g) on seotud vanglatöö toodetega. Artikkel 92 Kaitseklausel 1. Kui käesolevas artiklis ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste vahel GATT 1994 XIX artikli ja WTO kaitsemeetmete lepingu sätteid. Käesoleva artikli lõigete 2, 3, 4, 5, 7, 8 ja 9 sätteid kohaldatakse ainult üksnes siis, kui lepinguosalisel asjaomase toote eksportijana on oluline huvi, nagu on lõikes 10 määratletud. 2. Iga lepinguosaline esitab assotsiatsioonikomiteele viivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui seitsme päeva jooksul sündmusest alates ad hoc kirjaliku teate kogu asjakohase informatsiooniga kaitsemeetmete rakendamise osas tehtavate uuringute käivitamise ja uuringute lõpptulemuse kohta. 3. Lõikes 2 ette nähtud informatsioon sisaldab eelkõige siseriikliku korra kirjeldust, mille alusel uuring läbi viiakse, samuti esitatakse istungite ajakavad ja muud asjakohased võimalused, kus huvitatud lepinguosalised saavad asja kohta oma seisukohti esitada. Lisaks sellele esitavad mõlemad lepinguosalised assotsiatsioonikomiteele kirjaliku eelteate kogu asjakohase informatsiooni kohta seoses otsusega rakendada ajutised kaitsemeetmed. Selline teade peab kohale jõudma vähemalt seitse päeva enne vastavate meetmete rakendamist. 4. Uuringu lõpptulemustest teatades ja enne kaitsemeetmete rakendamist vastavalt GATT 1994 artikli XIX ning WTO kaitsemeetmete lepingu sätetele suunab lepinguosaline, kes kavandab selliste meetmete võtmist, küsimuse assotsiatsioonikomiteele olukorra põhjalikuks uurimiseks eesmärgiga leida mõlemaid lepinguosalisi rahuldav lahendus. Lahenduse leidmiseks ja asjaomase lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised eelnevalt assotsiatsioonikomitees. 5. Olenemata lõikest 4 ei takista miski lepinguosalisel võtmast meetmeid vastavalt GATT 1994 artikli XIX ning WTO kaitsemeetmete lepingu sätetele. 6. Käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete väljavalimisel eelistavad lepinguosalised neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem. Sellised meetmed ei tohi minna kaugemale, kui on vajalik märgatava kahju hüvitamiseks, ning meetmeid kohaldades tuleb säilitada käesolevas jaotises antud soodustuste tase/marginaal. 7. Lepinguosalised kinnitavad oma WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 8 lõigetest 1 ja 2 tulenevaid õigusi ja kohustusi. 8. WTO kaitsemeetmete lepingu artikli 8 lõikes 2 nimetatud peatamisõigust ei rakendata lepinguosaliste vahel esimese 18 kuu jooksul, kui kaitsemeede kehtib, tingimusel et kaitsemeede on võetud impordi absoluutse kasvu tulemusena ja et selline meede vastab WTO kaitsemeetmete lepingu sätetele. 9. Kaitsemeetmete rakendamisel teavitatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteed ja nende osas peetakse üks kord aastas komitees konsultatsioone, eriti eesmärgiga neid liberaliseerida või kaotada. 10. Käesoleva artikli kohaldamisel arvestatakse, et lepinguosalisel on oluline huvi, kui ta on viimase kolmeaastase perioodi jooksul olnud imporditud toote viie suurema tarnija hulgas, mõõdetuna kas absoluutmahus või -väärtuses. 11. Kui üks lepinguosalistest rakendab järelevalvemenetlust toodete impordi suhtes, mis võib luua tingimused käesoleva artikli alusel kaitsemeetme võtmiseks, informeerib ta sellest teist lepinguosalist. Artikkel 93 Puuduse korral kohaldatavad sanktsioonid 1. Kui käesoleva jaotise järgimine toob kaasa: a) eksportivale lepinguosalisele olulise toiduaine või muu toote tõsise puudujäägi või selle ohu või b) kodumaise toorme koguste olulise puudujäägi omamaisele töötlevale tööstusele perioodidel, mil selle siseturuhinda riikliku stabiliseerimiskava raames maailmaturuhinnast allpool hoitakse; ja kui eespool nimetatud olukorrad põhjustavad või tõenäoliselt põhjustavad eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras. 2. Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mille tagajärjeks oleks samasugustes tingimustes meelevaldne või põhjendamatu diskrimineerimine või kaubavahetuse varjatud piiramine, ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete võtmist, nende võtmine lõpetatakse. Samuti ei kasutata lõike 1 punkti b alusel võetavaid meetmeid suurendamaks asjaomase omamaise töötleva tööstuse eksporti või sellele tagatavat kaitset ning et selliste piirangutega ei kalduta kõrvale käesoleva lepingu mittediskrimineerimise sätetest. 3. Enne käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud meetmete võtmist või võimalikult kiiresti käesoleva artikli lõike 4 kohaldamise puhul esitab lepinguosaline, kes kavatseb meetmeid võtta, assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, et leida lepinguosalist rahuldav lahendus. Assotsiatsioonikomitees võivad lepinguosalised kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja raskuste lõpetamiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta 30 päeva jooksul pärast seda, kui küsimus edastati assotsiatsioonikomiteele, võib eksportiv lepinguosaline asjaomaste toodete ekspordi suhtes käesoleva artikli alusel meetmeid kohaldada. 4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib meetmete kohaldamist kavandav osapool viivitamata kohaldada ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ning informeerib sellest viivitamata teist lepinguosalist. 5. Kõigist vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteele, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad. III JAGU TEENUSKAUBANDUS JA ASUTAMINE Artikkel 94 Eesmärgid 1. Lepinguosalised liberaliseerivad vastastikku teenuskaubandust vastavalt käesoleva jaotise sätetele ja kooskõlas GATSi artikliga V. 2. III peatüki eesmärk on investeerimiskeskkonna ja eelkõige lepinguosaliste-vaheliste asutamistingimuste parandamine mittediskrimineerimise põhimõtte alusel. I PEATÜKK TEENUSED 1. jagu Üldsätted Artikkel 95 Reguleerimisala 1. Käesolevas lepingus on teenuskaubandus määratletud kui teenuse osutamine järgmistel viisidel: a) ühe lepinguosalise territooriumilt teise territooriumile (1. viis); b) ühe lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale (2. viis); c) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt kaubandusliku kohaloleku kaudu teise lepinguosalise territooriumil (3. viis); d) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt füüsiliste isikute kohaloleku kaudu teise lepinguosalise territooriumil (4. viis). 2. Käesolev peatükk kehtib teenuskaubanduse kohta kõikides sektorites, välja arvatud: a) finantsteenused, mille kohta kehtib II peatükk; b) audiovisuaalsed teenused; c) merekabotaaž ja d) õhutransporditeenused, sealhulgas sise- ja rahvusvahelised õhutransporditeenused, nii regulaarsed kui ka muud, ja otseselt liiklusõiguste teostamisega seotud teenused, välja arvatud: i) õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused, mille ajaks lennuk liiklusest kõrvaldatakse; ii) õhuveoteenuste müük ja turustamine ja iii) arvutistatud ettetellimissüsteemi (CRS) teenused. 3. Ühtegi käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see seaks kohustusi riigihangete suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesoleva osa IV jaotise sätteid. 4. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata lepinguosaliste poolt antavatele toetustele. Lepinguosalised vaatavad läbi teenustega kauplemist puudutavate toetustega seotud normide küsimuse vastavalt artiklile 100 käesoleva peatüki läbivaatamise raames, silmas pidades GATS lepingu artiklis XV kokku lepitud normide ülevõtmist. 5. Käesolevat jagu rakendatakse rahvusvahelisele meretranspordile ja telekommunikatsiooniteenustele vastavalt jagude 2 ja 3 sätetele. Artikkel 96 Määratlused Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) meede – lepinguosalise poolt võetav mis tahes meede kas õigusakti, reegli, protseduuri, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul; b) lepinguosalise poolt võetud või säilitatud meede – meetmed, mille võtjaks on: i) kesk-, piirkondlik või kohalik valitsus ja võimuorgan ja ii) valitsusväline organ kesk-, piirkondliku või kohaliku valitsuse või võimuorgani delegeeritud volitusi kasutades; c) teenuse osutaja – füüsiline või juriidiline isik, kes soovib osutada või osutab teenuseid; d) kaubanduslik kohalolek – mis tahes ärilise või kutsealase institutsiooni, sealhulgas: i) juriidilise isiku asutamine, omandamine või ülalpidamine või ii) filiaali või esinduse asutamine või ülalpidamine ühe lepinguosalise territooriumil teenuse osutamise eesmärgil; e) juriidiline isik – kohaldatava õiguse järgi nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud mis tahes õigussubjekt kas era- või riigi omandis, sealhulgas mis tahes korporatiivne ettevõte, trust, täisühing, ühisettevõte, füüsilisest isikust ettevõtja või liit; f) lepinguosalise juriidiline isik – ühenduse või selle liikmesriigi või Tšiili seaduse järgi nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud mis tahes juriidiline isik. Kui sellisel juriidilisel isikul on ühenduse või Tšiili territooriumil ainult registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, siis ei loeta seda vastavalt ühenduse või Tšiili juriidiliseks isikuks, kui see ei ole seotud olulise äritegevusega vastavalt kas ühenduse või Tšiili territooriumil. g) füüsiline isik – liikmesriigi või Tšiili kodanik vastavalt nende asjakohastele õigusaktidele. Artikkel 97 Turulepääs 1. Artiklis 95 toodud teenuste osutamise viise hõlmava turulepääsu suhtes kohaldab lepinguosaline teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele režiimi, mis pole ebasoodsam kui see, mida näevad ette tema artiklis 99 nimetatud loendis kokku lepitud ja määratletud piirangud ja tingimused. 2. Sektorites, kus on võetud turulepääsuga seotud kohustused, on need meetmed, mida lepinguosaline kas piirkondlikus ulatuses või kogu oma territooriumil ei tohi säilitada või kehtestada, kui tema loendis ei ole märgitud teisiti, määratletud: a) piiranguna teenuseosutajate hulgale kas arvuliste kvootide, monopolide, teenuse ainuosutajate või majandusvajaduste testi nõuete näol; b) piiranguna teenustealaste tehingute või vara üldväärtusele arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol; c) piiranguna teenustealaste tehingute üldhulgale või teenuste üldmahule, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduste testi nõudena; [6] d) piiranguna füüsiliste isikute üldhulgale, keda võib rakendada teatavas sektoris või keda teenuseosutaja võib rakendada ning kes on vajalikud ja otseselt seotud konkreetse teenuse osutamisega arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol; e) meetmena, mis piirab või nõuab teatud liiki juriidilist isikut või ühisettevõtet, mille kaudu teise lepinguosalise teenuseosutaja võib teenust osutada; f) piiranguna väliskapitali osalusele, väljendatuna kas välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimäärana või üksiku välisinvesteeringu või kokkuarvestatud välisinvesteeringute kogusummana. Artikkel 98 Võrdne kohtlemine 1. Lepinguosalise kohustuste loendis fikseeritud sektoris võimaldab iga lepinguosaline vastavalt selles kehtestatud tingimustele ja nõuetele teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele kõigi osutamist mõjutavate meetmete suhtes vähemalt sama soodsa režiimi, kui ta võimaldab omaenda samasugustele teenustele ja teenuseosutajatele. [7] 2. Lepinguosaline võib täita lõikes 1 toodud nõude, võimaldades teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele vormiliselt kas samasuguse või erineva režiimi, kui ta võimaldab omaenda samasugustele teenustele ja teenuseosutajatele. 3. Vormiliselt kas samasugust või erinevat režiimi peetakse ebasoodsamaks, kui see muudab konkurentsitingimused soodsamaks lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele võrreldes teise lepinguosalise samasuguste teenuste ja teenuseosutajatega. Artikkel 99 Erikohustuste loend 1. Lepinguosaliste poolt artiklite 97 ja 98 alusel võetud erikohustused esitatakse VII lisas toodud loendis. Sektorite suhtes, kus kohustusi võetakse, määratletakse igas loendis: a) turulepääsu piirangud ja tingimused; b) võrdse kohtlemise tingimused ja normid; c) lõikes 3 nimetatud lisakohustustega seotud kohustused; d) vajaduse korral niisuguste kohustuste täitmise kestus ja jõustumise kuupäev. 2. Nii artikliga 97 kui ka artikliga 98 vastuolus olevad meetmed fikseeritakse artikliga 97 seotud veerus. Sel juhul arvestatakse niisugust märget ka kui artikliga 98 seotud tingimust või nõuet. 3. Kui lepinguosaline võtab erikohustused seoses teenuskaubandust mõjutavate meetmetega, mis ei kuulu artiklite 97 ja 98 alusel loendisse kandmisele, märgitakse need kohustused tema loendis lisakohustustena. Artikkel 100 Läbivaatamine 1. Lepinguosalised vaatavad käesoleva peatüki läbi kolm aastat pärast lepingu jõustumist eesmärgiga süvendada jätkuvalt teenusekaubanduse liberaliseerimist ja vähendada või kaotada veel olemas olevaid piiranguid vastastikuse kasulikkuse alusel ning tagada õi