ET Euroopa Liidu Teataja C 308/2

Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitleva lepinguga asutatud EL/Šveitsi segakomitee otsus nr 1/2004,

26. oktoober 2004,

segakomitee töökorra vastuvõtmise kohta

(2004/C 308/02)

SEGAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud ja viimase poolt Schengeni acquis' rakendamist, kohaldamist ja arendamist käsitlevat lepingut (edaspidi “leping”) ning eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Segakomitee koosneb Šveitsi Konföderatsiooni valitsuse esindajatest (edaspidi “Šveits”), Euroopa Liidu Nõukogu (edaspidi “nõukogu”) ja Euroopa Ühenduste Komisjoni (edaspidi “komisjon”) liikmetest.

Komitee esimeheks on:

— ekspertide tasandil: — delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget,

— ministrite ja kõrgemate ametnike tasandil: — aasta esimese kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget; — aasta viimase kuue kuu jooksul: delegatsioon, mis esindab Šveitsi valitsust (edaspidi “Šveitsi delegatsioon”).

Delegatsioon, mis esindab eesistujaks olevat nõukogu liiget, võib segakomitee esimehe koha loovutada delegatsioonile, mis esindab järgmist nõukogu eesistujamaad. Šveitsi delegatsioon võib kõrgemate ametnike ja ministrite tasandil kohtuva segakomitee esimehe koha loovutada teisele delegatsioonile, mis on valmis seda ülesannet täitma.

Artikkel 2

Segakomitee kohtub nõukogu asukohas Brüsselis.

Kui nõukogu kohtub oma kodukorra kohaselt mujal, kohtub ka segakomitee ministrite tasandil samas kohas.

Erandjuhtudel ja nõuetekohaste põhjenduste olemasolul võib segakomitee teha ühehäälse otsuse pidada koosolek mujal.

Artikkel 3

Segakomitee koosolekud ei ole avalikud, kui segakomitee ei otsusta ühehäälselt teisiti.

Artikkel 4

Segakomitee kohtub igal vajalikul tasandil siis, kui selle esimees kutsub komitee kokku enda algatusel või ühe oma liikme taotlusel.

Ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolekud kutsutakse üldjuhul kokku päevaks, mil toimub lepingu artikliga 1 kaetud teemadega tegelev nõukogu koosolek.

Kui lepingu artikli 7 lõikes 4 vaadeldud juhul leiab Šveitsi delegatsioon, et õigusakti või meetme sisu on iseloomuga, mis mõjutaks Šveitsi põhiseadusliku korraga kehtestatud neutraalsuse, föderalismi või otsedemokraatia põhimõtteid, kutsub see delegatsioon või kutsutakse tema taotlusel kolme nädala jooksul kokku ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolek. Segakomitee uurib hoolikalt kõiki võimalusi lepingu jätkamiseks, eriti Šveitsi delegatsiooni pakutud alternatiivlahendusi. Kui segakomitee ei kiida pärast põhjalikku uurimist lepingu artikli 7 lõikes 4 osutatud ajavahemiku jooksul selliseid võimalusi heaks, jõustub lepingu lõpetamine kolm kuud pärast nimetatud ajavahemiku lõppemist.

Artikkel 5

Ministrite tasandil kohtuv segakomitee koosneb Šveitsi esindajatest ja nõukogu liikmetest ministrite tasandil, kes on volitatud võtma oma riikide valitsuste nimel kohustusi, ja komisjoni liikmest.

Segakomitee otsuste vastuvõtmiseks on nõutav vähemalt poolte nõukogu liikmete, Šveitsi esindaja ministrite tasandil ja komisjoni esindaja kohalolek.

Ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosolekuid valmistab ette kõrgemate ametnike tasandil kohtuv segakomitee. Kõiki ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosoleku päevakorraprojekti punkte uurib eelnevalt kõrgemate ametnike tasandil kohtuv segakomitee ja üritab jõuda oma tasandil kokkuleppeni. Kui vaja, esitatakse punktid ministrite tasandil kohtuvale segakomiteele.

Artikkel 6

Esimees koostab iga koosoleku päevakorraprojekti. Päevakorraprojekt sisaldab punkti, mille pärast koosolekut artikli 4 kohaselt taotleti. Kutse koosolekule ja päevakorraprojekt edastatakse artiklis 9 nimetatud adressaatidele piisava aja jooksul enne koosoleku toimumist. Päevakorraprojektile lisatakse kõik vajalikud töödokumendid.

Ilma et see piiraks lepingu artiklis 4 sätestatud Šveitsi õigusi, võtab segakomitee iga koosoleku alguses päevakorra ühehäälselt vastu ja segakomitee võib ka ühehäälselt otsustades lisada päevakorrale punkti, mis ei sisaldu päevakorraprojektis. Ühendkuningriiki ja Iirimaad esindavad delegatsioonid ei või avaldada lepingu artikliga 1 kaetud valdkonnaga, milles need riigid ei osale, seotud punkti päevakorda võtmiseks vajalikule ühehäälsele nõusolekule vastuseisu.

Artikkel 7

Segakomitee töödokumendid koostatakse nõukogu keeltes, kui segakomitee ei otsusta ühehäälselt teisiti.

Artikkel 8

Iga ministrite tasandil kohtuva segakomitee koosoleku protokollid koostab nõukogu peasekretariaat esimehe vastutusel ja need edastatakse delegatsioonidele.

Üldjuhul märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

— segakomiteele esitatud dokumendid,

— segakomitee vastu võetud järeldused ja otsused,

— avaldused, mille protokolli kandmist nõuab üks delegatsioonidest.

Iga delegatsioon võib nõuda, et mis tahes päevakorrapunkti kohta lisataks protokolli rohkem üksikasju.

Segakomitee võtab protokolli vastu ühehäälselt. Segakomitee võib kasutada kirjalikku menetlust.

Artikkel 9

Esimehe käesoleva töökorra kohaselt tehtud teated adresseeritakse Šveitsi esindusele Euroopa ühenduste juures, Euroopa Liidu liikmesriikide esindustele ja komisjonile.

Kirjavahetus segakomiteega saadetakse selle esimehele nõukogu peasekretariaadi aadressil (Euroopa Liidu Nõukogu, Rue de la Loi 175, 1048 Brüssel).

Artikkel 10

Segakomiteele esitatud komitee dokumentidele juurdepääsu käsitlevate üldsuse taotluste menetlemise üksikasjalik kord on identne korraga, mille nõukogu on vastu võtnud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentide menetlemiseks. (1)

Artikkel 11

Segakomitee sekretariaaditeenuste eest hoolitseb nõukogu peasekretariaat.

Artikkel 12

Segakomitee arutelud on konfidentsiaalsed, kui segakomitee ei otsusta teisiti.

Nõukogu peasekretariaadis kohaldatavaid nõukogu eeskirju salastatud teabe kaitsmise kohta (2) kohaldatakse ka segakomitee poolt kasutatava salastatud teabe kaitsmise osas.

Artikkel 13

Kui segakomiteed teavitatakse vastavalt lepingu artikli 7 lõikele 4, nõuab iga segakomitee otsus lepingut jätkata ühehäälsust.

Kui lepingu lõpetamine tuleneb Iirimaad ja/või Ühendkuningriiki mitte puudutava õigusakti või meetme mitteheakskiitmisest, ei või nende esindajad avaldada ühehäälsele otsusele vastuseisu.

Artikkel 14

Kui segakomiteed teavitatakse vastavalt lepingu artiklile 10 vaidlusest, pannakse vaidlusalune teema ministrite tasandil kohtuva segakomitee päevakorraprojekti.

Segakomitee otsused konfliktide lahendamise kohta võetakse vastu ühehäälselt.

Kui vaidluse lahendamine on seotud Iirimaad ja/või Ühendkuningriiki mitte puudutava sätte tõlgendamise või kohaldamisega, ei või nende esindajad avaldada ühehäälsele otsusele vastuseisu.

Artikkel 15

Segakomitee menetlusküsimustega seotud otsused, välja arvatud need, mis nõuavad töökorra kohaselt ühehäälsust, võetakse vastu delegatsioonide häälteenamusega.

Käesoleva töökorra muudatused võtab ühehäälselt vastu ministrite tasandil kohtuv segakomitee.

Artikkel 16

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 17

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Šveits vastutab käesoleva otsuse ametliku avaldamise eest Šveitsis.

Luxembourg, 26. oktoober 2004 Segakomitee nimel esimees

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(2) Nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsus 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad (EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1). Otsust on muudetud otsusega 2004/194/EÜ (ELT L 63, 28.2.2004, lk 48).