NÕUKOGU OTSUS,

13. detsember 2004,

Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, protokolli allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

(2005/736/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 teise lausega,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse nõukogu eesistujale õigus määrata isik(ud), kes on volitatud Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel alla kirjutama Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, protokollile, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolevaga nõustuvad Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid protokolli tingimusi ajutiselt kohaldama võimalusega sõlmida see hilisemal kuupäeval.

(1) EÜT L 129, 15.5.2002, lk 3.

For the Hashemite Kingdom of Jordan

For the European Community

For the Member States

Done at Luxembourg on the thirty-first day of May in the year two thousand and five.

Euroopa-Vahemere piirkonna leping koos lisade ja protokollidega, (5) mis moodustavad selle lahutamatu osa, ning lõppakt koos sellele lisatud deklaratsioonidega koostatakse eesti, leedu, läti, malta, poola, slovaki, sloveeni, tšehhi ja ungari keeles ning need tekstid on autentsed samal viisil nagu originaaltekstid. Assotsiatsiooninõukogu kiidab need tekstid heaks.

Jordaania on võtnud kohustuse, et ta ei esita seoses ühenduse laienemisega ühtki nõuet, taotlust või esildist, samuti ei muuda ega tühista ühtki GATT 1994 artiklitest XXIV.6 ja XXVIII tulenevat kontsessiooni.

2. Sellistel juhtudel võib lubada sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast päritolutõend, mille eksportiva riigi tolliasutus on tagantjärele väljastanud, ja mis tahes muud dokumendid, mis tõendavad kaubavedu.

see on sätestatud ka enne ühinemise kuupäeva Jordaania ja ühenduse vahel sõlmitud Euroopa-Vahemere lepingus;

2. Jordaanial ja uuel liikmesriigil on õigus säilitada load, millega on nende vahel kohaldatava sooduslepingu või autonoomse korra raames antud “heakskiidetud eksportija” staatus, tingimusel et:

Kui kaubad on enne ühinemise kuupäeva Jordaanias või uues liikmesriigis impordiks deklareeritud Jordaania ja selle uue liikmesriigi vahel hetkel kohaldatava sooduslepingu või autonoomse korra alusel, võib tunnistada ka sellise lepingu või korra alusel tagantjärele välja antud päritolutõendit, tingimusel et see esitatakse tolliasutusele nelja kuu jooksul alates ühinemise kuupäevast.

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No… (1) ) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of… (2) preferential origin.

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (Maksu- ja Tolliameti kinnitus nr.… (1) ) deklareerib, et need tooted on… (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Euroopa Liidus hiljuti toimunud institutsiooniliste arengute arvestamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et pärast Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu kehtivusaja lõppemist käsitletakse lepingus esinevaid viiteid Euroopa Söe- ja Teraseühendusele viidetena Euroopa Ühendusele, kes on võtnud üle kõik Euroopa Söe- ja Teraseühenduse õigused ja kohustused.

ARVESTADES, et ühenduse ja Jordaania vastastikuste huvidega arvestamise tagamiseks on peetud Euroopa-Vahemere piirkonna lepingu artikli 22 lõike 2 kohaseid konsultatsioone,

ARVESTADES, et lepingule Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Ungari Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga ja sellele lisatud ühinemistingimusi käsitlevale aktile kirjutati alla 16. aprillil 2003. aastal Ateenas ning need jõustusid 1. mail 2004. aastal,

ARVESTADES, et Euroopa-Vahemere piirkonna lepingule, millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel, edaspidi “Euroopa-Vahemere piirkonna leping”, kirjutati alla 24. novembril 1997. aastal Brüsselis ning see jõustus 1. mail 2002. aastal,

EUROOPA-VAHEMERE PIIRKONNA LEPING,

millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahel

BELGIA KUNINGRIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu osalised,

edaspidi “liikmesriigid”, ja

EUROOPA ÜHENDUS,

EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS,

edaspidi “ühendus”,

ühelt poolt ja

JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIK

edaspidi “Jordaania”,

teiselt poolt,

ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jordaania vaheliste ajalooliste sidemete tähtsust ja nende ühiseid väärtusi,

ARVESTADES, et ühendus, selle liikmesriigid ja Jordaania soovivad neid sidemeid tugevdada ja seada sisse püsivad suhted, mis põhinevad võrdväärsel vastastikusel kohtlemisel ja koostööl, ning edendada Jordaania majanduse edasist integratsiooni Euroopa majandusse,

VÕTTES ARVESSE tähtsust, mida lepinguosalised annavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetele, eelkõige inimõiguste, demokraatlike põhimõtete ning poliitiliste ja majanduslike vabaduste järgimisele, mis on nendevaheliste suhete põhialus,

VÕTTES ARVESSE poliitilisi ja majanduslikke arenguid, mis on Euroopas ja Lähis-Idas viimastel aastatel aset leidnud,

OLLES TEADLIKUD vajadusest oma pingutused ühendada, et piirkondliku koostöö edendamise kaudu tugevdada poliitilist stabiilsust ja majanduse arengut,

SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes,

OLLES VEENDUNUD vajaduses tugevdada sotsiaalset ja majanduslikku moderniseerimisprotsessi, mida Jordaania on alustanud selleks, et saavutada Jordaania majanduse täielik integreerimine maailma majandusse ja sidemed kõikide demokraatlike riikidega,

VÕTTES ARVESSE Jordaania ja ühenduse vahelisi majandusliku ja sotsiaalse arengu erinevusi,

SOOVIDES panna aluse koostööle majandus-, teadus-, tehnoloogia-, kultuuri- ja audiovisuaalsektori- ja sotsiaalküsimustes, pidades silmas vastastikuse tundmise ja arusaamise parandamist, mida toetab korrapärane dialoog,

ARVESTADES ühenduse ja Jordaania vabakaubandusalaseid kohustusi ja eeskätt kohustust olla vastavuses 1994. aasta üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest (GATT) tulenevate õiguste ning kohustustega,

OLLES VEENDUNUD, et assotsiatsioonileping loob uued võimalused nende majandussuhetele ja eelkõige kaubanduse, investeerimise ning majandus- ja tehnoloogiakoostöö arengule,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania vaheline assotsiatsioon.

2. Käesoleva lepingu eesmärgid on:

— luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid,

— luua tingimused kaubavahetuse, teenuste ja kapitali kaubanduse järkjärguliseks liberaliseerimiseks,

— edendada lepinguosaliste vaheliste tasakaalustatud majandus- ja sotsiaalsete suhete arengut dialoogi ja koostöö abil,

— parandada elu- ja töötingimusi, tootlikkuse kasvu ja finantsstabiilsust,

— toetada piirkondlikku koostööd, pidades silmas rahumeelse kooseksisteerimise tugevdamist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust,

— edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Artikkel 2

Lepinguosaliste vahelised suhted ja lepingu enda sätted põhinevad demokraatlike põhimõtete ja põhiliste inimõiguste austamisel, nagu need on sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis, mis suunab nende sise- ja välispoliitikat ning moodustab käesoleva lepingu olulise osa.

I JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 3

1. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See tugevdab nendevahelisi suhteid, aitab kaasa kestva koostöö arengule ning suurendab üksteisemõistmist ja ühtekuuluvust.

2. Poliitilise dialoogi ja koostööga püütakse eelkõige:

— parandada üksteisemõistmist ja lähendada seisukohti rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige sellistes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt emba-kumba lepinguosalist,

— anda kummalegi lepinguosalisele võimalus arvestada teise lepinguosalise seisukohti ja huve,

— suurendada piirkonna turvalisust ja stabiilsust,

— toetada ühisalgatusi.

Artikkel 4

Poliitiline dialoog hõlmab kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja selle eesmärk on rajada teed uutele koostöövormidele ühiste eesmärkide, eeskätt rahu, turvalisuse, inimõiguste, demokraatia ja piirkondliku arengu saavutamiseks.

Artikkel 5

1. Poliitiline dialoog hõlbustab ühiste algatuste tegemist ja toimub korrapäraselt ja vajaduse korral, eelkõige:

a) ministeeriumide tasandil, peamiselt assotsiatsiooninõukogu raames;

b) kõrgemate ametnike tasandil ühelt poolt Jordaania ja teiselt poolt nõukogu eesistujariigi ja komisjoni esindajate vahel;

c) kõikide diplomaatiliste kanalite täieliku kasutamise teel, sealhulgas korrapärased ametnike infotunnid, nõupidamised rahvusvahelistel kohtumistel ja kolmandates riikides olevate diplomaatiliste esindajate vaheline sidepidamine;

d) kõikide muude vahendite abil, mis võivad soodustada selle dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist.

2. Euroopa Parlament ja Jordaania parlament peavad omavahel poliitilist dialoogi.

II JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINEÜLDPÕHIMÕTTED

Artikkel 6

Kuni 12 aasta pikkuse üleminekuaja jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist kehtestavad ühendus ja Jordaania järk-järgult käesoleva lepingu sätete kohaselt ja kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi “GATT”) sätetega vabakaubandustsooni.

1. PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 7

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Jordaaniast pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu II lisas.

Artikkel 8

Ühenduse ja Jordaania vahelises kaubanduses ei võeta kasutusele uusi imporditollimakse ega muid samaväärse toimega makse.

Artikkel 9

Jordaaniast pärinevate toodete ühendusse importimisel ei pea maksma tollimakse ega muid samaväärse toimega makse ning nende suhtes ei kohaldata koguselisi piiranguid ega muid samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 10

1. a) Käesoleva peatüki sätted ei välista, et ühendus kohaldab I lisas loetletud Jordaaniast pärit kaupade impordi suhtes põllumajanduskomponenti. b) Põllumajanduskomponent võib olla kindla summa või väärtuselise tollimaksu kujul. c) 2. peatüki sätteid, mida kohaldatakse põllumajandustoodete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis põllumajanduskomponendi suhtes.

2. a) Käesoleva peatüki sätted ei välista, et ühendus kohaldab II lisas loetletud Jordaaniast pärit kaupade impordi suhtes põllumajanduskomponenti. b) Põllumajanduskomponent, mida Jordaania võib vastavalt punktile a ühendusest importimisel nõuda, ei tohi ületada 50 % tollimaksu baasmäärast, mida nõutakse nendest riikidest importimisel, mille suhtes ei kohaldata kauplemise sooduskorda, kuid mille suhtes kohaldatakse enamsoodustusrežiimi. c) Kui Jordaania tõestab, et II lisas loetletud kaupade hulka lisatud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate tollimaksude määr ületab punktis b sätestatud tollimaksumäära ülempiiri, võib assotsiatsiooninõukogu nõustuda kõrgema tollimaksumäära sätestamisega. d) Jordaania võib laiendada nende kaupade loetelu, mille suhtes kõnealune põllumajanduskomponent kehtib, tingimusel et need kaubad on loetletud I lisas. Enne põllumajanduskomponendi kinnitamist saadetakse see läbivaatamiseks assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha kõik vajalikud otsused. e) II lisas loetletud ühendusest pärinevate toodete suhtes kohaldab Jordaania käesoleva lepingu jõustumisest alates imporditollimakse ja samaväärse toimega makse, mis ei ole suuremad kui 1. jaanuaril 1996 kehtivad tolli- ja muud maksud.

3. II lisas loetletud ja ühendusest pärit tööstustoodete osas kaotab Jordaania järk-järgult imporditollimaksud või samaväärse toimega maksud vastavalt artikli 11 sätetele.

4. Kui ühenduse ja Jordaania vahelises kaubanduses vähendatakse põllumajanduslike põhitoodete suhtes kohaldatavaid makse või kui maksude vähenemine tuleneb töödeldud põllumajandustoodete osas antavatest vastastikustest soodustustest, võib lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatavaid põllumajanduskomponente vähendada.

5. Assotsiatsiooninõukogu määrab kindlaks lõikes 4 osutatud vähenduse, asjakohaste kaupade loetelu ja vajaduse korral tollikvoodid, mille piires vähendus kehtib.

Artikkel 11

1. Tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse II, III ja IV lisas loetlemata ühendusest pärit toodete importimisel Jordaaniasse, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

2. Vastavalt artikli 10 lõike 2 punktile b ja lõikele 3 kaotatakse tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse II lisas loetletud ühendusest pärit toodete importimisel Jordaaniasse, järk-järgult järgmise ajakava kohaselt:

— nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 10 %ni tollimaksu baasmäärast,

— viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 20 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 30 %ni tollimaksu baasmäärast,

— seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 40 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast.

3. Tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse III lisa loetelus A loetletud ühendusest pärit toodete importimisel Jordaaniasse, kaotatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt:

— käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 80 %ni tollimaksu baasmäärast,

— ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 60 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 40 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 20 %ni tollimaksu baasmäärast,

— viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

4. Tollimaksud ja samaväärse toimega maksud, mida kohaldatakse III lisa B loetelus loetletud ühendusest pärit toodete importimisel Jordaaniasse, kaotatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt:

— nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 90 %ni tollimaksu baasmäärast,

— viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 80 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 70 %ni tollimaksu baasmäärast,

— seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 60 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 50 %ni tollimaksu baasmäärast,

— üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 40 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 30 %ni tollimaksu baasmäärast,

— üheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse iga tollimaksu ja maksu 20 %ni tollimaksu baasmäärast,

— kaheteistkümne aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse allesjäänud tollimaksud.

5. Seoses IV lisas loetletud toodetega vaatab assotsiatsiooninõukogu kohaldatava korra uuesti läbi nelja aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest. Uuel läbivaatamisel sätestab assotsiatsiooninõukogu IV lisas loetletud toodete osas tariifide kaotamise ajakava.

6. Kui antud toote puhul ilmnevad tõsised raskused, võib assotsiatsioonikomitee vastavalt lõigetele 2, 3 ja 4 kohaldatavad ajakavad ühisel kokkuleppel läbi vaadata, võttes arvesse, et läbivaatamiseks esitatud ajakava ei või kõnealuse toote osas pikendada rohkem kui kõige enam 12 aasta pikkuseks üleminekuperioodiks. Kui assotsiatsioonikomitee ei ole otsust teinud 30 päeva jooksul alates Jordaanialt ajakava läbivaatamise taotluse saamisest, võib Jordaania ajutiselt peatada ajakava kohaldamise kuni üheks aastaks.

7. Tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud järjestikuseid vähendamisi, on iga toote puhul 1. jaanuaril 1996 ühenduses tegelikult kohaldatud tollimaks.

8. Kui pärast 1. jaanuari 1996 kohaldatakse tariifide vähendamist erga omnes, asendab vähendatud tollimaks lõikes 7 nimetatud tollimaksu baasmäära sellise vähendamise kohaldamise kuupäevast alates.

9. Jordaania teatab ühendusele oma tollimaksu baasmäärad.

Artikkel 12

Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 13

1. Erandina artikli 11 sätetest võib Jordaania võtta piiratud kestusega meetmeid, mis seisnevad tollimaksude suurendamises või taaskehtestamises.

Need meetmed võivad hõlmata üksnes noori tööstusharusid või teatavaid sektoreid, mida korraldatakse ümber või mis on suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme.

Nende meetmete abil ühendusest pärinevate toodete Jordaaniasse importimisel rakendatavad tollimaksud ei tohi ületada 25 % väärtuselisest tollimaksust ja peavad andma eeliseid ühendusest pärinevatele toodetele. Nende toodete impordi koguväärtus, mille suhtes rakendatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 20 % ühendusest pärit tööstustoodete keskmisest koguimpordist kolme viimase aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed.

Neid meetmeid kohaldatakse kuni viis aastat, kui assotsiatsioonikomitee ei ole lubanud pikemat kehtivusaega. Nende meetmete kohaldamine lõpetatakse hiljemalt kõige enam 12 aasta pikkuse üleminekuaja lõppedes.

Kõnesolevaid meetmeid ei tohi võtta, kui kõikide asjaomase tootega seotud tollimaksude, koguseliste piirangute või samaväärse toimega maksude või meetmete kaotamisest on möödunud rohkem kui neli aastat.

Jordaania teatab assotsiatsioonikomiteele igast erakorralisest meetmest, mida ta kavatseb võtta, ning ühenduse taotlusel peetakse enne nende meetmete rakendamist nõu nii selliste meetmete kui nende kohaldamise valdkondade üle. Nimetatud meetmete võtmisel annab Jordaania komiteele käesoleva artikli alusel kehtestatud tollimaksude kaotamise ajakava. Ajakavas nähakse ette kõnesolevate tollimaksude järkjärguline kaotamine iga-aastaste võrdsete osadena, alustades hiljemalt kahe aasta möödumisel nende kehtestamisest. Assotsiatsioonikomitee võib teha otsuse teistsuguse ajakava kohta.

2. Erandina lõike 1 neljandast lõigust võib assotsiatsioonikomitee lubada Jordaanial jätkata lõike 1 kohaselt võetavate meetmete rakendamist kõige rohkem kolme aasta jooksul pärast 12 aasta pikkuse üleminekuaja lõppu, et võtta arvesse uue tööstuse rajamisel ettetulevaid raskusi ja teatavates sektorites toimuvaid ümberkorraldusi või tõsiseid raskusi.

2. PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 14

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Jordaaniast pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu II lisas.

Artikkel 15

Ühendus ja Jordaania suurendavad järk-järgult omavahelise põllumajanduskaubanduse liberaliseerimist.

Artikkel 16

1. Jordaaniast pärit põllumajandustoodete impordi korral ühendusse tehakse protokolli nr 1 sätete kohaseid soodustusi.

2. Ühendusest pärit põllumajandustoodete impordi korral Jordaaniasse tehakse protokolli nr 2 sätete kohaseid soodustusi.

Artikkel 17

1. 1. jaanuarist 2002 hindavad ühendus ja Jordaania olukorda, et määrata artiklis 15 sätestatud eesmärgi kohaselt kindlaks liberaliseerimismeetmed, mida ühendus ja Jordaania kohaldavad alates 1. jaanuarist 2003.

2. Ilma et see piiraks eelmise lõike sätete kohaldamist ning võttes arvesse lepinguosaliste vahelise põllumajandustoodetega kauplemise iseloomu ja nende toodete erilist tundlikkust, uurivad ühendus ja Jordaania assotsiatsioonikomitees korrapäraselt toodete kaupa ning vastastikku teineteisele täiendavate soodustuste andmise võimalust.

3. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 18

1. Ühenduse ja Jordaania vahelises kaubanduses ei kehtestata uusi koguselisi impordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

2. Ühenduse ning Jordaania vahelises kaubanduses kaotatakse koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed alates käesoleva lepingu jõustumisest.

3. Ühendus ja Jordaania ei kohalda omavahelise ekspordi suhtes tollimakse ega samaväärse toimega makse, koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid.

Artikkel 19

1. Kui lepinguosalise põllumajanduspoliitika rakendamise või selle kehtivate eeskirjade muutmise tagajärjel kehtestatakse erieeskirjad või kui selle põllumajanduspoliitika rakendamisega seotud sätteid muudetakse või laiendatakse, võib kõnealune lepinguosaline asjaomaste toodete puhul muuta käesolevast lepingust tulenevat korda.

2. Sel juhul informeerib asjaomane lepinguosaline assotsiatsioonikomiteed. Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku teise lepinguosalise taotlusel, et vajalikul määral arvesse võtta teise lepinguosalise huvisid.

3. Kui ühendus või Jordaania muudab lõike 1 kohaldamisel käesolevas lepingus põllumajandustoodete jaoks ettenähtud korda, annavad nad teise lepinguosalise territooriumilt pärit toodetele nende importimisel käesolevas lepingus ettenähtud soodustustega võrdseid soodustusi.

4. Käesoleva artikli kohaldamist võib arutada assotsiatsiooninõukogu nõupidamistel.

Artikkel 20

1. Jordaaniast pärinevate toodete importimisel ühendusse ei võimaldata neile soodsamat kohtlemist kui see, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

2. Käesoleva lepingu sätete kohaldamine ei piira ühenduse õiguse sätete kohaldamist Kanaari saarte suhtes käsitleva nõukogu 26. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1911/91 kohaldamist.

Artikkel 21

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjub teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid.

2. Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele otseselt või kaudselt kehtestatud kaudseid riigimakse.

Artikkel 22

1. Käesolev leping ei takista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduskorra säilitamist või sisseaseadmist, kui need ei muuda käesolevas lepingus sätestatud kauplemise korda.

2. Ühendus ja Jordaania peavad omavahel assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade rajamist käsitlevate lepingute ja vajaduse korral muude tähtsate küsimuste üle, mis on seotud nende kaubanduspoliitikaga kolmandate riikide suhtes. Sel viisil peetakse nõu eelkõige siis, kui Euroopa Liiduga ühineb mõni kolmas riik, et tagada ühenduse ja Jordaania vastastikuste huvide arvessevõtmine.

Artikkel 23

Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubanduses teise lepinguosalisega esineb dumpingut GATTi VI artikli tähenduses, võib ta sellise tegevuse vastu võtta sobivaid meetmeid GATTi VI artikli rakendamist käsitleva lepingu, asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja artiklis 26 sätestatud tingimuste ja korra kohaselt.

Artikkel 24

Kui teatud toote import suureneb niisuguste kogusteni ja niisugustel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada:

— märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaistele tootjatele ühe lepinguosalise territooriumil, või

— tõsiseid häireid mis tahes majandussektoris,

võib asjaomane lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid artiklis 26 sätestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 25

Kui artikli 18 lõike 3 järgimine toob kaasa:

i) reeksportimise kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline säilitab asjaomase toote puhul koguselised ekspordipiirangud, eksporditollimaksud või samaväärse toimega meetmed või

ii) eksportiva lepinguosalise jaoks olulise toote tõsise puudujäägi või sellise puudujäägi ohu,

ja kui eelnimetatud olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib see lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 26 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei või olla diskrimineerivad ja need kõrvaldatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta.

Artikkel 26

1. Kui ühendus või Jordaania kehtestab artiklis 24 kirjeldatud raskusi põhjustada võivate toodete importimisel haldusmenetluse, mille eesmärk on saada kiiresti teavet kaubandusvoogude suundumuste kohta, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele.

2. Artiklites 23, 24 ja 25 kirjeldatud juhtudel esitab asjaomane lepinguosaline enne nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist või lõike 3 punktiga d hõlmatud juhtudel võimalikult kiiresti assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida mõlemale lepinguosalisele vastuvõetav lahendus.

Sobivate meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteele ja neid meetmeid arutatakse komitees korrapäraselt eeskätt selleks, et kaotada need niipea, kui olukord seda võimaldab.

3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) artikli 23 puhul teavitatakse eksportivat lepinguosalist dumpingujuhtumist niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud juurdluse. Kui GATTi VI artikli tähenduses dumpingut ei ole lõpetatud või muud rahuldavat lahendust ei ole 30 päeva jooksul alates teatise esitamisest leitud, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed;

b) artiklis 24 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui 30 päeva jooksul teatamisest ei ole assotsiatsioonikomitee või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole ühtegi muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta küsimuse lahendamiseks sobivaid meetmeid. Need meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on tekkinud raskuste kõrvaldamiseks vaja;

c) artiklis 25 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele. Assotsiatsioonikomitee võib teha raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ta ei ole 30 päeva jooksul teatamisest arvates sellist otsust teinud, võib eksportiv lepinguosaline kohaldada kõnealuse toote ekspordi suhtes asjakohaseid meetmeid;

d) kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud muudavad sõltuvalt olukorrast kas eelneva teatamise või uurimise võimatuks, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 23, 24 ja 25 piiritletud olukordades viivitamata võtta olukorra lahendamiseks hädavajalikke ettevaatusabinõusid, teatades sellest kohe teisele lepinguosalisele.

Artikkel 27

Käesolevas lepingus sätestatu ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast; mis on seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervisega, kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsmisega; või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 28

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus käesoleva jaotise sätete kohaldamiseks ja nendega seotud halduskoostöö meetodid on sätestatud protokollis 3.

Artikkel 29

Kaupade klassifitseerimiseks lepinguosaliste vahelises kaubanduses kasutatakse kaupade koondnomenklatuuri.

III JAOTIS

ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSED

1. PEATÜKK

ASUTAMISÕIGUS

Artikkel 30

1. a) Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad Jordaania äriühingutele vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele. b) Ilma et see piiraks V lisas loetletud reservatsioonide kohaldamist, võimaldavad ühendus ja selle liikmesriigid nende territooriumil asutatud Jordaania äriühingute tütarettevõtjatele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui ühenduse äriühingutele. c) Ühendus ja selle liikmesriigid võimaldavad nende territooriumil asutatud Jordaania äriühingute filiaalidele vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui mis tahes kolmanda riigi äriühingute filiaalidele.

2. a) Ilma et see piiraks VI lisas loetletud reservatsioonide kohaldamist, võimaldab Jordaania ühenduse äriühingutele oma territooriumil vähemalt sama soodsaid asutamistingimusi kui oma või mis tahes kolmanda riigi äriühingutele, olenevalt sellest, mis on soodsam. b) Jordaania võimaldab ühenduse äriühingute tütarettevõtetele ja filiaalidele oma territooriumil vähemalt sama soodsaid tegevustingimusi kui oma äriühingutele ja filiaalidele või mis tahes kolmanda riigi Jordaanias asuvatele tütarettevõtetele või filiaalidele, olenevalt sellest, mis on soodsam

3. Lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b sätteid ei saa kasutada selleks, et hoiduda täitmast lepinguosalise selliseid õigusnorme, mida kohaldatakse selle lepinguosalise territooriumil asutatud teise lepinguosalise äriühingute tütarettevõtjate või filiaalide juurdepääsu suhtes teatavatele sektoritele või tegevustele.

Lõike 1 punktide b ja c ning lõike 2 punkti b kohaselt koheldakse äriühinguid, tütarettevõtteid ja filiaale, mis on asutatud ühenduses või Jordaanias käesoleva lepingu jõustumise päeval, ja äriühinguid, tütarettevõtteid ja filiaale, mis on asutatud pärast seda.

Artikkel 31

1. Artikli 30 sätteid ei kohaldata õhu-, sisevee- ega meretranspordi suhtes.

2. Mõlemad lepinguosalised lubavad teise lepinguosalise laevandusettevõtjatel, kes osutavad rahvusvahelisi mereveoteenuseid, kaasa arvatud osaliselt merel toimuvad ühendveod, arendada oma territooriumil allpool nimetatud äritegevust kas tütarettevõtja või filiaali vormis, võimaldades vähemalt sama soodsaid asutamis- ja tegevustingimusi kui need, mida võimaldatakse oma äriühingutele või mõne kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjale või filiaalile, sõltuvalt sellest, millised tingimused on soodsamad. Silmas on peetud järgmisi tegevusi, kuid nende loetelu pole ammendav:

a) meretransporditeenuste ja sellega seotud teenuste turustamine ja müük vahetult klientidele pakkumise tegemisest arve esitamiseni, sõltumata sellest, kas neid teenuseid osutab või pakub teenuse osutaja ise või selline teenuse osutaja, kellega teenuse müüjal on püsivad ärisuhted;

b) igasuguste transporditeenuste ja nendega seotud teenuste, sealhulgas ühendveoteenuste pakkumiseks vajalike sisemaatransporditeenuste, eelkõige sisevee-, maantee- ja raudteetransporditeenuste ostmine ja kasutamine enda huvides või oma klientide nimel (ja edasimüük oma klientidele);

c) veo- ja tollidokumentide või muude veetavate kaupade päritolu ja laadiga seotud dokumentide koostamine;

d) äriteabe andmine igasuguste vahenditega, kaasa arvatud arvutipõhised infosüsteemid ja elektrooniline andmevahetus (kui telekommunikatsiooniga seotud mittediskrimineerivatest piirangutest ei tulene teisiti);

e) ärisuhete loomine kohalike laevandusettevõtjatega, sealhulgas osalemine äriühingu aktsiakapitalis ja kohapeal palgatavate inimeste tööle võtmine (välismaalastest töötajate puhul käesoleva lepingu asjakohaste sätete järgi);

f) äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade sadamaskäike või lasti vastuvõtmist.

Artikkel 32

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) ühenduse äriühing või Jordaania äriühing – äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või Jordaania õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on vastavalt ühenduse või Jordaania territooriumil. Liikmesriigi või Jordaania õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, kellel on vastavalt ühenduse või Jordaania territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitletakse siiski vastavalt ühenduse või Jordaania äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Jordaania majandusega;

b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all olev äriühing;

c) äriühingu filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

d) asutamine – punktis a nimetatud ühenduse või Jordaania äriühingu õigus alustada majandustegevust, asutades tütarettevõtjaid ja filiaale vastavalt Jordaanias või ühenduses;

e) tegevus – majandustegevus;

f) majandustegevus – tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tegevus;

g) liikmesriigi või Jordaania kodanik – vastavalt liikmesriigi või Jordaania kodanikuks olev füüsiline isik;

h) rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja 2. peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Jordaaniat asuvate liikmesriigi või Jordaania kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Jordaaniat asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Jordaania kodanike kontrollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Jordaanias kooskõlas asjakohaste õigusaktidega.

Artikkel 33

1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida selliseid meetmeid või samme, mis kitsendavad teineteise äriühingute asutamis- ja tegutsemistingimusi, võrreldes käesoleva lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga.

2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 44 sätete kohaldamist. Artikli 44 alla kuuluvaid olukordi reguleerivad üksnes nimetatud artikli sätted.

Artikkel 34

1. Ühenduse ettevõttel või Jordaania territooriumil asutatud Jordaania või ühenduse ettevõttel on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Jordaania või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Jordaania kodanikud, tingimusel et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes sellised äriühingud, tütarettevõtted või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud.

2. Eespool nimetatud äriühingute, edaspidi “organisatsioonid”, võtmeisikud on punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviidavad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse, tingimusel et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul:

a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ jälgib (jälgivad) või juhib (juhivad) ning kelle pädevuses on: — ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine, — teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, — isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus;

b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba;

c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomasel organisatsioonil peab olema põhitegevuskoht lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõttesse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune.

3. Liikmesriikide või Jordaania kodanike sisenemine vastavalt Jordaania või ühenduse territooriumile ning ajutine viibimine Jordaanias või ühenduse territooriumil on lubatud, kui äriühingute esindajad on lõike 2 punktis a määratletud juhtival kohal töötavad isikud ja kui nad vastutavad Jordaania või ühenduse äriühingu asutamise eest vastavalt ühenduses või Jordaanias, kui:

— need esindajad ei teosta müüki ega osuta ise teenuseid ja

— äriühingul ei ole ühtegi teist esindajat, kontorit, filiaali ega tütarettevõtet vastavalt ühenduse liikmesriigis või Jordaanias.

Artikkel 35

Et ühenduse kodanikel ja Jordaania kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata tegevust reguleeritud kutsealal, uurib assotsiatsiooninõukogu, milliseid meetmeid on vaja võtta kvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks.

Artikkel 36

Artikli 30 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja mis on põhjendatud nende filiaalide ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide juriidiliste või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, kui on tingimata vajalik sellistest juriidilistest või tehnilistest erinevustest tulenevalt või finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvest tulenevalt.

2. PEATÜKK

TEENUSTE PIIRIÜLENE OSUTAMINE

Artikkel 37

1. Lepinguosalised annavad oma parima, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Jordaania äriühingutel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut.

2. Assotsiatsiooninõukogu annab vajalikud soovitused lõikes 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks.

Artikkel 38

Et tagada lepinguosaliste vahelise veonduse kooskõlastatud areng, mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivad lepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist ja nõupidamisi sõlmida vajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuse turulepääsu ja teenuste osutamise tingimusi maantee-, raudtee- ja sisevee- ning vajaduse korral õhutranspordis.

Artikkel 39

1. Rahvusvahelise meretranspordi puhul kohustuvad lepinguosalised tõhusalt rakendama põhimõtet, mis tagab piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele kaubanduslikel alustel.

a) Eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu ühe või teise osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonist liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendi kohta. Liinid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet.

b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon.

2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised:

a) ei võta kasutusele lastijaotusklausleid tulevastes kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega, mis hõlmavad puist- ja vedellastivedusid ning liinilaevandust. See ei välista siiski sellise korra võimalust liinilaevavedude puhul sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel;

b) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ja haldus-, tehnilised ning muud takistused, millel võib olla diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste vabale osutamisele.

Muu hulgas kohtlevad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutatavaid laevu ja emma-kumma lepinguosalise territooriumil registreeritud laevu sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ning sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamise võimaldamisel vähemalt sama soodsalt kui oma laevu.

3. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 40

1. Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva jaotise arendamist seoses “majandusintegratsiooni lepinguga” nagu teenustekaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklis määratletud.

2. Assotsiatsiooninõukogu kontrollib lõikes 1 osutatud eesmärki esimest korda hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest.

3. Assotsiatsiooninõukogu võtab kontrollimisel arvesse lepinguosaliste õigusaktide ühtlustamisel asjaomaste tegevuste osas tehtud edusamme.

Artikkel 41

1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisukohalt.

2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma asjaomase lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega.

Artikkel 42

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepingu osalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamist ja teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Eeltoodud säte ei piira artikli 41 kohaldamist.

Artikkel 43

Jordaania ja ühenduse äriühingute ühiselt kontrollitavate ja nende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti käesoleva jaotise sätteid.

Artikkel 44

Tingimused, mida üks lepinguosaline võimaldab teisele käesoleva lepingu alusel, ei või alates päevast, millest jääb üldisest teenuskaubanduse kokkuleppest (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevani üks kuu, olla GATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsamad kui tingimused, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätete kohaselt ja mis kehtivad iga teenindusvaldkonna, allvaldkonna ja teenindusviisi kohta.

Artikkel 45

Käesoleva jaotise kohaldamisel ei võeta arvesse tingimusi, mida ühendus, selle liikmesriigid või Jordaania võimaldavad majandusintegratsiooni lepingutest tulenevate kohustuste alusel GATSi V artikli põhimõtete kohaselt.

Artikkel 46

1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistata lepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kui sellised meetmed on vastuolus käesoleva lepingu sätetega, ei või neid kasutada selleks, et lepinguosaline saaks hoiduda lepingujärgsete kohustuste täitmisest.

2. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat salajast või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.

Artikkel 47

Käesoleva lepingu sätted ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et takistada käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.

IV JAOTIS

MAKSED, KAPITALI LIIKUMINE JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED

1. PEATÜKK

MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE

Artikkel 48

Kui artiklite 51 ja 52 sätetest ei tulene teisiti, ei kohaldata käesoleva lepingu raames kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumisega seotud jooksvate maksete suhtes piiranguid.

Artikkel 49

1. Käesoleva lepingu raames ja kohaldades artiklite 50 ja 51 sätteid ning ilma et see piiraks artikli 30 lõike 2 punktis a osutatud VI lisa sätete täitmist, ei seata kapitali liikumisele ühendusest Jordaaniasse ja kapitali liikumisele, mis on seotud otseinvesteeringutega Jordaaniast ühendusse, mingeid piiranguid.

2. Jordaania kapitali väljavoolu suhtes ühendusse, v.a. otseinvesteeringud, kohaldatakse Jordaanias kehtivaid seadusi.

3. Lepinguosalised peavad kapitali liikumise täieliku liberaliseerimise saavutamiseks nõu niipea, kui tingimused on täidetud.

Artikkel 50

Kui käesoleva lepingu muudest sätetest ning ühenduse ja Jordaania muudest rahvusvahelistest kohustustest ei tulene teisiti, ei piira artikli 49 sätted mis tahes piirangu kohaldamist, mis kehtib nende vahel käesoleva lepingu jõustumispäeval nendevahelise kapitali liikumise suhtes ja on seotud otseinvesteerimisega, sealhulgas kinnisvarasse, või asutamisega.

Siiski ei mõjuta see Jordaanias ühenduse residentide ja ühenduses Jordaania residentide tehtud investeeringute ja nendest tuleneva kasumi viimist välismaale.

Artikkel 51

Kui ühenduse ja Jordaania vaheline kapitali liikumine erandlikel asjaoludel põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi vahetuskursi- või rahapoliitika rakendamisel ühenduses või Jordaanias, võib vastavalt ühendus või Jordaania GATSi raames kehtestatud tingimuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artikli kohaselt võtta ühenduse ja Iisraeli vahelise kapitali liikumise suhtes kaitsemeetmeid ajaks, mis ei ületa kuut kuud, kui sellised meetmed on hädavajalikud.

Artikkel 52

Kui üks või mitu ühenduse liikmesriiki või Jordaania on tõsistes raskustes või neid ähvardavad tõsised raskused seoses maksebilansiga, võib ühendus või Jordaania vastavalt GATTi raames kehtestatud tingimustele ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artiklile kehtestada piirangud jooksvatele maksetele, kui sellised meetmed on hädavajalikud. Olenevalt asjaoludest teatab ühendus või Jordaania viivitamata sellest teisele lepinguosalisele ning esitab võimalikult kiiresti meetmete kõrvaldamise ajakava.

2. PEATÜKK

KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 53

1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kui see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Jordaania vahel:

a) kõik ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja ettevõtjatevaheline kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk on konkurentsi takistamine, piiramine või moonutamine või mis seda esile kutsub;

b) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või Jordaania territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt;

c) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.

2. Igasugust käesoleva artikliga vastuolus olevat tegevust hinnatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 sätestatud eeskirjadest tulenevate kriteeriumide alusel, ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete osas eeskirjade alusel, mis on sätestatud selle lepingu artiklites 65 ja 66 ning ühenduse eeskirjades riigiabi kohta, sealhulgas teisestes õigusaktides.

3. Assotsiatsiooninõukogu võtab lõigete 1 ja 2 rakendamiseks vajalikud eeskirjad vastu viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Nende eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse lõike 1 punkti c rakenduseeskirjadena GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamist ja kohaldamist käsitleva kokkuleppe sätteid.

4. a) Lõike 1 punkti c sätete kohaldamisel tunnistavad lepinguosalised, et esimese viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist võetakse Jordaania poolt äriühingutele antud mis tahes riigiabi hindamisel arvesse, et Jordaaniat käsitatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktis a kirjeldatud nende ühenduse aladega samaväärse alana, kus elustandard on ebaharilikult madal või kus on suur vaeghõive. Jordaania majanduslikku olukorda arvesse võttes otsustab assotsiatsiooninõukogu, kas nimetatud ajavahemikku tuleks pikendada veel viie aasta võrra. b) Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, esitades teisele lepinguosalisele muu hulgas iga-aastase aruande antud abi kogusumma ja jaotamise kohta ning taotluse korral informatsiooni abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

5. II jaotise 2. peatüki toodete suhtes:

— ei kohaldata lõike 1 punkti c,

— hinnatakse kõiki lõike 1 punktiga a vastuolus olevaid teguviise vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklitele 42 ja 43 ning eelkõige nõukogu määruses nr 26/62 kehtestatud kriteeriumidele.

6. Kui ühendus või Jordaania leiab, et teatav teguviis on käesoleva artikli lõikega 1 kokkusobimatu ja:

— sellega ei ole nõuetekohaselt reguleeritud lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjades või

— kui niisuguste eeskirjade puudumisel kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada olulist kahju teise lepinguosalise huvidele või selle kodumaisele tööstusele, kaasa arvatud teenindusala,

võib ta võtta sobivaid meetmeid pärast nõupidamist assotsiatsioonikomitees või kui küsimuse nõupidamisele esitamisest on möödunud 30 tööpäeva.

Lõike 1 punkti c vastase tegevuse puhul võib kõnealuseid sobivaid meetmed, kui nende suhtes kohaldatakse GATTi, võtta üksnes sellises korras ja neil tingimustel, mis on sätestatud GATTis või muudes selle alusel vastuvõetud ja lepinguosaliste suhtes kohaldatavates õigusdokumentides.

7. Olenemata sellest, mida lõike 3 kohaselt vastuvõetud vastupidistes sätetes ette nähakse, vahetavad lepinguosalised teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 54

Ilma et see piiraks GATTis ettenähtud kohustusi, kohandavad liikmesriigid ja Jordaania järk-järgult oma kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest ei oleks kaupade hankimis- ja turustamistingimuste suhtes diskrimineerimist liikmesriikide ja Jordaania kodanike vahel. Assotsiatsioonikomiteed teavitatakse selle eesmärgi rakendamiseks võetud meetmetest.

Artikkel 55

Riigi osalusega äriühingutele ja eri- või ainuõigustega ettevõtjatele tagab assotsiatsiooninõukogu, et käesoleva lepingu jõustumispäevale järgnevast viiendast aastast ei jõustata ega säilitata ühtki meedet, mis moonutab kaubandust ühenduse ja Jordaania vahel sedavõrd, et see on vastuolus lepinguosaliste huvidega. See säte ei takista nendele ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist juriidiliselt ega faktiliselt.

Artikkel 56

1. Käesoleva artikli ja VII lisa sätete kohaselt võimaldavad ja tagavad lepinguosalised piisava ja tõhusa intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega, sealhulgas tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Lepinguosalised uurivad korrapäraselt käesoleva artikli ja VII lisa rakendamist. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi alal tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

Artikkel 57

Lepinguosalised püüavad vähendada erinevusi standardimise ja vastavushindamise alal. Selleks sõlmivad nad vajaduse korral vastavushindamise vallas vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid.

Artikkel 58

Lepinguosalised lepivad kokku riigihankelepingute järkjärgulises liberaliseerimises. Assotsiatsiooninõukogu annab selle eesmärgi rakendamiseks nõu.

V JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 59

Eesmärgid

1. Lepinguosalised kohustuvad intensiivistama majanduskoostööd vastastikuste huvide ja käesoleva lepingu üldiste eesmärkide kohaselt.

2. Majanduskoostöö eesmärk on toetada Jordaania enda jõupingutusi püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu saavutamiseks.

Artikkel 60

Kohaldamisala

1. Koostöös keskendutakse peamiselt sektoritele, mis kannatavad siseraskuste all või mida mõjutab Jordaania majanduse üldine liberaliseerimine ning eelkõige Jordaania ning ühenduse vahelise kaubanduse liberaliseerimine.

2. Koostöös keskendutakse peamiselt valdkondadele, mis võivad lähendada ühenduse ja Jordaania majandust, eelkõige neile, mis aitavad kaasa püsiva kasvu ja tööhõive saavutamisele.

3. Lepinguosalised edendavad Jordaania ja teiste piirkonna riikide majanduskoostööd.

4. Eri sektorite majanduskoostöö elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaitset ja ökoloogilise tasakaalu säilitamist, mis on nende sektorite seisukohast oluline.

5. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et hõlmavad majanduskoostööga muid sektoreid, mis ei ole käesoleva jaotise sätetega reguleeritud.

Artikkel 61

Meetodid ja üksikasjalikud eeskirjad

Majanduskoostööd tehakse eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:

a) kahe lepinguosalise korrapärane kõiki makromajanduspoliitika aspekte hõlmav majandusdialoog;

b) korrapärane teabe ja ideede vahetus igas koostöösektoris, kaasa arvatud ametnike ja ekspertide kohtumised;

c) nõuannete, teadmiste ja koolituse edasiandmine;

d) ühistegevus, nagu seminarid ja õpikojad;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) ühisettevõtete soodustamine.

Artikkel 62

Piirkondlik koostöö

Piirkondliku koostöö edendamiseks toetavad lepinguosalised toiminguid, millel on piirkondlik mõju või mis ühendavad piirkonna teisi riike.

Sellised toimingud võivad hõlmata järgmiseid:

— piirkonnasisese kaubanduse soodustamine,

— keskkonnaküsimused,

— majandusliku infrastruktuuri väljatöötamine,

— teaduslikud ja tehnoloogilised uuringud,

— kultuuriga seotud küsimused,

— tolliga seotud küsimused.

Artikkel 63

Haridus ja koolitus

Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et teha kindlaks ja rakendada kõige tõhusamaid meetmeid, et parandada märkimisväärselt hariduse ja kutsehariduse olukorda, eelkõige seoses avaliku ja erasektori ettevõtetega, kaubandusega seotud teenustega, avaliku haldusega ja ametiasutustega, tehniliste asutuste, standardiseerimis- ja sertifitseerimisasutuste ja teiste asjakohaste organisatsioonidega. Seoses sellega pööratakse erilist tähelepanu tööstuse restruktureerimisega seotud kutseõppele.

Koostöö soodustab ka ühenduse ja Jordaania eriasutuste vaheliste sidemete loomist ning edendab teabe ja kogemuste vahetust ning tehniliste ressursside ühist kasutamist.

Artikkel 64

Teadus- ja tehnikakoostöö

Koostöö eesmärk on:

a) soodustada püsisidemete loomist lepinguosaliste teadusringkondade vahel eelkõige järgmiste toimingute abil: — pakkuda Jordaaniale juurdepääsu ühenduse teadus- ja arendusprogrammidele kooskõlas kolmandate riikide osalust reguleerivate olemasolevate sätetega, — Jordaania osalemine detsentraliseeritud koostöö võrgustikes, — koolituse ja uuringute vahelise koostoime edendamine;

b) Jordaania uurimustöövõimaluste suurendamine;

c) tehnoloogiliste uuenduste toetamine, uute tehnoloogiate edastamine ja oskuste levitamine, eelkõige Jordaania tööstusalase võimekuse kiirendamise eesmärgil.

Artikkel 65

Keskkond

1. Koostöö eesmärk on vältida keskkonnaseisundi halvenemist, ohjeldada saastamist ja kasutada loodusvarasid mõistlikult, et tagada säästev areng ja edendada piirkondlikke keskkonnaalaseid ettevõtmisi.

2. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

— kõrbestumine,

— merevee kvaliteet, meresaaste kontrollimine ja vältimine,

— veeressursside majandamine,

— energia asjakohane kasutamine,

— jäätmemajandus,

— tööstuse arengu mõju keskkonnale tervikuna ja eelkõige tööstusrajatiste ohutus,

— põllumajanduse mõju pinnase ja vee omadustele,

— keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus,

— kõrgetasemeliste keskkonnajuhtimis-, -seire- ja -järelevalvemeetodite kasutamine, sealhulgas keskkonnateabesüsteemide (EIS) kasutamine ja keskkonnamõju hindamine,

— sooldumine.

Artikkel 66

Tööstuskoostöö

Koostöö edendab ja tugevdab eelkõige:

— tööstuskoostööd ühenduse ja Jordaania majandustegevuses osalejate vahel, sealhulgas Jordaania pääsu nii majandustegevuses osalejate vastastikuseks lähendamiseks kui ka hajutatud koostööks loodud ühenduse võrkudesse,

— Jordaania tööstuse moderniseerimist ja ümberstruktureerimist,

— eraettevõtluse arengut soosiva keskkonna loomist ja toetamist, et stimuleerida tööstustoodangu kasvu ja mitmekesistamist,

— koostööd ühenduse ja Jordaania väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel,

— tehnosiiret, uuendusi ning teadus- ja arendustegevust,

— Jordaania tööstustoodangu mitmekesistamist,

— inimressursside suurendamist,

— investeerimissummade hõlpsamat kättesaadavust,

— uuenduste soodustamist,

— teabe abiteenuste arendamist.

Artikkel 67

Investeeringud ja investeeringute soodustamine

Koostöö eesmärgiks on Jordaanias investeeringute jaoks soodsa ja stabiilse keskkonna loomine. See tähendab järgmiste valdkondade arendamist:

— ühtlustatud ja lihtsustatud halduskord; ühisinvesteeringuvahendid, eelkõige mõlema lepinguosalise väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse investeerimiseks; infokanalid ja investeerimisvõimaluste kindlakstegemise vahendid,

— osapoolte vahelisi investeeringuid soodustava õiguskeskkonna loomine, vajaduse korral liikmesriigi ja Jordaania vaheliste investeeringukaitselepingute sõlmimise ja topeltmaksustamise lepingute teel,

— tootlike investeeringute rahastamiseks juurdepääs kapitaliturgudele,

— Jordaania ja ühenduse äriühingute ühisettevõtted.

Artikkel 68

Standardimine ja vastavushindamine

Käesolevas valdkonnas on koostöö eesmärk eelkõige:

a) suurendada ühenduse eeskirjade kohaldamist standardimise, metroloogia, kvaliteedistandardite ja vastavuse tunnustamise valdkonnas;

b) Jordaania vastavushindamise asutuste taseme tõstmine eesmärgiga õigel ajal ja võimaluste piires vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimine;

c) intellektuaal-, isikliku ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning standardimise ja kvaliteedistandardite kinnitamise struktuuride arendamine.

Artikkel 69

Õigusnormide ühtlustamine

Lepinguosalised teevad kõik, et ühtlustada oma asjakohased õigusnormid ja seeläbi hõlbustada käesoleva lepingu rakendamist.

Artikkel 70

Finantsteenused

Lepinguosalised teevad koostööd selleks, et ühtlustada oma standardeid ja eeskirju, eelkõige selleks, et:

a) tugevdada ja restruktureerida Jordaania rahandussektorit;

b) arendada panganduse, kindlustuse ja teiste Jordaania finantssektorite raamatupidamis-, järelevalve- ja reguleerimissüsteeme.

Artikkel 71

Põllumajandus

Lepinguosalised keskenduvad koostöös eelkõige järgmisele:

— selliste tegevuspõhimõtete toetamine, mida nad rakendavad toodangu mitmekesistamiseks,

— keskkonnasõbraliku põllumajanduse edendamine,

— vabatahtlike suhete tihendamine ühenduses ja Jordaanias majandusharusid ja elukutseid esindavate ettevõtjate, ühenduste ja organisatsioonide vahel,

— tehniline abi ja koolitus,

— fütosanitaar- ja veterinaarstandardite ühtlustamine,

— maapiirkondade ühtlane arendamine, sealhulgas põhiteenuste parandamine ja sellega seotud majandustegevuse arendamine,

— koostöö maapiirkondade vahel, maapiirkondade arenguga seotud kogemuste ja oskusteabe vahetus.

Artikkel 72

Transport

Koostöö eesmärgid on:

— restruktureerida ja ajakohastada ühist huvi pakkuvate peamiste üle-euroopaliste ühendusteedega seotud maantee-, sadama- ja lennuväljainfrastruktuurid,

— ühenduses valitsevatele tegevusstandarditele vastavate standardite loomine ja jõustamine,

— tehniliste seadmete täiendamine, et need vastaksid ühenduse raudtee-/maanteetranspordi, konteinervedude ja ümberlaadimise standarditele,

— transiidinõuete järkjärguline lihtsustamine,

— parandada lennujaamade, raudteejaamade ja lennujuhtimiskeskuste korraldust, sealhulgas asjaomaste siseriiklike asutuste koostööd.

Artikkel 73

Andmeliikluse infrastruktuur ja telekommunikatsioon

Koostöös keskendutakse järgmisele:

a) telekommunikatsiooni üldküsimused;

b) infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni standardimine, vastavustestimine ja sertifitseerimine;

c) uue infotehnoloogia levitamine, eriti seoses võrkude ja nende sidumisega (ISDN – integraalteenuste digitaalvõrk; EDI – elektronandmevahetus);

d) uute side- ja infotehnoloogiavahendite alase uurimis- ja arendustegevuse soodustamine, et arendada infotehnoloogia, side, teenuste ja varustusega seotud seadmete, teenuste ja rakenduste turgu.

Artikkel 74

Energia

Koostöö eelisvaldkonnad on:

— taastuvenergia ja piirkonnale omaste energiaallikate edendamine,

— energia säästmise ja efektiivsuse suurendamine,

— rakendusuuringud, eriti ühenduse ja Jordaania ettevõtjaid ühendavate majandus- ja sotsiaalsektori andmevõrkudega seoses,

— energiavõrkude kaasajastamise ja arendamise toetamine ning nende Euroopa Ühenduse võrkudega liitmise toetamine.

Koostöös keskendutakse ka gaasi, nafta ja elektri edastamise hõlbustamisele.

Artikkel 75

Turism

Käesolevas valdkonnas on koostööalased prioriteedid järgmised:

— turismitööstusega seotud teadmiste parandamine ja turismi mõjutava poliitika suurema järjepidevuse tagamine,

— turismi hooajalise jaotumise edendamine,

— koostöö edendamine naaberriikide piirkondade ja linnade vahel,

— turistidele pakutava teabe kvaliteedi tõstmine ja nende huvide kaitsmine,

— kultuuripärandi tähtsuse esiletoomine turisminduses,

— turismi ja keskkonna vastastikuse mõju vajaliku säilitamise tagamine,

— turismi konkurentsivõimelisuse tõstmine eelkõige hotellide juhtimises suurema professionaalsuse toetamise kaudu,

— teabe vahetamine turismi kavandatava arengu ja turismialaste turundusettevõtmiste, esitluste, näituste, kohtumiste ja väljaannete kohta.

Artikkel 76

Toll

1. Lepinguosalised kohustuvad arendama tollikoostööd, et tagada kaubandussätete järgimine. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

a) kaupade tollivormistusega seotud kontrolli ja protseduuride lihtsustamine;

b) ühtse haldusdokumendi ning ühenduse ja Jordaania transiidikorda siduva süsteemi kasutuselevõtmine.

2. Ilma et see piiraks muid käesoleva lepinguga ettenähtud koostöövorme, eelkõige uimastite ja rahapesu vastase võitluse osas, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi protokolli nr 4 kohaselt.

Artikkel 77

Statistikaalane koostöö

Käesolevas valdkonnas on koostöö peamine eesmärk meetodite ühtlustamine, et luua usaldusväärne statistika haldamise baas kaubandust, elanikkonda, migratsiooni ja üldiselt kõiki käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondi käsitlevatest statistilistest andmetest, mis sobivad statistika koostamiseks.

Artikkel 78

Rahapesu

1. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige selleks, et vältida oma rahandussüsteemide kuritegeliku kasutamise, eeskätt narkokaubandusest saadud rahapesu vältimiseks.

2. Koostöö selles valdkonnas hõlmab eelkõige tehnilise abi ja koolituse andmist ühenduse ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditega samaväärsete standardite kehtestamiseks rahapesu vastu võitlemisel.

Artikkel 79

Uimastitevastane võitlus

1. Lepinguosalised püüavad koostööga eelkõige:

— tõhustada narkootikumide ja psühhotroopsete ainete levitamise ja ebaseadusliku kauplemise vastu suunatud tegevust ja meetmeid ning vähendada nende ainete väärkasutust,

— toetada ühist lähenemisviisi narkootikumide kasutamise vähendamiseks.

2. Lepinguosalised määravad oma asjakohaste õigusnormide kohaselt üheskoos kindlaks nende eesmärkide saavutamiseks sobivad tegevuskavad ja koostöömeetodid. Meetmeid, mida ühiselt ei rakendata, arutatakse ja kooskõlastatakse põhjalikult.

Nendes meetmetes võivad oma volituste piires osaleda asjaomased avalikud ja eraasutused, kes teevad koostööd Jordaania ning ühenduse ja selle liikmesriikide pädevate asutustega.

3. Koostöö toimub teabevahetuse ja vajaduse korral ühismeetme vormis järgmistes valdkondades:

— narkomaanide raviks ja rehabilitatsiooniks ettenähtud hoolekande- ja tervishoiuasutuste ja teabekeskuste rajamine või laiendamine,

— vältimis-, koolitus- ja epidemioloogilise uurimise projektide rakendamine,

— ühenduse ja asjakohaste rahvusvaheliste asutuste, eeskätt kemikaalidega tegeleva töökonna (CATF) poolt vastuvõetud standarditega samaväärsete standardite kehtestamine, et vältida narkootikumide ja psühhotroopsete ainete lähteainete ning oluliste koostisainete kasutamist narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks.

VI JAOTIS

SOTSIAAL- JA KULTUURIKOOSTÖÖ

1. PEATÜKK

SOTSIAALDIALOOG

Artikkel 80

1. Lepinguosalised alustavad vastastikust huvi pakkuvates sotsiaalsetes küsimustes korrapärast dialoogi.

2. Dialoogi käigus püütakse leida viise ja vahendeid, et teha täiendavaid edusamme töötajate liikumise ning vastuvõtjariikide territooriumil seaduslikult elavate Jordaania ja ühenduse kodanike võrdse kohtlemise ning sotsiaalse integreerimise valdkonnas.

3. Dialoogi käigus keskendutakse probleemidele, mis on seotud järgmistega:

a) võõrkogukondade elu- ja töötingimused;

b) ränne;

c) ebaseaduslik sisseränne ja ebaseaduslike sisserändajate kodumaale tagasisaatmine vastuvõtjariigi elamist ja asutamist käsitlevate õigusaktide alusel;

d) Jordaania ja ühenduse kodanike võrdset kohtlemist käsitlevad projektid ja programmid, kultuuri ja tsivilisatsiooni vastastikune tundmaõppimine, sallivuse suurendamine ja diskrimineerimise kõrvaldamine.

Artikkel 81

Sotsiaalset dialoogi peetakse samal tasandil ja samas korras, nagu on sätestatud käesoleva lepingu I jaotises, milles on ette nähtud sellise dialoogi raamistik.

2. PEATÜKK

SOTSIAALKOOSTÖÖ MEETMED

Artikkel 82

1. Lepinguosalised kinnitavad koos majanduse arenguga toimuva sotsiaalse arengu tähtsust. Nad asetavad eelisjärjekorda eelkõige sotsiaalsete põhiõiguste austamise.

2. Lepinguosaliste parema koostöö tagamiseks sotsiaalvaldkonnas nähakse ette meetmed ja kavad lepinguosalistele huvi pakkuvates valdkondades.

Eelistatakse järgmiseid tegevusi:

a) migratsiooniga seotud surve vähendamine kõrge migratsiooniastmega piirkondades töökohtade loomise ja koolituse pakkumise kaudu;

b) kodumaale tagasi saadetud ebaseaduslike immigrantide reintegreerimine;

c) naiste rolli suurendamine sotsiaalses ja majanduslikus arengus, eelkõige hariduse ja meedia kaudu, võttes arvesse Jordaania vastavat poliitikat;

d) Jordaania pereplaneerimis- ning ema ja lapse kaitse kavade arendamine ja edendamine;

e) sotsiaalkaitsesüsteemi parandamine;

f) ravikindlustussüsteemi arendamine;

g) elutingimuste parandamine ebasoodsamatel, tiheda asustusega aladel;

h) liikmesriikides elavate Jordaania ja Euroopa noorte ühisrühmade vahetus- ja meelelahutuskavade rakendamine ja rahastamine, et edendada kultuuride vastastikust tundmaõppimist ja soodustada sallivust.

Artikkel 83

Koostööprojekte võib koordineerida koos liikmesriikide ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

Artikkel 84

Enne käesoleva lepingu jõustumisele järgneva esimese aasta lõppu moodustab assotsiatsiooninõukogu töörühma. Töörühma ülesanne on hinnata korrapäraselt 1. ja 2. peatüki sätete rakendamist.

3. PEATÜKK

KULTUURIKOOSTÖÖ JA TEABEVAHETUS

Artikkel 85

1. Vastastikuse tundmise ja arusaamise edendamiseks ning võttes arvesse juba väljatöötatud projekte, kohustuvad lepinguosalised teineteise kultuurist lugu pidades tugevdama kestva kultuuridialoogi eeldusi ja soodustama pidevat omavahelist kultuurikoostööd kõikides tegevusvaldkondades.

2. Lepinguosalised pööravad koostööprojektide ja -kavade kindlaksmääramisel ning ühismeetmete võtmisel eelkõige tähelepanu noortele, kirjalikele ning audiovisuaalsetele väljendus- ja sidevahenditele ning oma kultuuripärandi kaitsele ja levitamisele.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et ühenduses või mõnes liikmesriigis juba rakendatavaid kultuurikoostöökavasid võib laiendada ka Jordaaniale.

4. Lepinguosalised edendavad vastastikku kasulikku tegevust informatsiooni ja side alal.

VII JAOTIS

RAHANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 86

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib Jordaania kasutada terviklikku finantskoostöö raamistikku kooskõlas asjakohaste menetluste ja vajalike rahaliste vahenditega.

Lepinguosalised lepivad kokku kõnealuste menetluste osas, kasutades kõige asjakohasemaid vahendeid pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Lisaks käesoleva lepingu V ja VI jaotisega hõlmatud valdkondadele tehakse finantskoostööd eelkõige järgmistes valdkondades:

— majanduse ajakohastamiseks ettenähtud reformide edendamine,

— majanduse infrastruktuuri ajakohastamine,

— erainvesteeringute ja töökohtade loomise soodustamine,

— reageerimine vabakaubanduspiirkonna astmelisest rajamisest Jordaaniale põhjustatud majandusliku mõju tagajärgedele, eelkõige moderniseerides tööstust ja muutes selle struktuuri,

— sotsiaalsektoris rakendatava poliitikaga kaasnevad meetmed.

Artikkel 87

Vahemere riikide ümberkorralduskavade toetamiseks ettenähtud ühenduse rahastamisvahendite raames ja koostöös Jordaania asutuste ning muude toetajate, eriti rahvusvaheliste finantseerimisasutustega, uurib ühendus sobivaid võimalusi, et toetada Jordaania poolt teostatavat ümberkorralduspoliitikat, mille eesmärk on taastada finantstasakaal kõikides tähtsates aspektides ning luua majanduskasvu toetav ja samal ajal sotsiaalset heaolu suurendav majanduskeskkond.

Artikkel 88

Koordineeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmise tagamiseks erandlike makromajanduslike ja rahandusprobleemide puhul, mis võivad tekkida käesoleva lepingu rakendamise tagajärjel, peavad lepinguosalised V jaotises ettenähtud korrapärast majandusdialoogi, et pöörata erilist tähelepanu kaubanduse ja finantsvoogude kontrollimisele lepinguosaliste vahelistes suhetes.

VIII JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 89

Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, kes tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas ja alati vajaduse korral oma esimehe algatusel ning kooskõlas oma töökorras sätestatud tingimustega.

Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Artikkel 90

1. Assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Jordaania valitsuse liikmed.

2. Assotsiatsiooninõukogu liikmeid võib esindada nõukogu töökorras sätestatud tingimustel.

3. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra.

4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on nõukogu töökorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Jordaania valitsuse liige.

Artikkel 91

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel.

Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad vajalikke meetmeid nende otsuste rakendamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi.

Ta koostab oma otsused ja soovitused kahe lepinguosalise kokkuleppel.

Artikkel 92

1. Nõukogu volituste kohaselt moodustatakse assotsiatsioonikomitee, kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitused osaliselt või täielikult edasi assotsiatsioonikomiteele.

Artikkel 93

1. Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku ametnike tasandil ja sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Jordaania valitsuse esindajad.

2. Assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra.

3. Assotsiatsioonikomitee eesistuja on vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja ja Jordaania Vabariigi Valitsuse liige.

Artikkel 94

1. Assotsiatsioonikomiteel on volitused teha otsuseid käesoleva lepingu haldamise kohta ning nõukogu poolt temale delegeeritud valdkondades.

2. Ta koostab oma otsused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel. Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja nad võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid.

Artikkel 95

Assotsiatsiooninõukogu võib luua käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid.

Artikkel 96

Assotsiatsiooninõukogu võtab vajalikud meetmed, et hõlbustada Euroopa Parlamendi ja Jordaania parlamendi vahelist koostööd ja kontakte.

Artikkel 97

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsusega.

3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks.

4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, võib emb-kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena.

Assotsiatsiooninõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku.

Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

Mõlemad vaidlusosalised peavad võtma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid.

Artikkel 98

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemisega või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avalikku korda mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks.

Artikkel 99

Käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:

— ei tohi meetmed, mida Jordaania rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel,

— ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Jordaania suhtes, põhjustada diskrimineerimist Jordaania kodanike ega Jordaania äriühingute vahel.

Artikkel 100

Otsese maksustamise osas käesoleva lepingu sätted ei:

— laienda maksusoodustusi, mida emb-kumb lepinguosaline on andnud mõne talle kohustusliku rahvusvahelise lepingu või kokkuleppega,

— takista kummalgi lepinguosalisel vastu võtmast või kohaldamast pettuse või maksudest kõrvalehoidmise vältimisele suunatud meetmeid,

— piira kummagi lepinguosalise õigust kohaldada oma maksualaste õigusaktide sätteid maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 101

1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete väljavalimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist kõige vähem. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud organis.

Artikkel 102

Protokollid nr 1–4 ja I–VII lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Deklaratsioonid ja kirjavahetus on esitatud lõppaktis, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 103

Käesoleva lepingu kohaldamisel on “lepinguosalisteks” ühelt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ja teiselt poolt Jordaania.

Artikkel 104

Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 105

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguid, ja nimetatud lepingutes sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Jordaania territooriumi suhtes.

Artikkel 106

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja araabia keeles ning mille tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 107

1. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

2. Jõustumisel asendab käesolev leping 18. jaanuaril 1977 Brüsselis alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise koostöölepingu ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide ja Jordaania Hašimiidi Kuningriigi vahelise lepingu.

Hecho en Bruselas, el veinticuatro de noviembre de mil novecientos noventa y siete. Udfærdiget i Bruxelles, den fireogtyvende november nitten hundrede og sygoghalvfems. Geschehen zu Brüssel am vierundzwanzigsten November neunzehnhundertsiebenundneunzig. Έγινε σης Βρυξέλλες, σης είκοσι τέσσερις Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα επτά. Done at Brussels on the twenty-fourth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-seven. Fait à Bruxelles, le vingt-quatre novembre mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept. Fatto a Bruxelles, addì ventiquattro novembre millenovecentonovantasette. Gedaan te Brussel, de vierentwintigste november negentienhonderd zevenennegentig. Feito em Bruxelas, em vinte e quatro de november de mil novecentos e noventa e sete. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksän-kymmentäseitsemän. Som skedde i Bryssel den tjugofjärde november nittonhundranittiosju. Pour le Royaume de Belgique Voor het Koninkrijk België Für das Königreich Belgien Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest. Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. På Kongeriget Danmarks vegne Für die Bundesrepublik Deutschland Για την Ελνική Δημορατί Por el Reino de España Pour la République française Thar cheann Na hÉireann For Ireland Per la Repubblica italiana Pour le Grand-Duché de Luxembourg Voor het Koninkrijk der Nederlanden Für die Republik Österreich Pela República Portuguesa Suomen tasavallan puolesta För Konungariket Sverige For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland Por la Comunidad Europea For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Για την Eυρωπαϊκή Koινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Voor de Europese Gemeenschap Pelas Comunidades Europeias Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar

LISADE LOETELU I LISA: Artikli 10 lõikes 1 osutatud loetelu Jordaaniast pärit tööstustoodetest, mille puhul ühendus võib jätkuvalt kohaldada põllumajanduskomponenti II LISA: Artikli 10 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud loetelu ühendusest pärit tööstustoodetest, mille puhul Jordaania võib jätkuvalt kohaldada põllumajanduskomponenti III LISA: Artikli 11 lõigetes 3 ja 4 osutatud loetelu ühendusest pärit tööstustoodetest, mille puhul kohaldatakse Jordaaniasse importimisel tariifide kaotamist IV LISA: Artikli 11 lõikes 5 osutatud ühendusest pärit tööstustoodete loetelu V LISA: Artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud loetelu ühenduse reservatsioonidest (Asutamisõigus) VI LISA: Artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud loetelu Jordaania reservatsioonidest (Asutamisõigus) VII LISA: Artiklis 56 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand I LISA Artikli 10 lõikes 1 nimetatud toodete loend CN-kood Kirjeldus 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseainelisandiga või ilma, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): 0403 10 51 – 0403 10 99 – – jogurt, lõhna- või maitseainelisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0403 90 71 to 0403 90 99 – – muu, lõhna- või maitseainelisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0405 Või jm piimarasvad ja-õlid; piimarasvavõided: 0405 20 – piimarasvavõided: 0405 20 10 – – rasvasisaldusega 39 massiprotsenti või rohkem, kuid alla 60 massiprotsendi 0405 20 30 – – rasvasisaldusega 60 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 75 massiprotsenti 0710 40 00 Suhkrumais (kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud), külmutatud 0711 90 30 Suhkrumais, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlihapus vees vm konserveerivas lahuses), ei ole kõlblik kohe tarvitamiseks ex 1517 Margariin; toidusegud ja tooted taimsetest ja loomsetest rasvadest või õlidest või käesolevasse gruppi kuuluvate mitmesuguste rasvade ja õlide fraktsioonidest, v.a rubriiki 1516 kuuluvad toidurasvad ja -õlid või nende fraktsioonid: 1517 10 10 – Margariin, v.a vedel margariin, piimarasvasisaldusega rohkem kui 10 %, kuid mitte rohkem kui 15 % massist 1517 90 10 – muud, piimarasvasisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 massiprotsendi 1702 50 00 Keemiliselt puhas fruktoos ex 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod; v.a CN-koodi 1704 90 10 alla kuuluv lagritsaekstrakt, mis sisaldab üle 10 massiprotsendi sahharoosi, kuid ei sisalda muid lisaaineid 1806 Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted ex 1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt ning mida pole mujal nimetatud; rubriikide 0401–0404 alla kuuluvatest toodetest valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või mis sisaldavad seda alla 5 massiprotsendi arvestatuna täiesti rasvavabalt, v.a CN-koodi 1901 90 91 alla kuuluvad tooted ex 1902 Pastatooted, v.a CN-koodi 1902 20 10 ja 1902 20 30 alla kuuluvad täidisega pastatooted; kuskuss, valmistoiduna või mitte 1903 00 00 Tapiokk ja tärklisest valmistatud tapiokiasendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena või muul nendetaolisel kujul 1904 Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud vm viisil töödeldud teravili (v.a mais) teradena, helveste vm töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu), mujal nimetamata 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitseroblaat, riispaber jm taolised tooted 2001 90 30 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2001 90 40 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 massiprotsenti, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2004 10 91 Kartul püülina, jahuna või helvestena, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2004 90 10 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata) töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2005 20 10 Kartul püülina, jahuna või helvestena, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2005 80 00 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2008 99 85 Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2008 99 91 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2101 12 98 Tooted kohvist 2101 20 98 Teel või matel põhinevad tooted 2101 30 19 Röstitud kohviasendajad, v.a röstitud sigurid 2101 30 99 Röstitud kohviasendajate (v.a röstitud sigurite) ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid 2102 10 31 2102 10 39 Pagaripärmid 2105 00 Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota ex 2106 Mujal nimetamata toiduained, v.a CN-koodide 2106 10 20, 2106 90 20 ja 2106 90 92 alla kuuluvad ja CN-koodide 2106 90 30–2106 90 59 alla kuuluvad maitse- või värvainelisandiga suhkrusiirupid 2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 Alkoholivabad joogid, v.a CN-koodi 2009 alla kuuluvad puu- või köögiviljamahlad, mis sisaldavad CN-koodide 0401–0404 alla kuuluvaid tooteid ja CN-koodide 0401–0404 alla kuuluvatest toodetest saadud rasva 2905 43 00 Mannitool 2905 44 D-glütsitool (sorbitool) ex 3501 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid ex 3505 10 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised, v.a esterdatud ja eeterdatud tärklised, mille CN-kood on 3505 10 50 3505 20 Tärkliste, dekstriinide vm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid 3809 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): 3809 10 – tärklisainete baasil 3824 60 Sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv) II LISA Artikli 10 lõikes 2 ja artikli 11 lõikes 2 osutatud toodete loetelu CN-kood Kirjeldus 0403 Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir ja muu fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseainelisandiga või ilma, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma): 0403 10 51 – 0403 10 99 – – jogurt, lõhna- või maitseainelisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0403 90 71 – 0403 90 99 – – muu, lõhna- või maitseainelisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga 0405 Või jm piimarasvad ja-õlid; piimarasvavõided: 0405 20 – piimarasvavõided: 0405 20 10 – – rasvasisaldusega 39 massiprotsenti ja rohkem, kuid alla 60 massiprotsendi 0405 20 30 – – rasvasisaldusega 60 massiprotsenti või rohkem, kuid mitte üle 75 massiprotsendi 0710 40 00 Suhkrumais (kuumtöötlemata või aurutatud või vees keedetud), külmutatud 0711 90 30 Suhkrumais, lühiajaliseks säilitamiseks konserveeritud (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlihapus vees vm konserveerivas lahuses), ei ole kõlblik kohe tarvitamiseks ex 1517 Margariin; toidusegud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest: 1517 10 10 – margariin, v.a vedel margariin, piimarasvasisaldusega rohkem kui 10 %, kuid mitte rohkem kui 15 % massist 1517 90 10 – muud, piimarasvasisaldusega üle 10 %, kuid mitte üle 15 massiprotsendi 1520 00 00 Toorglütserool; glütserooliveed ja glütseroolleelised 1702 50 00 Keemiliselt puhas fruktoos ex 1704 Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod 1803 Kakaopasta, rasvatustatud või mitte 1805 Kakaopulber, suhkru- või muu magusainelisandita 1806 Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted ex 1901 Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt ning mida pole mujal nimetatud; rubriikide 0401–0404 alla kuuluvatest toodetest valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või mis sisaldavad seda alla 5 massiprotsendi arvestatuna täiesti rasvavabalt: ex 1902 Pastatooted, v.a täidisega pastatooted CN-koodiga 1902 20 10 ja 1902 20 30; kuskuss, valmistoiduna või mitte 1903 00 00 Tapiokk ja tärklisest valmistatud tapiokiasendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul 1904 Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud vm viisil töödeldud teravili (v.a mais) teradena, helveste vm töödeldud teradena (v.a püüli- ja lihtjahu), mujal nimetamata 1905 Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised ja muud pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitseroblaat, riispaber jms tooted 2001 90 30 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2001 90 40 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 massiprotsenti, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega 2004 10 91 Kartul püülina, jahuna või helvestena, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2004 90 10 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutatud 2005 20 10 Kartul püülina, jahuna või helvestena, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2005 80 00 Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta, külmutamata 2008 99 85 Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2008 99 91 Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, muul viisil töödeldud või konserveeritud, ilma piirituse- ja suhkrulisandita 2101 12 98 Tooted kohvist 2101 20 98 Teel või matel põhinevad tooted 2101 30 19 Röstitud kohviasendajad, v.a röstitud sigurid 2101 30 99 Röstitud kohviasendajate (v.a röstitud sigurite) ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid 2105 Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota ex 2106 Mujal nimetamata toiduained 2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 Alkoholivabad joogid, v.a CN-koodi 2009 alla kuuluvad puu- või köögiviljamahlad, mis sisaldavad CN-koodide 0401–0404 alla kuuluvaid tooteid ja CN-koodide 0401–0404 alla kuuluvatest toodetest saadud rasva 2208 Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritus, liköörid jm kanged alkohoolsed joogid 2905 43 00 Mannitool 2905 44 D-glütsitool (sorbitool) ex 3501 Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid ex 3505 10 Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised, v.a esterdatud ja eeterdatud tärklised, mille CN-kood on 3505 10 50 3505 20 Tärkliste, dekstriinide vm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid 3809 Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid ning muud tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid): 3809 10 – tärklisainete baasil 3824 Valuvormide ja -kärnide sideained; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tooted ja valmistised (k.a need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: 3824 60 – sorbitool (v.a alamrubriiki 2905 44 kuuluv) III LISA Artikli 11 lõigetes 3 ja 4 osutatud loetelu ühendusest pärit tööstustoodetest, mille puhul kohaldatakse Jordaaniasse importimisel tariifide kaotamist A-nimekiri 0501 00 000 0502 10 000 0502 90 000 0503 00 000 0505 10 000 0505 90 000 0506 10 000 0506 90 000 0507 10 000 0507 90 000 0508 00 000 1302 32 100 1401 10 000 1401 20 000 1401 90 000 1402 10 000 1402 90 000 1403 10 000 1403 90 000 1404 10 900 1404 20 000 1404 90 100 1520 00 100 1521 90 900 1804 00 000 1805 00 100 1901 10 100 1901 10 200 1901 90 200 2106 10 100 2106 90 300 2106 90 400 2106 90 600 2503 00 000 2504 10 000 2504 90 000 2507 00 000 2508 10 000 2508 20 000 2508 30 000 2508 40 000 2508 50 000 2508 60 000 2508 70 000 2509 00 000 2510 10 000 2510 20 000 2511 10 000 2511 20 000 2512 00 000 2513 19 000 2513 20 100 2514 00 000 2519 10 000 2519 90 000 2520 20 100 2524 00 000 2526 10 000 2526 20 000 2528 10 000 2528 90 000 2530 90 200 2530 90 300 2601 11 000 2601 12 000 2601 20 000 2602 00 000 2603 00 000 2604 00 000 2605 00 000 2606 00 000 2607 00 000 2608 00 000 2609 00 000 2610 00 000 2611 00 000 2612 10 000 2612 20 000 2613 10 000 2613 90 000 2614 00 000 2615 10 000 2615 90 000 2616 10 000 2616 90 000 2617 10 000 2617 90 000 2618 00 000 2619 00 000 2620 11 000 2620 19 000 2620 20 000 2620 30 000 2620 40 000 2620 50 000 2620 90 000 2621 00 000 2701 11 000 2701 12 000 2701 19 000 2701 20 000 2702 10 000 2702 20 000 2703 00 000 2704 00 000 2705 00 000 2706 00 000 2707 10 000 2707 20 000 2707 30 000 2707 40 000 2707 50 000 2707 60 000 2707 91 000 2707 99 000 2708 10 000 2708 20 000 2709 00 000 2710 00 520 2710 00 700 2712 20 100 2713 11 000 2713 12 000 2713 20 000 2713 90 000 2714 10 000 2714 90 000 2801 30 000 2802 00 000 2803 00 000 2804 29 100 2804 29 200 2804 70 000 2804 90 000 2805 11 000 2805 19 000 2805 21 000 2805 22 000 2805 30 000 2805 40 000 2806 20 000 2807 00 000 2808 00 000 2809 10 000 2809 20 000 2810 00 000 2811 11 000 2811 19 100 2811 19 900 2811 22 000 2811 29 000 2812 10 100 2812 10 200 2812 10 300 2812 10 400 2812 10 500 2812 10 600 2812 10 700 2812 10 800 2812 10 900 2812 90 000 2813 10 000 2813 90 000 2815 20 000 2815 30 000 2816 10 000 2816 20 000 2816 30 000 2817 00 000 2818 10 000 2818 20 000 2818 30 000 2819 90 100 2820 10 000 2821 10 100 2821 20 100 2822 00 100 2823 00 000 2824 10 000 2824 20 000 2824 90 000 2825 10 000 2825 20 000 2825 30 000 2825 40 000 2825 50 000 2825 60 000 2825 70 000 2825 80 000 2825 90 900 2826 11 000 2826 12 000 2826 19 000 2826 20 000 2826 30 000 2826 90 000 2827 10 000 2827 20 000 2827 31 000 2827 32 000 2827 33 000 2827 34 000 2827 35 000 2827 36 000 2827 38 000 2827 39 000 2827 41 900 2827 49 900 2829 11 000 2829 19 000 2829 90 100 2830 10 000 2830 20 000 2830 30 000 2830 90 000 2833 11 000 2833 19 000 2833 21 000 2833 22 000 2833 23 000 2833 24 000 2833 25 000 2833 26 000 2833 27 000 2833 29 000 2833 30 000 2833 40 000 2834 21 000 2834 29 100 2835 10 100 2835 22 100 2835 23 100 2835 24 100 2835 25 100 2835 26 100 2835 29 100 2835 31 100 2835 39 100 2836 10 100 2836 20 100 2836 30 100 2836 40 100 2836 50 100 2836 60 100 2836 70 100 2836 91 100 2836 92 100 2836 99 100 2839 11 000 2839 19 000 2839 20 000 2839 90 000 2840 11 000 2840 19 000 2840 20 000 2840 30 000 2841 90 100 2841 90 200 2844 10 000 2844 20 000 2844 30 000 2844 40 000 2844 50 000 2845 10 000 2845 90 000 2846 10 000 2846 90 000 2847 00 000 2849 10 000 2849 20 000 2849 90 000 2901 10 100 2901 21 100 2901 22 100 2901 23 100 2901 24 100 2901 29 100 2902 11 100 2902 19 100 2902 20 100 2902 30 100 2902 41 100 2902 42 100 2902 43 100 2902 44 100 2902 50 100 2902 60 100 2902 70 100 2932 90 100 2932 90 910 2933 22 000 2933 41 000 2933 42 000 2933 44 000 2903 45 100 2903 46 100 2903 47 100 2903 49 100 2903 62 100 2904 10 100 2904 20 100 2904 90 200 2905 11 100 2905 12 100 2905 13 100 2905 14 100 2905 15 100 2905 16 100 2905 17 100 2905 19 200 2905 22 100 2905 29 100 2905 31 100 2905 32 100 2905 39 130 2905 41 100 2905 42 100 2905 43 100 2905 44 100 2905 45 100 2905 49 100 2905 50 200 2906 29 100 2907 29 100 2908 10 000 2908 20 000 2908 90 000 2909 11 000 2909 19 100 2909 20 100 2909 30 100 2909 41 100 2909 42 100 2909 43 100 2909 44 100 2909 49 100 2909 50 100 2909 60 100 2912 11 100 2912 12 100 2912 13 100 2912 19 100 2912 21 100 2912 29 100 2912 30 100 2912 41 100 2912 42 100 2912 49 100 2912 50 100 2912 60 100 2914 11 100 2914 12 100 2914 13 100 2914 19 100 2914 21 100 2914 22 100 2914 23 100 2914 29 100 2914 31 100 2914 39 100 2914 40 100 2914 50 100 2914 61 100 2914 69 100 2914 70 100 2915 11 100 2915 12 100 2915 13 100 2915 21 100 2915 22 100 2915 23 100 2915 24 100 2915 29 100 2915 31 100 2915 32 100 2915 33 100 2915 34 100 2915 35 100 2915 39 100 2915 40 100 2915 50 100 2915 60 100 2915 70 100 2915 90 100 2916 11 100 2916 12 100 2916 13 100 2916 14 100 2916 15 100 2916 19 100 2916 20 100 2916 31 100 2916 32 100 2916 34 100 2916 35 100 2916 39 100 2917 11 910 2917 12 910 2917 13 910 2917 14 100 2917 19 910 2917 20 910 2917 31 910 2917 32 910 2917 33 910 2917 34 910 2917 35 100 2917 36 910 2917 37 910 2917 39 910 2918 11 100 2918 12 100 2918 13 100 2918 15 100 2918 16 100 2918 17 100 2918 19 200 2918 21 100 2918 22 100 2918 23 100 2918 29 100 2918 30 100 2918 90 100 2919 00 100 2920 10 100 2920 90 500 2921 11 100 2921 12 100 2921 19 500 2921 21 100 2921 22 100 2921 29 100 2921 30 100 2921 41 000 2921 42 000 2921 43 100 2921 44 100 2921 45 100 2921 49 920 2921 51 100 2921 59 100 2922 29 100 2924 21 110 2924 21 920 2925 11 100 2926 90 300 2927 00 100 2928 00 100 2929 10 000 2929 90 100 2929 90 200 2929 90 900 2930 10 100 2930 20 100 2930 30 100 2930 40 100 2930 90 100 2932 11 100 2932 12 100 2932 13 100 2932 19 100 2932 21 100 2932 29 100 2932 91 100 2932 92 100 2932 93 100 2932 94 100 2932 99 200 2933 11 100 2933 19 100 2933 29 100 2933 31 100 2933 32 100 2933 39 300 2933 40 200 2933 51 100 2933 59 500 2933 61 100 2933 69 100 2933 71 100 2933 79 300 2933 90 100 2934 10 100 2934 20 100 2934 30 100 2934 90 910 2936 10 100 2936 21 100 2936 22 100 2936 23 100 2936 24 100 2936 25 100 2936 26 100 2936 27 100 2936 28 100 2936 29 100 2936 90 100 2939 21 000 2939 29 100 2941 10 000 2941 20 000 2941 30 000 2941 40 000 2941 50 000 2911 90 000 3003 31 000 3003 39 000 3003 40 000 3003 90 000 3004 31 000 3004 32 000 3004 39 000 3004 40 000 3004 50 000 3004 90 000 3006 60 000 3101 00 000 3102 10 000 3102 21 000 3102 29 000 3102 30 000 3102 40 000 3102 50 000 3102 60 000 3102 70 000 3102 80 000 3102 90 000 3103 10 000 3103 20 000 3103 90 000 3104 10 000 3104 20 000 3104 30 900 3104 90 900 3105 10 900 3105 20 000 3105 30 000 3105 40 000 3105 51 000 3105 59 000 3105 60 000 3105 90 000 3201 10 100 3201 20 100 3201 90 100 3203 00 100 3203 00 910 3204 11 100 3204 12 100 3204 13 100 3204 14 100 3204 15 100 3204 16 100 3204 17 100 3204 19 100 3204 20 100 3204 90 100 3205 00 000 3206 11 100 3206 19 100 3206 20 100 3206 30 100 3206 41 100 3206 42 100 3260 43 100 3206 49 100 3206 50 100 3207 10 100 3207 20 100 3207 30 100 3207 40 100 3208 10 300 3208 20 300 3208 90 300 3209 10 100 3209 90 100 3210 00 100 3211 00 100 3212 10 000 3215 11 000 3215 19 000 3215 90 000 3402 11 100 3402 12 100 3402 13 100 3402 19 100 3402 90 100 3505 10 100 3505 10 200 3505 20 100 3507 10 100 3507 10 900 3507 90 000 3601 00 000 3603 00 000 3701 10 000 3701 30 100 3701 99 100 3702 10 000 3705 10 100 3705 20 100 3705 90 100 3706 10 100 3706 90 100 3801 10 000 3801 20 100 3801 20 210 3801 30 100 3801 90 100 3802 10 000 3802 90 000 3806 30 210 3806 90 210 3808 10 900 3808 20 900