TÕLGE  
Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Liidu vaheline  
LEPING  
kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta  
AMEERIKA ÜHENDRIIKIDE valitsus ja EUROOPA LIIT (edaspidi „lepinguosalised”),  
SOOVIDES maksimeerida energiasäästu ja keskkonnakasu energiatõhusate toodete pakkumise ja nõudluse stimuleerimise 
kaudu,  
VÕTTES ARVESSE Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahel 20. detsembril 2006 sõlmitud lepingut 
kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide koordineerimise kohta, selle lisasid ja lepingu muudatusi (edas ­
pidi „2006. aasta leping”),  
OLLES RAHUL 2006. aasta lepingu raames saavutatud eduga,  
OLLES VEENDUNUD, et jätkates ühiseid jõupingutusi ENERGY STARi programmi rakendamisel, saavutatakse lisahüvesid,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
I artikkel  
Üldpõhimõtted  
1. Lepinguosalised kasutavad ühist energiatõhususe spetsifi ­
kaatide kogumit ja ühist logo, et seada tootjate jaoks ühetaolised 
sihid ja sellega maksimeerida asjaomaste tootetüüpide pakku ­
mise ja nõudlusega seotud jõupingutuste mõju.  
2. Lepinguosalised kasutavad C lisas loetletud ja kvalifitsee ­
ritud energiatõhusate tootetüüpide tähistamiseks ühist logo.  
3. Lepinguosalised tagavad, et ühised spetsifikaadid aitavad 
jätkuvalt suurendada tõhusust, võttes arvesse turul levinud 
kõige kaasaegsemaid oskustavasid.  
4. Ühiste spetsifikaatidega püütakse hõlmata kuni 25 % ener ­
giatõhusatest mudelitest, mille kohta on andmed olemas spetsi ­
fikaatide kehtestamise ajal, arvestades samal ajal ka muude tegu ­
ritega.  
5. Lepinguosalised püüavad tagada tarbijatele võimaluse 
määrata märgistuse järgi kindlaks turul pakutavad tõhusad 
tooted.  
II artikkel  
Seos 2006. aasta lepinguga  
Käesolev leping asendab tervikuna 2006. aasta lepingu.  
III artikkel  
Mõisted  
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „ENERGY STAR” – teenindusmärk, mis on kindlaks 
määratud A lisas ja mille omanik on Ameerika Ühendriikide 
keskkonnakaitseagentuur (edaspidi „US EPA”);  b) „ühine logo” – sertifitseerimismärk, mis on kindlaks 
määratud A lisas ja mille omanik on US EPA;  
c) „ENERGY STARi märgid” – teenindusmärk „ENERGY STAR” 
ja ühine logo, samuti käesolevas dokumendis määratletud 
märkide igasugused versioonid, mille on välja töötanud või 
mida on muutnud haldusasutused või programmis osalejad, 
sealhulgas käesoleva lepingu A lisas sisalduv tähis või 
märgistus;  
d) „ENERGY STARi märgistusprogramm” – haldusasutuse 
hallatav programm, mille puhul on kasutusel ühised energia ­
tõhususe spetsifikaadid, märgid ja suunised, mida tuleb 
kohaldada kindlaksmääratud tootetüüpide suhtes;  
e) „programmis osalejad” – tootjad, tarnijad või edasimüüjad, 
kes müüvad spetsifikaatidele vastavaid kindlaksmääratud 
energiatõhusaid tooteid ja kes on otsustanud osaleda 
ENERGY STARi märgistusprogrammis, kas registreerudes 
ükskõik kumma lepinguosalise haldusasutuse juures või 
sõlmides sellega lepingu;  
f) „ühised spetsifikaadid” – energiatõhusus- ja toimivusnõuded, 
sealhulgas C lisas loetletud katsemeetodid, mida haldusasu ­
tused ja programmis osalejad kasutavad selleks, et kvalifitsee ­
rida energiatõhusad tooted ühise logo vääriliseks;  
g) „kolmanda isiku sertifitseerimine” – Ameerika Ühendriikides 
ENERGY STARi programmi raames kohaldatavate menet ­
luste kogum, mida haldab sõltumatu organisatsioon, et 
tagada toodete vastavus ENERGY STARi nõuetele. Kõne ­
alused menetlused hõlmavad rahvusvahelisele standardile 
vastavates laborites tehtavat kvaliteedi- ja pädevuskontrolli. 
Samuti hõlmavad kõnealused menetlused dokumentideET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/7
läbivaatamist, et määrata kindlaks toote vastavus ENERGY 
STARi saamise tingimustele, ja pidevat vastavuskontrolli, et 
tagada jätkuv nõuetele vastavus;  
h) „isesertifitseerimine” – menetluste kogum toodete kvalifitsee ­
rimiseks ELi ENERGY STARi programmi raames, mille koha ­
selt programmis osaleja tagab ja kinnitab ise, et registreeritud 
toode vastab kohaldatava ühise spetsifikaadi kõigile asjako ­
hastele sätetele.  
IV artikkel  
Haldusasutused  
Kumbki lepinguosaline määrab käesoleva lepingu täitmise eest 
vastutava haldusasutuse (edaspidi „haldusasutused”). Euroopa Liit 
määrab oma haldusasutuseks Euroopa Liidu Komisjoni (edaspidi 
„komisjon”). Ameerika Ühendriigid määravad oma haldusasutu ­
seks US EPA.  
V artikkel  
ENERGY STARi märgistusprogrammi haldamine  
1. Haldusasutus haldab C lisas loetletud energiatõhusate 
tootetüüpide jaoks mõeldud ENERGY STARi märgistusprog ­
rammi vastavalt käesoleva lepingu tingimustele. Programmi 
haldamine hõlmab programmis osalejate vabatahtlikku registree ­
rimist, programmis osalejate ja nõuetele vastavate toodete nime ­
kirja pidamist ning B lisas esitatud ENERGY STARi nime ja 
ühise logo nõuetekohase kasutamise suuniste tingimuste jõusta ­
mist.  
2. ENERGY STARi märgistusprogrammis kasutatakse C lisas 
loetletud ühiseid spetsifikaate.  
3. Kui haldusasutus võtab tulemuslikke meetmeid, et harida 
tarbijaid ENERGY STARi märkide alal, teeb ta seda kooskõlas B 
lisas esitatud ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase 
kasutamise suunistega.  
4. Haldusasutus kannab ise kõik käesoleva lepinguga seotud 
tegevuse kulud.  
VI artikkel  
Osalemine ENERGY STARi märgistusprogrammis  
1. Haldusasutused lubavad igal tootjal, tarnijal või edasi ­
müüjal ühineda ENERGY STARi märgistusprogrammiga, regist ­
reerudes programmis osalejaks.  
2. Haldusasutused lubavad programmis osalejail kasutada 
ühist logo, et tähistada kvalifitseeritud tooteid, mida on katse ­
tatud kas nende oma käitistes või sõltumatus katselaboris ja mis 
vastavad C lisas esitatud ühistele spetsifikaatidele. Haldusasutus lubab programmis osalejail endil sertifitseerida kvalifitseeritud 
tooteid, mida lastakse üksnes ELi turule. USA turule lastavate 
toodete puhul nõuab haldusasutus, et programmis osalejad 
täidaksid kolmanda isiku sertifitseerimise nõudeid, mis on sätes ­
tatud USA partnerite võetud ajakohastatud kohustustes.  
3. Kumbki haldusasutus haldab kõikide oma territooriumil 
programmis osalejate ja ühise logo vääriliseks kvalifitseeritud 
toodete ühiseid nimekirju ja jagab seda teavet teise haldusasu ­
tusega.  
4. Olenemata lõikes 2 nimetatud menetlustest (isesertifitsee ­
rimine ELi turule lastavate toodete puhul ja kolmanda isiku 
sertifitseerimine USA turule lastavate toodete puhul) jätab 
kumbki haldusasutus endale õiguse oma territooriumil (komis ­
joni puhul Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumil) 
müüdavaid või müüdud tooteid katsetada või muul viisil üle 
vaadata, et määrata kindlaks, kas tooted on sertifitseeritud vasta ­
valt C lisas esitatud ühistele spetsifikaatidele. Haldusasutused 
peavad omavahel ühendust ja teevad üksteisega täielikku koos ­
tööd, et tagada kõikide ühist logo kandvate toodete vastavus C 
lisas toodud ühistele spetsifikaatidele.  
VII artikkel  
Lepinguosaliste vaheline programmi koordineerimine  
1. Lepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu täitmise 
ülevaatamiseks tehnilise komisjoni, mis koosneb nende vastava 
haldusasutuse esindajatest.  
2. Võimaluse piires tuleb tehniline komisjon kokku kord 
aastas ja peab ühe haldusasutuse taotlusel nõu, et vaadata üle 
ENERGY STARi märgistusprogrammi toimimine ja haldamine, 
C lisas esitatud ühised spetsifikaadid, hõlmatud tooted ja käes ­
oleva lepingu eesmärkide saavutamise edukus.  
3. Muud kui lepinguosalised (sealhulgas teiste riikide valit ­
sused ja tööstusharu esindajad) võivad osaleda tehnilise komis ­
joni koosolekutel vaatlejana, kui haldusasutused ei ole omavahel 
teisiti kokku leppinud.  
VIII artikkel  
ENERGY STARi märkide registreerimine  
1. US EPA kui ENERGY STARi märkide omanik on registree ­
rinud märgid Euroopa Liidus ühenduse kaubamärkidena. 
Komisjon ei püüa registreerida ega registreeri üheski riigis 
ENERGY STARi märke ega nende variante.  
2. US EPA kohustub mitte pidama nende märkide puhul 
rikkumiseks seda, kui komisjon või mõni komisjoni juuresET  L 63/8 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
registreeritud volitatud osaleja kasutab ENERGY STARi märki 
või tähistust vastavalt käesoleva lepingu tingimustele.  
IX artikkel  
Jõustamine ja täitmatajätmine  
1. ENERGY STARi märkide kaitsmiseks tagab kumbki 
haldusasutus oma territooriumil (komisjoni puhul Euroopa 
Liidu liikmesriikide territooriumil) ENERGY STARi märkide 
nõuetekohase kasutamise. Kumbki haldusasutus tagab ENERGY 
STARi märkide kasutamise üksnes A lisas esitatud kujul ja 
üksnes kvalifitseeruvatel toodetel. Kumbki haldusasutus tagab, 
et ENERGY STARi märke kasutatakse üksnes nii, nagu on sätes ­
tatud B lisas kohastes ENERGY STARi nime ja ühise logo nõue ­
tekohase kasutamise suunistes.  
2. Kumbki haldusasutus tagab, et programmis osaleja suhtes 
võetakse viivitamata asjakohaseid meetmeid, kui haldusasutusele 
saab teatavaks, et programmis osaleja on kasutanud nõuetele 
mittevastavat märki või pannud ENERGY STARi märgi tootele, 
mis ei vasta C lisas esitatud spetsifikaatidele. Kõnealused 
meetmed hõlmavad muu hulgas vähemalt järgmist:  
a) programmis osaleja kirjalik teavitamine sellest, et ta ei vasta 
ENERGY STARi märgistusprogrammi nõuetele;  
b) nõuetele vastavuse saavutamise kava väljatöötamine konsul ­
tatsioonide kaudu ning  
c) kui nõuetele vastavust ei ole võimalik saavutada, siis vajaduse 
korral programmis osaleja kõrvaldamine registreeritute 
hulgast.  
3. Kumbki haldusasutus tagab kõikide mõistlike meetmete 
võtmise, et lõpetada ENERGY STARi märkide loata kasutamine 
või nõuetele mittevastava märgi kasutamine programmis osale ­
jate hulka mittekuuluva asutuse poolt. Kõnealused meetmed 
hõlmavad muu hulgas vähemalt järgmist:  
a) ENERGY STARi märki kasutava asutuse teavitamine ENERGY 
STARi märgistusprogrammi nõuetest ning ENERGY STARi 
nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunistest ning  
b) asutusele programmis osalejaks saamise ja vajaduse korral 
kvalifitseeritud toodete registreerimise soovitamine.  
4. Kumbki haldusasutus teatab viivitamata teise lepinguosa ­
lise haldusasutusele igasugustest ENERGY STARi märkidega 
seotud rikkumistest teise lepinguosalise territooriumil ning 
niisuguse rikkumise lõpetamiseks esialgu võetud meetmed, kui 
neid on võetud.  
5. Kui pärast lõigetes 2 ja 3 loetletud meetmete võtmist ei 
ole võimalik nõuetele vastavust saavutada, nõuab EL oma liik ­
mesriikidelt, et nad teeksid täielikku koostööd ja konsulteeriksid 
haldusasutusega ning võtaksid kõik vajalikud meetmed, sh õiguslikud meetmed, nõuete täitmata jätmise lõpetamiseks, 
seega ka lõpetaksid ENERGY STARi märgi loata kasutamise.  
X artikkel  
Lepingu muutmise ja uute lisade lisamise menetlused  
1. Kumbki haldusasutus võib teha ettepanekuid käesoleva 
lepingu muutmise ja uute lisade lisamise kohta.  
2. Muudatusettepanek tehakse kirjalikult ja seda arutatakse 
tehnilise komisjoni järgmisel koosolekul, eeldusel et see on edas ­
tatud teisele haldusasutusele vähemalt kuuskümmend päeva 
enne nimetatud koosolekut.  
3. Käesoleva lepingu muudatused ja uute lisade lisamise 
otsused tehakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel. A, B 
ja C lisa muudatused tehakse vastavalt XI ja XII artikli sätetele.  
XI artikkel  
A ja B lisade muutmise menetlused  
1. Haldusasutus, kes taotleb A või B lisa muutmist, järgib X 
artikli lõigetes 1 ja 2 esitatud menetlusi.  
2. A ja B lisade muudatused tehakse haldusasutuste vastasti ­
kusel kokkuleppel.  
XII artikkel  
C lisa muutmise menetlused  
1. Haldusasutus, kes taotleb C lisa muutmist, et kehtivaid 
spetsifikaate parandada ja täiendada või lisada uus tootetüüp 
(edaspidi „ettepaneku teinud haldusasutus”), järgib X artikli 
lõigetes 1 ja 2 esitatud menetlusi ning lisab oma ettepanekusse:  
a) tõenduse selle kohta, et spetsifikaatide läbivaatamise või uue 
tootetüübi lisamisega säästetakse energiat olulisel määral;  
b) vajaduse korral energiatarbimisnõuded eri energiatarbeseisun ­
dite jaoks;  
c) andmed toote hindamiseks kasutatavate standarditud katse ­
protokollide kohta;  
d) tõendid omandiõiguseta tehnoloogia olemasolu kohta, mis 
võimaldaks kulutõhusat energiasäästu, mõjumata negatiivselt 
toote toimivust; andmed väljapakutavale spetsifikaadile vasta ­
vate tootemudelite hinnangulise arvu ja esindatava ligikaudse 
turuosa kohta;  
e) andmed nende tööstuskontsernide arvamuste kohta, keda 
muudatusettepanek võiks mõjutada ning  
f) väljapakutava kuupäeva uute spetsifikaatide kehtima hakka ­
miseks, võttes arvesse toodete olelusringi ja tootmisgraa ­
fikuid.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/9
2. Mõlemale haldusasutusele vastuvõetavad kavandatud ette ­
panekud C lisas muudatuste tegemiseks jõustuvad haldusasu ­
tuste poolt vastastikku kokku lepitud kuupäeval.  
3. Kui teine haldusasutus (edaspidi „vastu olev haldusasutus”) 
on pärast X artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt tehtud ettepaneku 
kättesaamist arvamusel, et ettepanek ei vasta lõikes 1 esitatud 
nõuetele, või on muul põhjusel ettepaneku vastu, teavitab ta 
viivitamata (tavaliselt tehnilise komisjoni järgmise koosoleku 
ajaks) ettepaneku teinud haldusasutust oma vastuolekust kirjali ­
kult ja esitab kõik vastuolekut toetavad olemasolevad andmed; 
näiteks andmed, millest nähtub, et ettepaneku vastuvõtmisel on 
tõenäolised järgmised tagajärjed:  
a) see annab turuvõimu ebaproportsionaalselt ja ebaausalt ühele 
ettevõtjale või tööstuskontsernile;  
b) kahjustab tööstusharu üldist osalemist ENERGY STARi 
märgistusprogrammis;  
c) on vastuolus tema õigusnormidega või  
d) kehtestab koormavad tehnilised nõuded.  
4. Haldusasutused annavad oma parima, et saavutada 
muudatusettepaneku osas kokkulepe esimesel ettepanekule järg ­
neval tehnilise komisjoni koosolekul. Kui haldusasutused ei 
suuda sellel tehnilise komisjoni koosolekul muudatusettepaneku 
osas kokkulepet saavutada, püüavad nad jõuda kokkuleppele 
kirjalikult enne tehnilise komisjoni järgmist koosolekut.  
5. Kui lepinguosalised ei suuda tehnilise komisjoni järgmise 
koosoleku lõppemise ajaks kokkuleppele jõuda, võtab ettepa ­
neku teinud haldusasutus oma ettepaneku tagasi ning kehtivate 
spetsifikaatide läbivaatamise ettepanekute korral kõrvaldatakse 
vastav tootetüüp C lisast haldusasutuste poolt kirjalikult kokku ­
lepitud kuupäevaks. Kõiki programmis osalejaid teavitatakse 
sellest muudatusest ja menetlustest, mida tuleb selle muudatuse 
rakendamiseks järgida.  
6. Uusi ühiseid spetsifikaate ette valmistades või olemasole ­
vaid ühiseid spetsifikaate läbi vaadates tagavad haldusasutused 
tulemusliku koordineerimise ja konsulteerimise omavahel ja 
asjakohaste sidusrühmadega, eriti töödokumentide sisu ja täht ­
aegade suhtes.  
XIII artikkel  
Üldsätted  
1. Käesolev leping ei käsitle muid keskkonnaalaseid märgis ­
tusprogramme ning mõlemad lepinguosalised võivad need välja 
töötada ja kasutusele võtta.  2. Käesoleva lepingu alusel toimuv kogu tegevus sõltub 
mõlema lepinguosalise kohaldatavatest õigusnormidest ning 
kättesaadavatest rahalistest vahenditest ja ressurssidest.  
3. Käesolevas lepingus sätestatu ei mõjuta kummagi lepin ­
guosalise õigusi ega kohustusi, mis tulenevad kahepoolsest, piir ­
kondlikust või mitmepoolsest lepingust, mille nad on sõlminud 
enne käesoleva lepingu jõustumist.  
4. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu muude sätete kohal ­
damist, võivad mõlemad haldusasutused kasutada C lisasse 
mittekuuluvate tooteliikide puhul muid märgistusprogramme 
kui ENERGY STAR. Olenemata käesoleva lepingu muudest säte ­
test, ei takista kumbki lepinguosaline ühegi sellise programmi 
kohase toote importi, eksporti, müüki ega turustamist põhjusel, 
et see kannab teise lepinguosalise haldusasutuse energiatõhususe 
märke.  
XIV artikkel  
Jõustumine ja kestus  
1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised on 
teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teatanud, et 
nad on viinud lõpule lepingu jõustumiseks vajalikud sisemenet ­
lused.  
2. Käesolev leping on sõlmitud viieks aastaks. Vähemalt üks 
aasta enne käesoleva lepingu tähtaja lõppu tulevad selle osalised 
kokku, et arutada lepingu kestuse pikendamist.  
XV artikkel  
Lepingu lõpetamine  
1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal 
lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult 
kolm kuud ette.  
2. Käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamata jätmise 
korral teavitavad haldusasutused kõiki nende poolt registreeritud 
programmis osalejaid ühisprogrammi lõppemisest. Lisaks teavi ­
tavad haldusasutused enda registreeritud programmis osalejaid, 
et mõlemad haldusasutused võivad jätkata märgistamist kahe 
eraldi programmi raames. Sel juhul ei kasutata Euroopa Liidu 
märgistusprogrammis ENERGY STARi märke. Komisjon tagab, 
et tema ise, Euroopa Liidu liikmesriigid ja kõik registreerunud 
programmis osalejad lõpetavad ENERGY STARi märkide kasu ­
tamise haldusasutuste poolt kirjalikult kokkulepitud kuupäevaks. 
Käesoleva lepingu XV artikli lõikes 2 sisalduvad kohustused 
jäävad jõusse ka pärast lepingu lõppemist.  
Koostatud kahes eksemplaris kümnendal detsembril kahe 
tuhande kaheteistkümnendal aastal Brüsselis ja kaheksateistküm ­
nendal jaanuaril kahe tuhande kolmeteistkümnendal aastal 
Washingtonis.ET  L 63/10 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Vastavalt ELi õigusele koostab EL käesoleva lepingu ka bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, itaalia, kreeka, 
leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi 
ja ungari keeles.  
Euroopa Liidu nimel
  Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel
ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/11
A LISA  
ENERGY STARi nimi ja ühine logo  
Nimi: ENERGY STAR
ET  L 63/12 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
B LISA  
ENERGY STARi nime ja ühise logo nõuetekohase kasutamise suunised  
ENERGY STARi nimi ja ühine logo on US EPA märgid. Sellisena võib nime ja ühist logo kasutada üksnes vastavalt 
järgmistele suunistele ning partnerluslepingule või Euroopa Komisjoni registreerimisvormile, millele ENERGY STARi 
märgistusprogrammis osalejad on alla kirjutanud. Palun edastage need suunised isikutele, kelle ülesandeks on teie eest 
ENERGY STARi materjale ette valmistada.  
US EPA ja Euroopa Komisjon (Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumil) teostavad järelvalvet ENERGY STARi nime ja 
ühise logo nõuetekohase kasutuse üle. See hõlmab märkide kasutamise jälgimist turul ja vahetut ühenduse võtmist nende 
organisatsioonidega, kes ei kasuta neid nõuetekohaselt või kasutavad neid ilma loata. Märkide väärkasutuse tagajärjed 
võivad hõlmata seda, et ENERGY STARi märgistusprogrammis osaleja osalus lõpetatakse, ja märkide mittenõuetekohane 
kasutamine võib kaasa tuua Ameerika Ühendriikidesse imporditavate toodete puhul nende kaupade võimaliku arestimise 
Ameerika Ühendriikide tolliteenistuse poolt.  
Üldsuunised  
ENERGY STARi programm on ühelt poolt ettevõtjate ja organisatsioonide ning teiselt poolt Ameerika Ühendriikide 
Föderaalvalitsuse või Euroopa Liidu vaheline partnerlus. Selle partnerluse osana saavad ettevõtjad ja organisatsioonid 
kasutada ENERGY STARi nime ja ühist logo osana oma energiatõhususe- ja keskkonnaalasest tegevusest.  
Organisatsioonid peavad sõlmima lepingu haldusasutusega – Ameerika Ühendriikides keskkonnakaitseagentuuri või 
Euroopa Liidus Euroopa Komisjoniga – märkide kasutamiseks vastavalt käesolevas dokumendis sätestatule. Nende märkide 
muutmine ei ole lubatud, kuna muudatused põhjustaksid ettevõtjate ja tarbijate seas segadust ENERGY STARi programmi 
allika suhtes ning vähendaksid selle väärtust kõigi jaoks.  
Neid märke kasutavad organisatsioonid peavad järgima järgmisi üldsuuniseid.  
1. ENERGY STARi nime ja ühist logo ei või mingil juhul kasutada viisil, mis vihjaks äriühingu, selle toodete või teenuste 
toetamisele. Ühist logo ja ENERGY STARi nime ei või kasutada mis tahes äriühingu nime või logo, tootenime, 
teenindusnime, domeeninime ega veebisaidi pealkirja sees ning mis tahes muu isik peale US EPA ei või taotleda 
ühise logo, ENERGY STARi nime ega mis tahes muu sarnase märgi registreerimist kaubamärgina või kaubamärgi 
osana.  
2. ENERGY STARi nime ja ühist logo ei või mingil juhul kasutada viisil, mis halvustaks ENERGY STARi, EPA-t, energee ­
tikaministeeriumi, Euroopa Liitu, Euroopa Komisjoni või mis tahes muud valitsusasutust.  
3. Ühist logo ei või mingil juhul seostada ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimata toodetega.  
4. Partnerid ja muud volitatud organisatsioonid vastutavad ENERGY STARi nime ja ühise logo kasutamise eest nii nende 
endi kui ka nende esindajate, näiteks reklaamibüroode ja töövõtjate poolt.  
ENERGY STARi nime kasutamine  
— ENERGY STARi nimi peaks olema alati kirjutatud suurtähtedega;  
— registreerimissümbolit ® tuleb kasutada juhul, kui Ameerika Ühendriikide turu jaoks ettenähtud materjalides esinevad 
esmakordselt sõnad „ENERGY STAR”,  
ning  
— sümbol ® peaks olema alati kujutatud ülaindeksina;  
— sõnade „ENERGY STAR” ja sümboli ® vahel ei ole tühikut;  
— sümbolit ® korratakse dokumendis iga peatüki pealkirja või veebilehe puhul.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/13
Ühise logo kasutamine  
Ühine logo on märk, mida tuleb kasutada märgisena ainult ENERGY STARi tõhusussuunistele vastavatel või neid 
ületavatel toodetel.  
Ühist logo kasutatakse:  
— kvalifitseeruval ja registreeritud tootel;  
— kvalifitseeruva toote alases kirjanduses;  
— kvalifitseeruva toote tähistamiseks veebis;  
— reklaamis, kasutatuna kvalifitseeruval tootel või selle lähedal;  
— müügikoha materjalides;  
— kvalifitseeruva toote pakendil.  
Ühise logo väline kuju  
US EPA lõi selle märgi, et maksimeerida märgi visuaalset muljet ning tagada kontrast ja loetavus. Märk sisaldab ENERGY 
STARi sümbolit plokis ning vahetult selle all plokis ENERGY STARi nime sümboli loetavuse kindlustamiseks. Kaks plokki 
on eraldatud valge joonega, mille jämedus vastab sümbolil oleva kaare jämedusele. Lisaks on märgi ümber valge raam, 
mille paksus vastab samuti sümbolil oleva kaare jämedusele.  
Tühi ruum  
US EPA ja Euroopa Komisjon nõuavad, et märki ümbritseks alati tühi ruum suurusega 0,333 (1/3) märgil oleva graafilise 
kasti kõrgusest. Muid graafilisi elemente, nagu teksti või kujutisi, ei tohi selles ulatuses esineda. US EPA ja Euroopa 
Komisjon nõuavad seda tühja ruumi, kuna ühist logo kasutatakse sageli keerulisi kujundeid, nagu muud märgid, graafika 
ja tekst, kasutavates materjalides.  
Minimaalne suurus  
Märgi suurust võib muuta, aga proportsioonid tuleb säilitada. Loetavuse tagamiseks soovitame märk trükkida minimaalselt 
laiusega 0,375 tolli (3/8 ″, 9,5 mm). Märgis esinevate tähtede loetavus tuleb veebis säilitada.  
Eelistatud värv  
Märgi eelistatud värv on 100 % tsüaan. Alternatiivina on lubatud kasutada musta kujutist või tumedal põhjal valget 
kujutist. 100 % tsüaanile vastava veebivärvi kood kuueteistkümnendiksüsteemis on #0099FF. Mitmevärvitrüki kasutamisel 
reklaami, tootealase kirjanduse või müügikoha materjalide jaoks tuleks märgi trükkimiseks kasutada 100 % tsüaani. Kui 
see värv ei ole kättesaadav, võib selle asendada mustaga.  
Märgi väärkasutus  
Palume:  
— mitte kasutada märki mittekvalifitseeruvatel toodetel;  
— mitte muuta märki, kasutades ENERGY STARi sümboliplokki ilma nime „ENERGY STAR” sisaldava plokita.  
Märki reprodutseerides palume:  
— mitte kujutada märki kontuurina;  
— mitte kasutada valget märki valgel taustal;ET  L 63/14 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
— mitte muuta märgi värve;  
— mitte moonutada märki mis tahes viisil;  
— mitte muuta märgi elementide paigutust;  
— mitte paigutada märki rohkete detailidega kujutisele;  
— mitte pöörata märki;  
— mitte eraldada märgi mis tahes elemente;  
— mitte asendada märgi mis tahes osa;  
— mitte kasutada märgi osa asendamiseks mis tahes muud kirjatüüpi;  
— mitte rikkuda märgi tühja ruumi nõuet;  
— mitte kujutada märki viltuselt;  
— mitte muuta märgi elementide proportsioone;  
— mitte asendada heakskiidetud sõnastust;  
— mitte kasutada ühist logo heakskiitmata värvides;  
— mitte lasta tekstil ulatuda ega valguda märgi sisse;  
— mitte kasutada ainult sümboliplokki. Trükitud peab olema ka ENERGY STARi nimi;  
— mitte kustutada märgilt sümboliplokki.  
ENERGY STARist kirjutamine ja rääkimine  
ENERGY STARi väärtuse säilitamiseks ja suurendamiseks soovitavad US EPA ja Euroopa Komisjon programmi elemen ­
tidest kirjutades ja rääkides kasutada järgmist terminoloogiat.  
ÕIGE  VÄÄR  
ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvuti  ENERGY STARile vastav arvuti 
ENERGY STARi sertifitseeritud arvuti 
ENERGY STARi arvuti  
ENERGY STARi pälvinud arvuti  
ENERGY STARi pälvinud tooted  ENERGY STARi toode 
ENERGY STARi tooted (tooterühmale viidates) 
ENERGY STARi seadmed 
US EPA poolt toetatud 
ENERGY STARi normidele vastav  
PARTNERID / PROGRAMMIS OSALEJAD  
ENERGY STARi partner  ENERGY STARi äriühing  
Äriühing X, ENERGY STARi partner  Äriühing X, US EPA poolt toetatud firma  
ENERGY STARis osalev äriühing  US EPA heakskiidetud ENERGY STARi seadmete müüja  
ENERGY STARi propageeriv äriühing  US EPA poolt toetatud  
ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud monitorid  ENERGY STARi monitoriprogrammET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/15
ÕIGE  VÄÄR  
VALITSUS KUI VOLITUSTE ALLIKAS  
ENERGY STARi märgi pälvinud tooted vähendavad kasvu ­
hoonegaaside heidet, vastates US EPA ja Euroopa Komisjoni 
määratud rangetele energiatõhusussuunistele  
ENERGY STAR ja ENERGY STARi märk on USAs registree ­
ritud märgid  
ENERGY STAR on Ameerika Ühendriikide valitsusele 
kuuluv registreeritud märk  
TÕHUSUSSUUNISED  
ENERGY STARi suunised  ENERGY STARi normid  
ENERGY STARi spetsifikaadid  US EPA poolt heaks kiidetud  
ENERGY STARi tõhusustasemed  US EPA poolt toetatud  
Vabatahtlikud programmid  Saanud US EPA toetuse  
ENERGY STARi nime ja ühise logo kasutamist puudutavad küsimused  
ENERGY STARi infoliin  
Ameerika Ühendriikides helistamine tasuta: 1–888-STAR-YES (1–888-782-7937)  
Väljaspool Ameerika Ühendriike helistada: 202–775–6650  
Faks: 202–775–6680  
www.energystar.gov  
EUROOPA KOMISJON  
Energeetika peadirektoraat  
Telefon: +32 2 2972136  
www.eu-energystar.orgET  L 63/16 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
C LISA  
ÜHISED SPETSIFIKAADID  
I. ARVUTI SPETSIFIKAADID  
1.  Mõisted  
A. Arvuti: seade, mis teostab loogikatehteid ja töötleb andmeid. Arvutid koosnevad vähemalt järgmistest osadest: 1) 
kesktöötlusseade (CPU) operatsioonide teostamiseks; 2) kasutaja sisendseadmed, näiteks klaviatuur, hiir, digitaator või 
mängukontroller; ja 3) arvutikuvari ekraan informatsiooni väljastamiseks. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses hõlmavad 
arvutid nii statsionaarseid kui ka kaasaskantavaid seadmeid, sealhulgas lauaarvuteid, integreeritud lauaarvuteid, sülear ­
vuteid, väikeservereid ( small-scale servers ), õhukesi kliente ( thin clients ) ning tööjaamu. Kuigi arvutid peavad suutma 
kasutada sisendseadmeid ja kuvareid, nagu on märgitud eespool punktides 2 ja 3, ei pea arvutisüsteemid neid 
seadmeid sisaldama tarnimisel, et vastata nimetatud määratlusele.  
Komponendid  
B. Kuvar: arvutiekraan ja sellega seotud elektroonika, mis on ühes korpuses või arvuti korpuses (nt sülearvuti või 
integreeritud lauaarvuti) ning mis on võimeline ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, kuvariport ja/või IEEE 
1394) kaudu kuvama arvutist väljastatud informatsiooni. Arvutikuvari tehnilised lahendused on nt kineskoopkuvar 
(CRT) ja vedelkristall-kuvar (LCD);  
C. Diskreetgraafikaprotsessor (GPU): graafikaprotsessor, millel on lokaalne mälukontrolleri liides ja spetsiaalselt graafika 
jaoks ette nähtud lokaalmälu.  
D. Väline toiteallikas: komponent, mis on paigutatud arvuti korpusest väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette 
nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge alandamiseks alalisvoolu pinge(te)ks eesmärgiga anda arvutile 
toidet. Väline toiteallikas peab olema arvutiga ühendatud eemaldatava või aparatuurse elektrilise sõrm-haaratsühen ­
duse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.  
E. Sisemine toiteallikas: arvutikorpuses asuv komponent, mis on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu 
toitepinge muundamiseks alalisvoolu pinge(te)ks eesmärgiga anda arvutile toidet. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses 
peab sisemine toiteallikas sisalduma arvutikorpuses, kuid asetsema eraldi arvuti põhiplaadist. Toiteallikas peab olema 
ühendatud elektrivõrku ühe kaabli abil ilma vahepealse elektrisüsteemita toiteallika ja vooluvõrgu vahel. Lisaks peavad 
kõik toiteühendused toiteallika ja arvutikomponentide vahel olema arvutikorpuse sees (st et ei oleks väliseid kaableid 
toiteallika ja arvuti ega selle üksikute komponentide vahel), v.a alalisvooluühendus integreeritud lauaarvuti kuvariga. 
Sisemisi alalispinge muundureid, mida kasutatakse ühe välisest toiteallikast pärineva alalispinge muundamiseks erine ­
vateks sisendpingeteks arvuti poolt kasutamiseks, ei käsitata sisemise toiteallikana.  
Arvutitüübid  
F. Lauaarvuti: arvuti, mille puhul põhiosa on mõeldud asetsema alalises asukohas, sageli laual või põrandal. Lauaarvutid 
ei ole ette nähtud kaasaskandmiseks ning nende puhul kasutatakse välist kuvarit, klaviatuuri ja hiirt. Lauaarvutid on 
ette nähtud mitmesugusteks rakendusteks kodus ja kontoris.  
G. Väikeserver: arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti korpuses, kuid on eelkõige ette nähtud 
teiste arvutite salvestushostiks. Väikeserverina käsitataval arvutil peavad olema järgmised omadused:  
a) kavandatud pjedestaal-, torn- või muud tüüpi korpusega nii nagu lauaarvuti korpus, nii et kogu andmetöötlus, 
andmesalvestus ja kõik võrguühendused sisalduvad ühes kastis/tootes;  
b) arvuti on töövõimeline 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas ning plaanivälise maasoleku aeg on väga lühike 
(mõõdetav tundides aasta kohta);  
c) arvuti on võimeline töötama samaaegse ühiskasutuse keskkonnas, teenindades mitmeid kasutajaid võrku ühendatud 
kliendiseadmete kaudu, ning  
d) arvuti on ette nähtud kodus või väiksemates serverites kasutatavate standardsete operatsioonisüsteemide (nt 
Windows Home Server, Mac OS X Server, Linux, UNIX, Solaris) jaoks.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/17
e) Väikeserverid on ette nähtud täitma selliseid funktsioone nagu võrguinfrastruktuuri teenuste osutamine (nt arhivee ­
rimine) ja andmete/andmekandjate hostimine. Kõnealuste toodete peamine funktsioon ei ole teabe töötlemine 
muude süsteemide jaoks ega veebiserverite käitamine.  
f) Spetsifikaat ei hõlma arvutiservereid käsitlevas ENERGY STARi spetsifikaadi versioonis 1.0 määratletud arvutiser ­
vereid. Käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud väikeserverite puhul on tegemist arvutitega, mida turustatakse kasuta ­
miseks väljaspool andmekeskusi (nt kodus, väikestes kontorites).  
H. Integreeritud lauaarvuti: lauaarvutisüsteem, milles arvuti ja kuvar toimivad ühe üksusena, mis saab oma vahelduvvoo ­
lutoite ühe kaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuteid on kaht tüüpi: 1) süsteem, mille puhul arvutikuvar ja arvuti on 
füüsiliselt koondatud ühte seadmesse; või 2) süsteem, mis on pakendatud ühtse süsteemina, mille puhul arvutikuvar 
asetseb eraldi, kuid on ühendatud põhiplokki alalisvoolu toitekaabli kaudu ning nii arvuti kui ka arvutikuvar saavad 
toidet ühest toiteallikast. Lauaarvutite alajaotusena on integreeritud lauaarvutid tavaliselt ette nähtud samasuguste 
funktsioonide täitmiseks kui lauaarvutisüsteemid.  
I. Õhuke klient ( thin client ): eraldi toitega arvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud eemalasuvate 
arvutisüsteemidega. Põhifunktsioonide (nt programmi täitmine, andmesalvestus, koostoimimine muude Interneti- 
süsteemidega jne) jaoks kasutatakse eemalasuvaid arvutisüsteeme. Käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud õhukeste klien ­
tide puhul on tegemist üksnes seadmetega, millel puuduvad arvutisse integreeritud, pöörlevaid osi sisaldavad salvestid. 
Käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud õhukese kliendi põhiüksus peab olema ette nähtud alalises asukohas (nt laual) 
kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks.  
J. Sülearvuti: arvuti, mis on ette nähtud spetsiaalselt kaasaskandmiseks ning mida kasutatakse pika ajavahemiku jooksul 
otsese ühendusega või ühenduseta vahelduvvoolu toiteallikaga. Sülearvutid peavad kasutama integreeritud kuvarit ja 
olema võimelised toimima integreeritud patarei või muu kaasaskantava toiteallika toel. Lisaks kasutatakse enamiku 
sülearvutite puhul välist toiteallikat ning neil on integreeritud klaviatuur ja osutusseadis. Sülearvutid on tavaliselt ette 
nähtud samasuguste funktsioonide täitmiseks nagu lauaarvutid, sealhulgas lauaarvutites kasutatava tarkvaraga analoog ­
sete funktsioonidega tarkvara kasutamiseks. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses käsitatakse dokke (docking stations) 
tarvikutena ning seetõttu ei sisaldu need 3. osas sülearvutite kohta esitatud tõhusustasemetes. Tahvelarvuteid, millel 
koos muude sisendseadmetega või nende asemel võib olla puutetundlik ekraan, käsitatakse käesolevas spetsifikaadis 
sülearvutina.  
K. Tööjaam: kõrgjõudlusega ainukasutajaarvuti, mida lisaks muudele arvutusmahukatele ülesannetele kasutatakse tavaliselt 
graafika, raalprojekteerimise (CAD), tarkvara arenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks. Tööjaamana kvalifitsee ­
rumiseks peab arvuti vastama järgmistele tingimustele:  
a) arvutit turustatakse tööjaamana;  
b) arvuti töötab keskmise tõrketusvältusega (MTBF) vähemalt 15 000 tundi kas Bellcore TR-NWT-000332 12/97 6. 
väljaande või kohapeal kogutud andmete alusel ning  
c) arvuti toetab veakorrektsiooni koodi (ECC) ja/või puhvermälu.  
d) Lisaks peab tööjaam vastama kolmele valikulisele näitajale järgmise kuue hulgast:  
e) arvutil on täiendav toitetugi võimsama graafika toetamiseks (st PCI-E 6-pin 12 V täiendav toitejuhe);  
f) süsteemi emaplaadil on lisaks graafika jaoks ette nähtud pesadele ja/või PCI-X toele kõrgem kui x4 PCI-E siin;  
g) arvuti ei toeta ühendatud mälu poole pöördumise (Uniform Memory Access – UMA) süsteemi;  
h) arvutil on vähemalt viis PCI, PCIe või PCI-X pesa;  
i) arvuti on võimeline pakkuma tuge vähemalt kahele protsessorile (peab füüsiliselt toetama eraldiseisvaid protsessori 
pakette/pesi, st neid, mida ei toeta ühe mitmetuumalise protsessori tugi) ja/või  
j) arvuti vastab vähemalt kahe iseseisva tarkvaramüüja (ISV) tootesertifikaadile; kõnealused sertifikaadid võivad olla 
väljatöötamisel, kuid peavad olema lõpule viidud kolme kuu jooksul alates vastavusest teatamisest.  
Töörežiimid  
L. Väljalülitatud seisund: võimsustarve madalaimal energiatarbimisrežiimil, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) 
ja mis võib püsida piiramata aja, kui seade on ühendatud elektrivõrku ja kui seda kasutatakse vastavalt tootja 
juhenditele. Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab väljalülitatud seisund ACPI süsteemi 
tasandi S5 seisundile.ET  L 63/18 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
M. Puhkeseisund: vähese energiatarbega seisund, millele arvuti on võimeline automaatselt üle minema pärast tegevusetuse 
perioodi või käsitsi valiku tegemist. Puhkeseisundivõimalusega arvuti on võimeline kiiresti „üles ärkama”, reageerides 
võrguühendusele või kasutajaliidese seadmetele ≤ 5 sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest kuni selleni, kui 
süsteem, sealhulgas kuvar, on täielikult kasutusvalmis. Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, 
vastab puhkeseisund enamasti ACPI süsteemi tasandi S3 seisundile (uinakurežiim ( suspend to RAM )). 
N. Jõudeolek: seisund, milles operatsioonisüsteemid ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, kasutajaprofiil on loodud, 
masin ei ole puhkeseisundis ning tegevus piirdub vaid nende põhiliste rakendustega, mille süsteem käivitab vaikimisi.  
O. Aktiivne seisund: seisund, milles arvuti teeb kasulikke toiminguid a) enne kasutaja poolt andmete sisestamist või samal 
ajal või b) enne juhiste edastamist võrgu kaudu või samal ajal. See seisund hõlmab aktiivset töötlemist, salvestatud 
andmete otsimist mälust või vahemälust, hõlmates jõudeolekut, mil arvuti ootab uute andmete sisestamist kasutaja 
poolt, enne kui siseneb vähese võimsustarbega seisundisse.  
P. Tüüpiline energiatarbimine ( Typical Energy Consumption  – TEC): arvutite energiatarbimise testimise ja võrdlemise 
meetod, milles keskendutakse toote tüüpilisele elektritarbimisele normaalsel töörežiimil teatava aja jooksul. Laua- ja 
sülearvutite puhul on TECi põhikriteeriumiks tüüpiline aastane elektritarbimine, mõõdetuna kilovatt-tundides (kWh), 
kusjuures mõõtmisel lähtutakse keskmise võimsustarbega töörežiimidest eeldatava tavapärase kasutuse (töötsükli) 
korral. Tööjaamu käsitlevate nõuete puhul lähtutakse TECi väärtusest, mis arvutatakse töörežiimide võimsustarbe, 
maksimaalse võimsuse ja eeldatava töötsükli alusel.  
Võrkude loomine ja toitehaldus  
Q. Võrguliides: komponendid (riistvara ja tarkvara), mille peamine ülesanne on muuta arvuti võimeliseks suhtlema ühe 
või mitme võrgutehnoloogia kaudu. Võrguliidesed on näiteks IEEE 802.3 (Ethernet) ja IEEE 802.11 (Wi-Fi).  
R. Äratussündmus: kasutajapoolne, programmeeritud või väline sündmus või ajend, mis kutsub esile arvuti ülemineku 
puhke- või väljalülitatud seisundist aktiivsesse töörežiimi. Äratussündmuste hulka võivad muu hulgas kuuluda: hiire 
liigutamine, töö klaviatuuril, kontrolleri käsk, reaalaja taktis sündmus või korpusel paikneva nupu vajutamine ning 
väliste sündmuste korral kaugjuhtimispuldi, võrgu, modemi vms kaudu edastatud ajend.  
S. Wake On LAN (WOL): funktsioon, mis võimaldab arvuti äratada puhke- või väljalülitatud seisundist Etherneti kaudu 
edastatava võrgusignaaliga.  
T. Täielik võrguühendus: arvuti võime säilitada võrguühendus puhkeseisundis ja arukalt üles ärgata, kui on vaja jätkata 
tööd (sealhulgas võrguühenduse säilitamiseks vajalikku juhuslikku töötlemist). Võrguühenduse säilitamine võib tähen ­
dada, et puhkeseisundis saavutatakse ja/või säilitatakse määratud liides või võrguaadress, vastatakse muudest võrgu ­
sõlmedest tulevatele käskudele või säilitatakse olemasolevad võrguühendused. Sedasi säilitatakse arvuti kohalolek ning 
võrguteenused ja -rakendused isegi arvuti puhkeseisundis. Võrgu seisukohast on puhkeseisundis, täieliku võrguühen ­
dusega arvuti ühisrakenduste ja kasutusviiside poolest funktsionaalselt samaväärne jõudeolekus arvutiga. Täieliku 
võrguühenduse puhul puhkeseisundis ei ole tegemist üksnes konkreetse protokollikogumiga, vaid see võib hõlmata 
pärast esialgset installeerimist installeeritud rakendusi.  
Turustamis- ja tarnimiskanalid  
U. Ettevõtluskanalid: müügikanalid, mida tavaliselt kasutavad suured ja keskmise suurusega ettevõtjad, valitsusorganisat ­
sioonid, haridusasutused või muud organisatsioonid, kes ostavad arvuteid kasutamiseks hallatavates klient-server 
keskkondades.  
V. Mudeli number: ainulaadne turundusnimi, mida kohaldatakse riist- ja tarkvara sellise konkreetse konfiguratsiooni (nt 
operatsioonisüsteem, protsessoritüübid, mälu, GPU jne) suhtes, mis on kas eelnevalt kindlaks määratud või mille klient 
on valinud.  
W. Mudeli nimi: turundusnimi, mis sisaldab viidet arvuti mudelipere numbrile, toote lühikirjeldust või viidet kaubamär ­
gile.  
X. Tootepere: üksikasjalik kirjeldus, milles viidatakse arvutirühmale, millel on tavaliselt ühesugune korpuse/emaplaadi 
kombinatsioon, mis sageli sisaldab sadu võimalikke riist- ja tarkvara konfiguratsioone.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/19
2.  Nõuetele vastavad tooted  
Et arvuti saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peab see vastama arvuti määratlusele ja ühele 1. osas esitatud 
tootetüübi määratlusele. Järgmises tabelis on esitatud nende arvutitüüpide nimekiri, mis on (ega ole) ENERGY STARi 
väärilised.  
Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmatud tooted  Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmamata tooted  
— Lauaarvutid 
— Integreeritud lauaarvutid 
— Sülearvutid 
— Tööjaamad 
— Väikeserverid 
— Õhukesed kliendid  — Arvutiserverid (vastavalt arvutiserveri spetsifikaadi 
versiooni 1.0 määratlusele) 
— Pihuarvutid, elektroonilised märkmikud ja nutitelefonid  
3.  Energiatõhusus- ja toitehalduskriteeriumid  
Et arvuteid saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peavad need vastama allpool esitatud nõuetele. Versiooni 5.0 
jõustumise kuupäev on esitatud käesoleva spetsifikaadi 5. osas.  
A. Toiteallika tõhusus  
Et arvuteid saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peavad need vastama allpool esitatud nõuetele. Versiooni 5.0 
jõustumise kuupäev on esitatud käesoleva spetsifikaadi 5. osas.  
a) Sisemist toiteallikat kasutavad arvutid: minimaalselt 85 % kasutegur koormusel 50 % nimivõimsusest ning minimaalselt 
82 % kasutegur koormusel 20 % ja 100 % nimivõimsusest ning võimsustegur ≥ 0,9 koormusel 100 % nimivõimsusest;  
b) välist toiteallikat kasutav arvuti: ENERGY STARi arvutitega koos müüdavad välised toiteallikad peavad olema kvalifit ­
seeritud ENERGY STARi vääriliseks või vastama koormuseta ja aktiivse seisundi kasuteguri tasemele, mis ühe pingega 
väliste vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu toiteallikate kohta on esitatud ENERGY STARi 
programmi nõuete versioonis 2.0. ENERGY STARi spetsifikaat ja kvalifitseeritud toodete loetelu asub veebiaadressil 
www.energystar.gov/powersuppli es. Märkus: kõnealust toimivusnõuet kohaldatakse ka allpool 4. osas osutatud sise ­
miste toiteallikate testimise meetodi kohaselt testitud mitme väljundpingega väliste toiteallikate suhtes.  
B. Tõhusus- ja toimivusnõuded  
1) Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid:  
Lauaarvutite kategooriad TECi kriteeriumide jaoks  
TECi tasemete kindlaksmääramiseks peavad lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid kvalifitseeruma allpool määratletud 
A-, B-, C- või D-kategooriasse:  
a) A-kategooria: kõiki lauaarvuteid, mis ei vasta allpool B-, C- või D-kategooria määratlusele, käsitatakse A-kategoo ­
riasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;  
b) B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:  
— kaks füüsilist protsessorituuma ning  
— kaks gigabaiti (2 GB) süsteemimälu;  
c) C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:  
— rohkem kui kaks füüsilist protsessorituuma.  
Lisaks eespool nimetatud nõudele peab C-kategooriasse kvalifitseeruvate mudelite konfiguratsiooni kuuluma vähe ­
malt üks järgmisest kahest näitajast:  
— vähemalt kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu ja/või  
— diskreetgraafikaprotsessor (GPU);  
d) D-kategooria: D-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:  
— vähemalt neli füüsilist protsessorituuma.ET  L 63/20 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Lisaks eespool nimetatud nõudele peab D-kategooriasse kvalifitseeruvate mudelite konfiguratsiooni kuuluma vähe ­
malt üks järgmisest kahest näitajast:  
— vähemalt neli gigabaiti (4 GB) süsteemimälu ja/või  
— diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti.  
Sülearvutikategooriad TECi kriteeriumide jaoks  
TECi tasemete kindlaksmääramiseks peavad sülearvutid kvalifitseeruma allpool määratletud A-, B- või C-kategooriasse:  
a) A-kategooria: kõiki sülearvuteid, mis ei vasta allpool B- või C-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A- 
kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;  
b) B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:  
— diskreetgraafikaprotsessor (GPU);  
c) C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:  
— vähemalt kaks füüsilist protsessorituuma;  
— vähemalt kaks gigabaiti (2 GB) süsteemimälu ning  
— diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti.  
TEC (laua- ja sülearvutite kategooriad)  
Järgmistes tabelites on kindlaks määratud spetsifikaadi 5.0 jaoks vajalikud TEC-tasemed. Tabelis 1 loetletakse versioonis 
5.0 TECi kohta esitatud nõuded ja tabelis 2 esitatakse iga töörežiimi osakaal tootetüüpide kaupa. TEC määratakse 
kindlaks järgmise valemiga:  
E TEC  = (8760/1000) · (P  väljas  · T  väljas  + P  puhke  · T  puhke  + P  jõude  · T  jõude  ), kus kõik P  x väärtused väljendavad võimsust 
vattides, kõik T  x väärtused väljendavad aega protsendina aastast ja E  TEC  väljendab tüüpilist energiatarbimist kilovattides 
vastavalt tabeli 2 kohasele töörežiimi osakaalule.  
Tabel 1. E  TEC  -nõuded – Laua- ja sülearvutid  
Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid (kWh)  Sülearvutid (kWh)  
TEC (kWh)  A-kategooria: ≤ 148,0  A-kategooria: ≤ 40,0  
B-kategooria: ≤ 175,0  B-kategooria: ≤ 53,0  
C-kategooria: ≤ 209,0  C-kategooria: ≤ 88,5  
D-kategooria: ≤ 234,0  
Võimsusega seotud korrigeerimine  
Mälu  1 kWh (põhimälu ületava GB kohta) 
Põhimälu:  
A-, B- ja C-kategooria: 
2GB  
D-kategooria: 
4 GB  0,4 kWh (4 GB ületava põhimälu GB 
kohta)  
Kvaliteetgraafika ( diskreetgraa ­
fikaprotsessori puhul kindlaks ­
määratud laiusega ekraanipuh ­
ver ) A- ja B-kategooria: 
35 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti) 
50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)  
C- ja D-kategooria: 
50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)  B-kategooria: 
3 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 64 bitti)  
Täiendavad sisemised mälu ­
draivid  25 kWh  3 kWhET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/21
Tabel 2. Töörežiimide osakaal – Laua- ja sülearvutid  
Lauaarvutid  Sülearvutid  
Tavalised  Proksifunktsiooniga*  Tavalised  Proksifunktsiooniga*  
T väljas  55 %  40 %  60 %  45 %  
T puhke  5 %  30 %  10 %  30 %  
T jõude  40 %  30 %  30 %  25 %  
Märkus : proksifunktsioon  osutab arvutile, mis säilitab käesoleva spetsifikaadi 1. osas määratletud täieliku võrguühenduse. Selleks et eespool 
esitatud proksifunktsiooni osakaalunäitajad kvalifitseeruksid ENERGY STARi vääriliseks, peab süsteem olema kooskõlas omandiõigu seta 
proksistandardiga, mille EPA ja Euroopa Komisjon on ENERGY STARi eesmärke järgivana heaks kiitnud. Selline heakskiit tuleb saad a 
enne, kui toote kohta esitatakse andmed ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks.  Lisateabe saamiseks ja katsetusnõuete kohta 
vt 3. osa jaotis C „Toitehalduse funktsiooniga arvutite kvalifitseerimine”.  
2) Tööjaamad  
P TEC  (Tööjaamade kategooria)  
Järgmistes tabelites on kindlaks määratud spetsifikaadi 5.0 jaoks vajalikud P  TEC  tasemed. Tabelis 3 loetletakse 
versioonis 5.0 P  TEC  kohta esitatud nõuded ja tabelis 4 esitatakse iga töörežiimi osakaal. P  TEC  määratakse kindlaks 
järgmise valemiga:  
P TEC  = 0.35 · P  väljas  + 0.10 · P  puhke  + 0.55 · P  jõude  
kus kõik P  x väärtused väljendavad võimsust vattides.  
Tabel 3. Nõuded – Tööjaamad  
P TEC  ≤ 0.28 · [P  max  + (# HDD · 5)]  
Tabel 4. Töörežiimide osakaal – Tööjaamad  
T väljas  35 %  
T puhke  10 %  
T jõude  55 %  
Märkus: osakaalunäitajad sisalduvad eespool esitatud  P  TEC  valemis.  
Mitme graafikaseadmega varustatud arvutid (tööjaamad)  
ENERGY STARi nõuetele vastavad tööjaamad, millel on ainult üks graafikaseade, võivad samuti kvalifitseeruda ühe või 
mitme graafikaseadmega konfiguratsiooniks, kui täiendava riistvara konfiguratsioon on identne, v.a täiendava(te) graa ­
fikaseadme(te) puhul. Mitme graafikaseadme kasutamine võib hõlmata mitme kuvari kasutamist ning mitme graa ­
fikaprotsessoriga, kõrgjõudlusega konfiguratsioonide (nt ATI Crossfire, NVIDIA SLI) ühendamist. Sel juhul võivad 
tootjad seni, kuni SPECviewperf® toetab mitut graafikaseadme lõime, esitada testimisandmed ühe graafikaseadmega 
tööjaama puhul mõlema konfiguratsiooni kohta ilma süsteemi uuesti testimata.  
3) Väikeserverid  
Jõudeolekutasemete kindlaksmääramiseks peavad väikeserverid kvalifitseeruma allpool määratletud A- või B-kategoo ­
riasse:  
a) A-kategooria: kõiki väikeservereid, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategoo ­
riasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;  
b) B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peavad väikeserveritel olema  
— protsessor(id), millel on rohkem kui üks protsessorituum või rohkem kui üks eraldi protsessor, ning  
— vähemalt üks gigabait (1 GB) süsteemimälu.ET  L 63/22 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Tabel 6. Väikeserveri tõhususe nõuded  
Väikeserveri töörežiimide võimustarbe nõuded  
Väljalülitatud seisund: ≤ 2,0 W 
Jõudeolek: 
A-kategooria ≤ 50,0 W 
B-kategooria ≤ 65,0 W  
Funktsioon  Täiendava võimsuse varu  
Wake On LAN (WOL) 
(kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on akti ­
veeritud tehases)  + 0,7 W väljalülitatud seisundis  
4) Õhukesed kliendid ( thin clients ) 
Õhukeste klientide kategooriad jõudeoleku kriteeriumide jaoks Jõudeolekutasemete kindlaksmääramiseks peavad 
õhukesed kliendid kvalifitseeruma allpool määratletud A- või B-kategooriasse:  
a) A-kategooria: kõiki õhukesi kliente, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategoo ­
riasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;  
b) B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab õhukestel klientidel olema:  
— kohalik multimeedia kodeerimise/dekodeerimise funktsioon.  
Tabel 7. Õhukese kliendi tõhususe nõuded  
Õhukese kliendi töörežiimide võimsustarbe nõuded  
Väljalülitatud seisund: ≤ 2 W 
Puhkeseisund ( olemasolu korral ) ≤ 2 W 
Jõudeolek: 
A-kategooria: ≤ 12,0 W 
B -kategooria: ≤ 15,0 W  
Funktsioon  Täiendava võimsuse varu  
Wake On LAN (WOL)  
(kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on aktiveeritud 
tehases)  + 0,7 W puhkeseisundis 
+ 0,7 W väljalülitatud seisundis  
C. Toitehalduse nõuded  
Tooted peavad vastama allpool tabelis 8 üksikasjalikult esitatud toitehaldusnõuetele ja neid tuleb testida nii, nagu neid 
tarnitakse.  
Tabel 8. Toitehalduse nõuded  
Spetsifikaadi nõuded  Kohaldatakse järgmise suhtes  
Tarnimisel esitatavad nõuded  
Puhkeseisund  Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, 
et puhkeseisund aktiveerub siis, kui 
arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jook ­
sul. Arvutid vähendavad puhke- või välja ­
lülitatud seisundisse üleminekul mis tahes 
1 Gb/s Ethernet võrguühenduse kiirust.  Lauaarvutid  √ 
Integreeritud lauaarvutid  √ 
Sülearvutid  √ 
Tööjaamad  √ 
Väikeserverid  
Õhukesed kliendid  
Kuvari puhkeseisund  Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, 
et puhkeseisund aktiveerub siis, kui 
kuvarit ei ole kasutatud 15 minuti jook ­
sul.  Lauaarvutid  √ 
Integreeritud lauaarvutid  √ 
Sülearvutid  √ 
Tööjaamad  √ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/23
Spetsifikaadi nõuded  Kohaldatakse järgmise suhtes  
Väikeserverid (kuvari olemasolu korral)  √ 
Õhukesed kliendid  √ 
Võrguühenduse toitehalduse nõuded  
Wake on LAN (WOL)  Etherneti funktsiooniga arvutite puhul 
peab olema võimalik aktiveerida ja desak ­
tiveerida WOL-funktsioon puhkeseisundi 
jaoks.  Lauaarvutid  √ 
Integreeritud lauaarvutid  √ 
Sülearvutid  √ 
Tööjaamad  √ 
Väikeserverid  √ 
Õhukesed kliendid ( Kohaldatakse üksnes 
juhul, kui tarkavara uuendatakse tsentraalselt 
hallatavast võrgust ajal, mil seade on puhke ­
seisundis või väljalülitatud seisundis. Kõne ­
alune nõue ei kehti selliste õhukeste klientide 
kohta, mille standardseadistus ei nõua klien ­
ditarkvara uuendamist väljaspool tööaega .) √ 
Wake on LAN (WOL)  Kohaldatakse üksnes ettevõtluskanalite kaudu 
turustatavate arvutite suhtes:  
Etherneti funktsiooniga arvutid peavad 
vastama ühele järgmistest nõuetest: 
— seadme tarnimisel on see seadistatud 
nii, et WOL-funktsioon aktiveerub 
puhkeseisundis, kui töötatakse vahel ­
duvvooluga (st sülearvutid võivad 
WOL-funktsiooni automaatselt 
desaktiveerida, kui need vooluvõrgust 
välja lülitada), või 
— kui seade tarnitakse ettevõttele akti ­
veerimata WOL-funktsiooniga, peab 
WOL-funktsiooni saama piisavalt 
hõlpsasti aktiveerida nii kliendi 
operatsioonisüsteemi kasutajaliidese 
kui ka võrgu kaudu.  Lauaarvutid  √ 
Integreeritud lauaarvutid  √ 
Sülearvutid  √ 
Tööjaamad  √ 
Väikeserverid  √ 
Õhukesed kliendid ( Kohaldatakse üksnes 
juhul, kui tarkavara uuendatakse tsentraalselt 
hallatavast võrgust ajal, mil seade on puhke ­
seisundis või väljalülitatud seisundis. Kõne ­
alune nõue ei kehti selliste õhukeste klientide 
kohta, mille standardseadistus ei nõua klien ­
ditarkvara uuendamist väljaspool tööaega .) √ 
Äratusfunktsiooni halda ­
mine  Kohaldatakse üksnes ettevõtluskanalite kaudu 
turustatavate arvutite suhtes:  
Etherneti funktsiooniga arvutid on 
suutelised teostama äratussündmusi 
puhkeseisundist nii kaugjuhtimise teel 
(võrgust) kui ka graafiku järgi (reaalaja 
taktis kell). 
Tootjad tagavad, juhul kui seda saavad 
kontrollida tootjad (st kui konfiguree ­
ritakse pigem riistvara seadete kui tark ­
vara seadete kaudu), et nimetatud seadeid 
saab hallata tsentraalselt vastavalt kliendi 
soovile tootja pakutud vahenditega.  Lauaarvutid  √ 
Integreeritud lauaarvutid  √ 
Sülearvutid  √ 
Tööjaamad  √ 
Väikeserverid  √ 
Õhukesed kliendid  √ET  L 63/24 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Kõigi aktiveeritud WOL-funktsiooniga arvutite puhul aktiveeritakse suunatud paketifiltrid ning need seadistatakse vaikimisi 
tootja standardkonfiguratsioonile. Seni, kuni on kokku lepitud ühe (või enama) standardi suhtes, palutakse partneritel 
esitada oma suunatud paketifiltri konfiguratsioon EPA-le ja Euroopa Komisjonile selle avaldamiseks veebilehel, et stimulee ­
rida arutelu ja standardkonfiguratsiooni väljatöötamist.  
Toitehalduse funktsiooniga arvutite kvalifitseerimine  
a) Väljalülitatud seisund: tarnimisel testitakse arvuteid väljalülitatud seisundis ja tulemus dokumenteeritakse. Mudeleid, 
mida tarnitakse puhkeseisundis aktiveeritud WOL-funktsiooniga, tuleb testida aktiveeritud WOL-funktsiooniga. Sama ­
moodi tuleb mudeleid, mida tarnitakse puhkeseisundis desaktiveeritud WOL-funktsiooniga, testida desaktiveeritud 
WOL-funktsiooniga.  
b) Puhkeseisund: tarnimisel testitakse arvuteid puhkeseisundis ja tulemus dokumenteeritakse. 1. osa mõiste V all määrat ­
letud ettevõtluskanalite kaudu müüdavaid mudeleid testitakse, kvalifitseeritakse ja turustatakse aktiveeritud/desaktivee ­
ritud WOL-funktsiooniga vastavalt tabelis 8 esitatud nõuetele. Üksnes tavaliste jaemüügikanalite kaudu otse tarbijatele 
suunatud toodete tarnimisel ei pea WOL-funktsioon olema aktiveeritud puhkeseisundi jaoks ning neid võib testida, 
kvalifitseerida ja tarnida kas aktiveeritud või desaktiveeritud WOL-funktsiooniga.  
c) Proksifunktsioon: tarnimisel testitakse lauaarvuteid, integreeritud lauaarvuteid ja sülearvuteid jõudeolekus, puhkesei ­
sundis ja väljalülitatud seisundis koos aktiveeritud või desaktiveeritud proksifunktsiooniga. Selleks et kvalifitseeruks 
süsteem, mille proksifunktsiooni suhtes kohaldatakse TECi osakaalunäitajaid, peab kõnealune süsteem olema kooskõlas 
proksifunktsiooni standardiga, mille EPA ja Euroopa Komisjon on ENERGY STARi eesmärke järgivana heaks kiitnud. 
Selline heakskiit tuleb saada enne, kui toote kohta esitatakse andmed ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks.  
Klienditarkvara ja haldusteenuse eelnev installeerimine  
Toodete tarnimisel vastutab partner nende testimise ja kvalifitseerimise eest. Kui toode vastab sel etapil ENERGY STARi 
nõuetele ja kvalifitseeritakse sellisena, võib toote sellekohaselt märgistada.  
Kui klient teeb partnerile ülesandeks laadida kohandatud mälupilt, peab partner toimima järgmiselt:  
— partner peab andma kliendile teada, et nende toode, millele on laaditud kohandatud mälupilt, ei pruugi vastata 
ENERGY STARi nõuetele (sel juhul kasutatava kirja näidis on klientidele kättesaadav ENERGY STARi veebisaidil);  
— partner peab julgustama klienti testima toote vastavust ENERGY STARi nõuetele.  
Kasutaja teavitamise nõue  
Selle tagamiseks, et hankijaid/kasutajaid teavitatakse nõuetekohaselt toitehaldusest saadavast kasust, lisab tootja iga arvuti 
juurde ühe järgmistest:  
— teave ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta kasutusjuhendi püsikoopias või elektroonilises koopias. 
Nimetatud teave peaks olema esitatud kasutusjuhendi alguses, või  
— pakendis või karbis olev teatis ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta.  
Mõlemad valikud peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet:  
— märge, et arvuti on tarnitud nii, et toitehaldus on võimalik, ning teave ajaseadete kohta (kas süsteemi vaikimisi 
seadistused või märkus selle kohta, et arvuti vaikimisi seadistused on kooskõlas ENERGY STARi programmis opti ­
maalse energiasäästu kohta soovitatud nõuetega, et kuvari puhul kestab kasutaja jõudeolek alla 15 minuti ja arvuti 
puhul alla 30 minuti), ning  
— kuidas arvuti nõuetekohaselt puhkeseisundist äratada.  
D. Vabatahtlikud nõuded  
Kasutajaliidesed  
Kuigi see pole kohustuslik, soovitatakse tootjatel tungivalt kavandada tooteid vastavalt toite juhtelemendi kasutajaliidest 
käsitlevale standardile IEEE 1621 (ametlik nimetus: „standard kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonika ­
seadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide kohta”). Vastavus standardile IEEE 1621 muudab kõigi elektroo ­
nikaseadmete toite juhtelemendid sarnasemaks ja intuitiivselt kasutatavaks. Täiendavat teavet standardi kohta saab aadres ­
silt http://eetd.LBL.gov/Controls.  
4. Testimismenetlused  
Tootjad peavad läbi viima katsed ja ise sertifitseerima need mudelid, mis vastavad ENERGY STARi suunistele.  
— Kõnealuste testide läbiviimisel nõustub partner kasutama allpool tabelis 9 esitatud testimismenetlusi.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/25
— Testimise tulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile.  
Allpool on esitatud täiendava testimise ja aruandluse nõuded.  
1. TECi või jõudeoleku testimiseks vajalik seadmete arv  
Tootjad võivad esialgu testida üht seadet kvalifitseerimiseks. Kui esimese testitud seadme TECi või jõudeoleku puhul 
saadud tulemus on nende suhtes kehtivast nõudest väiksem või sellega võrdne, kuid erineb ettenähtud tasemest kuni 
10 %, peab testima sama mudeli veel ühte seadet, millel on identne konfiguratsioon. Tootjad esitavad mõlema seadme 
testimisel saadud väärtused. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks peavad mõlemad seadmed vastama kõnealuse 
toote ja tootekategooria puhul kehtivale maksimaalsele TECi ja jõudeoleku tasemele.  
Märkus: selline täiendav testimine on vajalik üksnes juhul, kui on vaja kindlaks määrata vastavus TECi nõuetele (lauaar ­
vutid, integreeritud lauaarvutid, sülearvutid, tööjaamad) ja jõudeoleku nõuetele (väikeserverid, õhukesed kliendid); puhke ­
seisundi ja väljalülitatud seisundi puhul on vaja testida ainult üht seadet (kui kohaldatakse kõnealuseid nõudeid). Sellist 
lähenemisviisi iseloomustavad järgmised näited:  
1. näide – A-kategooria lauaarvutite TECi tase peab olema 148,0 kWh või alla selle ning täiendava testimise 10 % lävi on 
seega 133,2 kWh.  
— Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 130 kWh, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub 
(130 kWh on spetsifikaadiga ettenähtust 12 % tõhusam ja jääb seega väljapoole 10 % läve).  
— Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 133,2 kWh, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub 
(133,2 kWh on spetsifikaadiga ettenähtust täpselt 10 % tõhusam).  
— Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 135 kWh, tuleb testida veel üht seadet, et mudeli kvalifitseerumine 
kindlaks teha (135 kWh on ainult 9 % spetsifikaadiga ettenähtust tõhusam ja jääb 10 % läve piiresse).  
— Kui kahe seadme testimise tulemuseks on 135 ja 151 kWh, ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi vääriliseks, kuigi 
keskmine on 143 kWh, sest üks väärtustest ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut.  
— Kui kahe seadme testimise tulemuseks on 135 ja 147 kWh, kvalifitseerub mudel ENERGY STARi vääriliseks, sest 
mõlemad väärtused vastavad ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtud väärtusele 148,0 kWh.  
2. näide – A-kategooria väikeserverite jõudeoleku tase peab olema 50 W või alla selle ning täiendava testimise 10 % lävi 
on seega 45 W. Mudeli testimisel kvalifitseerimise eesmärgil võivad tekkida järgmised olukorrad:  
— Kui esimese seadme näit on 44 W, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub (44 W on spetsifikaadiga 
ettenähtust 12 % tõhusam ja jääb seega väljapoole 10 % läve).  
— Kui esimese monitori mõõdetud näit on 45 vatti, ei ole täiendavaid teste enam vaja ning see mudel kvalifitseerub (45 
vatti on täpselt 10 % võrra tõhusam, kui spetsifikaat lubab).  
— Kui esimese seadme näit on 47 W, tuleb testida veel üht seadet, et mudeli kvalifitseerumine kindlaks teha (47 W on 
ainult 6 % spetsifikaadiga ettenähtust tõhusam ja jääb 10 % läve piiresse).  
— Kui kahe seadme testimise tulemusteks on 47 ja 51 W, ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi vääriliseks, kuigi 
keskmine on 49 W, sest üks väärtustest (51) ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut.  
— Kui kahe seadme testimise tulemuseks on 47 ja 49 W, kvalifitseerub mudel ENERGY STARi vääriliseks, sest mõlemad 
väärtused vastavad ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtud väärtusele 50 W.  
2. Mudelid, mis on võimelised töötama mitme pinge/sageduse kombinatsiooni korral  
Tootjad testivad tooteid selle turu (nende turgude) põhjal, kus ENERGY STARi nõuetele kvalifitseerunud mudeleid 
müüakse ja reklaamitakse.  
Selliste toodete puhul, mida müüakse ENERGY STARi väärilisena mitmel rahvusvahelisel turul ja mis seetõttu liigitatakse 
mitme sisendpinge järgi, peab tootja testima nõutavad mõõdetud energiatarbimise või energiatõhususe näidud kõigil 
asjakohastel pinge-/sagedustasemetel ning esitama sellekohase teabe. Näiteks peab tootja, kes tarnib sama mudelit nii 
Ameerika Ühendriikidesse kui ka Euroopasse, mõõtma, täitma spetsifikaadis esitatud nõudeid ja teavitama testimiseET  L 63/26 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
tulemustest nii pinge/sageduse kombinatsioonil 115 V / 60 Hz kui ka pinge/sageduse kombinatsioonil 230 V / 50 Hz, et 
mudel oleks ENERGY STARi vääriline mõlemal turul. Kui mudel on ENERGY STARi vääriline vaid pinge/sageduse ühe 
kombinatsiooni korral (nt 115 V / 60 Hz), võib selle ENERGY STARi vääriliseks tunnistada ja sellisena reklaamida nendes 
piirkondades, kus rakendatakse kõnealust pinge/sageduse kombinatsiooni (nt Põhja-Ameerikas ja Taiwanis).  
Tabel 9. Testimismenetlused  
Tootekategooria  Spetsifikaadi nõuded  Katseprotokoll  Allikas  
Kõik arvutid  Toiteallika tõhusus  Sisemine toiteallikas (IPS): Generalised 
Internal Power Supply Efficiency Test 
Protocol Rev. 6.4.2 (Sisemise toiteallika 
tõhususe testimise üldprotokoll 6.4.2)  
Väline toiteallikas (EPS): ENERGY 
STARi testimismeetod väliste toiteal ­
likate puhul  
Märkus: kui sisemise toiteallika testimisel 
on lisaks sisemise toiteallika tõhususe 
testimise protokollis kirjeldatud teabele/ 
menetlustele vaja täiendavat teavet/me ­
netlusi, peavad partnerid vastavalt vaja ­
dusele kas EPA või Euroopa Komisjoni 
taotlusel teatama neile meetodi, mille 
alusel testiti toodet kvalifitseerumiseks 
esitamisel, et saada andmeid kõnealuse 
sisemise toiteallika kohta.  Sisemine toiteallikas (IPS): 
www. 
efficientpowersupplies.org 
Väline toiteallikas (EPS): 
www.energystar.gov/ 
powersupplies  
Lauaarvutid, integree ­
ritud lauaarvutid ja 
sülearvutid  E TEC  (väljalülitatud seisundi, 
puhkeseisundi ja jõude ­
oleku mõõtmise põhjal)  ENERGY STARi arvuti testimise 
meetod (versioon 5,0), I lisa III jaotis  A liide  
Tööjaamad  P  TEC  (väljalülitatud seisundi, 
puhkeseisundi, jõudeoleku 
ja maksimaalse võimsuse 
mõõtmise põhjal)  ENERGY STARi arvuti testimise 
meetod (versioon 5,0), I lisa III–IV 
jaotis  
Väikeserverid  Väljalülitatud seisund ja 
jõudeolek  ENERGY STARi arvuti testimise 
meetod (versioon 5,0), I lisa III jaotis  
Õhukesed kliendid  Väljalülitatud seisund, 
puhkeseisund ja jõudeolek  ENERGY STARi arvuti testimise 
meetod (versioon 5,0), I lisa III jaotis  
3. Tooteperede kvalifitseerumine  
Eeldusel, et spetsifikaati ei muudeta, võib uusi testimisandmeid esitamata käsitada jätkuvalt kvalifitseerituna mudeleid, 
mida ei ole muudetud, või mudeleid, mis erinevad eelmisel aastal müüdud mudelitest ainult viimistluse poolest. Kui 
tootemudel lastakse turule eri konfiguratsioonides või stiilides tooteperena või -seeriana, võib partner teavitada tootest ja 
selle kvalifitseerida ühe mudelinumbri alla seni, kuni kõik kõnealusesse perre või seeriasse kuuluvad mudelid vastavad 
ühele järgmistest nõuetest:  
— Arvutid, mis on ehitatud samal platvormil ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud korpus ja värv, võivad 
kvalifitseeruda ühe, tüüpilise mudeli testimise andmete esitamisega.  
— Kui tootemudel lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib partner teavitada tootest ja selle kvalifitseerida ühe 
ainulaadse mudelinumbri alla, mis kujutab endast peres saadaolevat suurima võimsusega konfiguratsiooni, selle asemel 
et teavitada pere igast individuaalsest mudelist; samal tootemudelil ei tohi olla tüüpkonfiguratsioonist suurema tarbi ­
misega konfiguratsioone. Sel juhul koosneb kõrgeim konfiguratsioon järgmisest: suurima võimsusega protsessor, 
maksimaalne mälukonfiguratsioon, suurima võimsusega graafikaprotsessor (GPU) jne. Süsteemide puhul, mis vastavad 
eri lauaarvutikategooriatele (nagu määratletud 3. osa punktis B) sõltuvalt konkreetsest konfiguratsioonist, peavad 
tootjad esitama kõrgeima võimsuskonfiguratsiooni iga kategooria kohta, millesse nad tahavad süsteemi kvalifitseerida. 
Näiteks süsteemi puhul, mille võib konfigureerida kas A- või B-kategooria lauaarvutina, tuleks esitada mõlemaET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/27
kategooria kõrgeim võimsuskonfiguratsioon, et süsteem oleks ENERGY STARi vääriline. Kui toodet võib konfiguree ­
rida vastavaks kõigile kolmele kategooriale, peaks tootja esitama andmed kõikide kategooriate kõrgeima võimsuskon ­
figuratsiooni kohta. Tootjad vastutavad efektiivsusega seotud iga nõude eest, mis on esitatud pere kõigi teiste mudelite 
kohta, sealhulgas nende kohta, mida ei ole testitud või mille kohta ei ole andmeid esitatud.  
Kõik sellise tootemudelitähistusega seotud seadmed/konfiguratsioonid, mida partner püüab kvalifitseerida ENERGY STARi 
vääriliseks, peavad vastama ENERGY STARi nõuetele. Kui partner soovib kvalifitseerida sellise mudeli konfiguratsioone, 
mille jaoks on olemas ENERGY STARi nõuetele mittevastavad alternatiivsed konfiguratsioonid, peab kõnealune partner 
omistama kvalifitseeruvatele konfiguratsioonidele mudelinime/-numbri abil tunnusnumbri, mis on omane üksnes ENERGY 
STARi vääriliseks kvalifitseerunud konfiguratsioonidele. Kõnealust tunnusnumbrit tuleb kasutada järjepidevalt seoses 
kvalifitseeruvate konfiguratsioonidega turundus-/müügidokumentides ja ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud toodete 
loetelus (nt mudel A1234 etalonkonfiguratsioonide puhul ja A1234-E ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeruvate konfi ­
guratsioonide puhul).  
5. Jõustumiskuupäev  
Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks, määratletakse lepingu 
jõustumise kuupäevana.  
Lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti, sülearvuti, tööjaam, väikeserver  
ENERGY STARi versioon 5.0 jõustub  lauaarvutite, integreeritud lauaarvutite, sülearvutite, tööjaamade, väikeserverite ja õhukeste 
klientide  suhtes 1. juulil 2009. Kõik tooted (sealhulgas mudelid, mis algselt kvalifitseeriti versiooni 4.0 kohaselt), mille 
valmistamise kuupäev on 1. juuli 2009 või hilisem, peavad ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama 
kõnealuse versiooni 5.0 nõuetele. Mängukonsoolid, mille valmistamise kuupäev on 1. juuli 2010 või hilisem, peavad 
ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama versiooni 5.0 nõuetele. Kõik ENERGY STARi vääriliseks kvalifitsee ­
ritud arvutitega seoses varem koostatud lepingud kaotavad kehtivuse 30. juunil 2009.  
6.  Spetsifikaatide edasine muutmine  
EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse vaadata spetsifikaat läbi, kui tehnika ja/või turu muutused mõjutavad 
kasutamiskõlblikkust tarbijate või tööstuse jaoks või kui neil on keskkonnamõju. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse 
spetsifikaati tehtavad parandused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifit ­
seeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. ENERGY STARi vääriliseks 
kvalifitseerimiseks peab toode vastama selle valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile.ET  L 63/28 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
A liide  
ENERGY STARi test, et määrata kindlaks arvutite võimsustarve väljalülitatud seisundis, puhkeseisundis ja 
jõudeolekus  
Järgmist protokolli tuleks järgida siis, kui mõõdetakse arvutite võimsustarvet väljalülitatud seisundis, puhkeseisundis ja 
jõudeolekus, et teha kindlaks vastavus tasemetele, mis on esitatud ENERGY STARi arvutispetsifikaadi versioonis 5.0. 
Partnerid peavad mõõtma tarbijale tarnitava konfiguratsiooni esinduslikku valimit. Partner ei pea siiski kaaluma selliseid 
võimsustarbe muutusi, mis võivad tuleneda komponentide lisamisest või baasvahetussüsteemi (BIOS) ja/või tarkvara 
seadete muutmisest arvutikasutaja poolt pärast toote müüki.  Kõnealust menetlust tuleb järgida vastavalt korrale ning testitav 
režiim märgistatakse vajaduse korral.  
Arvuteid tuleb testida tarnimisel kehtinud konfiguratsiooni ja seadetega, v.a juhul, kui A liites esitatud testimismenetluses 
on sätestatud teisiti. Muud seadistust nõudvad astmed on tähistatud tärniga („*”).  
I. Mõisted  
Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mis sisalduvad 
arvuteid käsitlevate ENERGY STARi nõuetele kvalifitseerumise kriteeriumide versioonis 5.0.  
1. UUT:  UUT on akronüüm ingliskeelsetest sõnadest  unit under test , mis käesoleval juhul osutab testitavale arvutile.  
2.  UPS:  UPS on akronüüm ingliskeelsetest sõnadest  Uninterruptible Power Supply , mis osutab muundurite, lülitite ja 
energiasalvestusvahendite (näiteks patareide) kombinatsioonile, moodustades toiteallika täisvõimsuse säilitamiseks 
sisendvoolu katkestuse korral.  
II.  Testimisnõuded  
1. Heakskiidetud mõõteseade  
Heakskiidetud mõõteseadmed sisaldavad järgmisi atribuute (  1 ): 
— võimsuse eraldusvõime on 1 mW või suurem;  
— kättesaadav voolu amplituuditegur on 3 või rohkem hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning  
— madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem.  
Lisaks eespool nimetatutele on soovitatavad järgmised atribuudid:  
— sagedusnäitaja vähemalt 3 kHz ning  
— kalibreerimine vastavalt USA Rahvusliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (NIST) standardile.  
Samuti on mõõteseadmete puhul soovitav, et need suudaksid näidata täpselt keskmist võimsust kasutaja valitud mis 
tahes ajavahemiku jooksul (seda tehakse tavaliselt sisemise matemaatilise arvutuse abil, jagades mõõteseadmes akumu ­
leerunud energia ajaga, mis on kõige täpsem lähenemisviis). Alternatiivina peaks mõõteseade suutma jaotada energia 
üle kasutaja poolt valitud mis tahes ajavahemiku, kasutades energia vähima arvestusliku ühikuna 0,1 mWh või 
väiksemat ning jaotatava perioodi esitamisel peab vähim arvestuslik ühik olema 1 sekund või väiksem.  
2. Täpsus  
0,5 W või suurema võimsuse mõõtmised tehakse mõõtemääramatusega 2 % või alla selle usaldusnivool 95 %. 
Väiksemat kui 0,5 W võimsust mõõdetakse mõõtemääramatusega kuni 0,01 W usaldusnivool 95 %. Võimsuse 
mõõteseadme eraldusvõime peab olema järgmine:ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/29  
( 1 ) Heakskiidetud mõõteseadmete näitajad on võetud IEC standardist 62301, väljaanne 1.0: ooteoleku võimsuse mõõtmine
— 0,01 W või rohkem, et mõõta võimsust maksimaalselt 10 W,  
— 0,1 W või rohkem, et mõõta võimsust 10 W kuni 100 W, ning  
— vähemalt 1 W, et mõõta suuremat võimsust kui 100 W.  
Kõik võimsusnäitajad peaksid olema esitatud vattides ning ümardatud teise kümnendkohani. 10 W või suurema 
võimsuse korral esitatakse kolm tüvenumbrit.  
3. Katse tingimused  
Toitepinge:  Põhja-Ameerika/Taiwan:  115 (± 1 %) volti vahelduvvool, 60 Hz (± 1 %)  
Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa:  230 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %)  
Jaapan:  100 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz 
(± 1 %)/60 Hz (± 1 %)  
Märkus:  toodete puhul, mis on ette nähtud 
> 1,5 kW maksimumvõimsusele, on pinge 
vahemik ± 4 %  
Harmooniliste kompo ­
nentide summaarne 
moonutustegur (THD) 
(pinge):  < 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mille maksimaalne nimivõimsus on > 1,5 kW)  
Ümbritseva õhu tempe ­
ratuur:  23 °C ± 5 °C  
Suhteline niiskus:  10 – 80 %  
(Viide IEC 62301: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteseisundi võimsustarbe mõõtmine, punktid 4.2, 4.3, 4.4)  
4. Testitav konfiguratsioon  
Arvuti energiatarbimist mõõdetakse ja testitakse UUTi suunduva vahelduvvoolu toiteallikast.  
Kui UUT toetab Etherneti, peab see olema ühendatud Etherneti võrgu kommutaatorisse, mis on suuteline töötama 
UUTi suurimatel ja väikseimatel võrgukiirustel. Ühendus võrguga peab olema olemas kõikide testide jooksul.  
III.  Kõikide arvutitoodete väljalülitatud seisundi, puhkeseisundi ja jõudeoleku testimise menetlus  
Arvuti tarbitavat vahelduvvoolu tuleks mõõta järgmiselt:  
UUTi ettevalmistamine  
1. Märkida üles UUTi tootja ja mudeli nimi.  
2. Tagada, et UUT on ühendatud võrguressurssidega vastavalt allpool esitatud üksikasjalikule kirjeldusele ja et UUTil 
säiliks toimiv ühendus kogu testimise ajal, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel tekkivaid 
lühikesi pause.  
a) Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid ühendatakse toimivasse Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommu ­
taatorisse, nagu on täpsustatud eespool II jaotises „Testitav konfiguratsioon”. Arvutid peavad testimise jooksul selle 
kommutaatoriga loodud toimiva ühenduse säilitama, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel 
tekkivaid lühikesi pause. Etherneti funktsiooniga arvutid peavad testimise ajal säilitama toimiva ühenduse traadita 
ruuteriga või võrkupääsupunktiga.  
b) Väikeserverid on ühendatud toimivasse Etherneti (IEE 802.3) võrgu kommutaatorisse, nagu on täpsustatud eespool 
II osas „Testitav konfiguratsioon”, ning ühendus toimib.  
c) Õhukesed kliendid on ühendatud toimiva serveriga Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatori kaudu ja käitavad 
ettenähtud terminali/kaugühenduse tarkvara.ET  L 63/30 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
3. Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on katse ­
tamiseks häälestatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile.  
4. Ühenda UUT mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe ega UPSi seade ei tohiks olla ühendatud 
mõõteseadme ja UUTi vahele. Kehtiva testi tegemiseks peaks mõõteseade jääma oma kohale, kuni kõik väljalülitatud 
seisundi, puhkeseisundi ja jõudeoleku võimsusandmed on salvestatud.  
5. Märkida üles vahelduvvoolu pinge ja sagedus.  
6. Alglaadida arvuti ja oodata, kuni operatsioonisüsteem on täielikult laetud. Vajaduse korral käivitada esialgse operat ­
sioonisüsteemi installeerimine ning lasta kõigil ettevalmistavatel failide indekseerimise ja muudel ühekordsetel/korra ­
pärastel protsessidel lõpuni käia.  
7. Märkida üles peamine teave arvuti konfiguratsiooni kohta: arvuti tüüp, operatsioonisüsteemi nimi ja versioon, 
protsessori tüüp ja kiirus, kogu ja kasutatav füüsiline mälu jne.  
8. Märkida üles peamine teave videokaardi või graafikakiibistiku (kui see on olemas) kohta: videokaardi/kiibistiku nimi, 
ekraanipuhvri laius, eraldusvõime, mälu emaplaadil ning bitid pikseli kohta.  
9. * Tagada, et UUT on konfigureeritud nii nagu see tarnitakse ning et on lisatud kõik lisaseadmed, WOL-funktsiooni 
võimaldamine ning vaikimisi tarnitav tarkvara. UUT peaks samuti olema konfigureeritud, kasutades kõikide testide 
puhul järgmisi nõudeid:  
a) lauaarvutisüsteemid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, klaviatuuri ja välise 
kuvariga;  
b) sülearvutid peaksid sisaldama kõiki koos süsteemiga tarnitavaid tarvikuid ega pea sisaldama eraldiseisvat klavia ­
tuuri või hiirt, kui arvuti on varustatud integreeritud osutusseadise või digitaatoriga;  
c) sülearvutite patareikogum(id) tuleks kõikide testide korral eemaldada. Süsteemide puhul, kus konfiguratsioon ei 
toeta talitlust patareikogumita, võib testi teha paigaldatud ja täielikult laetud patareikogumi(te)ga, tagades et 
kõnealune konfiguratsioon märgitakse testimistulemustes;  
d) väikeserverid ja õhukesed kliendid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, 
klaviatuuri ja välise kuvariga (kui serveril on kuvariväljund);  
e) Etherneti-funktsiooniga arvutite puhul peaks traadita raadioseadmete toide olema välja lülitatud kõikide testide ajal. 
See kehtib traadita võrguadapteritele (nt 802.11) või seadmetevaheliste traadita protokollide kohta. Etherneti- 
funktsioonita arvutite puhul peaks traadita LAN-raadioseadme (nt IEEE 802,11) toide olema sisse lülitatud katse ­
tuse ajal ja peab säilitama toimiva traadita ühenduse traadita ruuteriga või võrkupääsupunktiga, mis toetab kliendi 
raadio kõige kiiremat ja aeglasemat andmesidet testimise ajal;  
f) Toitehalduse funktsioon ei tohi põhikõvakettaid jõudeoleku testimise ajal peatada (nn  spun-down ), v.a juhul, kui 
need sisaldavad integreeritud säilitatavat vahemälu (nt nn hübriidkettad). Kui tarnimisel installeeritakse rohkem kui 
üks sisemine kõvaketas, võib põhikõvakettast erineva(te) sisemis(t)e kõvaketta (-ketaste) testimisel olla kõvaketta 
toitehalduse funktsioon tarnimisel aktiveeritud. Kui tarbijatele tarnimisel ei ole kõnealuste lisakõvaketaste puhul 
toitehalduse funktsioon aktiveeritud, ei tohi nende testimisel kõnealused rakendused olla aktiveeritud.  
10. Kuvarite toiteseadete konfigureerimisel (muude toitehalduse seadete mittekohandamisel) tuleks järgida järgmisi juhi ­
seid:  
a) välise kuvariga arvutite puhul (enamik lauaarvuteid): kasutada kuvari toitehalduse seadeid, et takistada kuvarit välja 
lülitumast ning tagada selle sissejäämine kogu jõudeoleku testimise ajaks, nagu on kirjeldatud allpool;ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/31
b) integreeritud kuvariga arvutite (sülearvutid ja integreeritud süsteemid) puhul: kasutada toitehalduse seadeid, et 
seadistada kuvar lülituma välja ühe minuti pärast.  
11. Lülitada UUT välja.  
Väljalülitatud seisundi testimine  
12. UUT peab olema välja lülitatud ning väljalülitatud seisundis; seejärel seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse 
väärtusi intervalliga kuni 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles 
kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (  2 ) (aritmeetilise keskmise alusel).  
Jõudeoleku testimine  
13. Lülitada arvuti sisse ning hakata üles märkima möödunud aega, alustades siis, kui arvuti algselt sisse lülitati või kohe 
pärast süsteemi täielikuks alglaadimiseks vajaliku mis tahes sisselogimise tegevuse lõpuleviimist. Pärast sisselogimist ja 
kui operatsioonisüsteem on täielikult laetud ja töövalmis, sulgeda kõik avatud aknad, et oleks kuvatud standardne 
töökorras töölaud või sellega võrdväärne töövalmis ekraan. 5–15 minutit pärast esialgset alglaadimist või sisselogimist 
seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse näitajaid intervalliga vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse 
väärtused veel 5-minutilise jooksul ning märkida üles kõnealuse 5 minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud kesk ­
mine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel).  
Puhkeseisundi testimine  
14. Pärast jõudeoleku mõõtmise lõpuleviimist viia arvuti puhkeseisundisse. Vajaduse korral lähtestada mõõteseade ning 
alustada efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused 
veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus 
(aritmeetilise keskmise alusel).  
15. Kui testitakse nii sellist konfiguratsiooni, kus WOL-funktsioon on puhkeseisundi jaoks desaktiveeritud, kui ka sellist, 
kus WOL-funktsioon on aktiveeritud, siis äratada arvuti ning muuta WOL-funktsiooni seadeid puhkeseisundi jaoks 
kas operatsioonisüsteemi seadete kaudu või muul viisil. Viia arvuti taas puhkeseisundisse ja korrata 14. etappi, 
märkides üles puhkeseisundi võimsus, mis on vajalik selle alternatiivse konfiguratsiooni jaoks.  
Testimistulemuste esitamine  
16. Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, esitades kogu nõutava teabe, 
sealhulgas modaalvõimsuse väärtused ning teave lauaarvutite, integreeritud lauaarvutite ja sülearvutite võimsuse 
lubatud korrigeerimise kohta.  
IV.  Tööjaamade maksimaalse võimsuse testimine  
Tööjaamade maksimaalne võimsus leitakse kahe järgmise tööstusstandardi võrdlusaluse samaaegse toimimise kaudu: 
Linpack, et koormata põhisüsteemi (nt protsessor, mälu jne), ja SPECviewperf® (UUTi viimane saadaolev versioon), et 
koormata süsteemi graafikaprotsessorit (GPU). Täiendavat teavet nende võrdlusaluste kohta, sealhulgas võimalusi tasuta 
allalaadimiseks võib leida allpool esitatud veebisaitidelt: 
Linpack  http://www.netlib.org/linpack/  
SPECviewperf®  http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc  
Kõnealust testi peab sama UUTiga kordama kolm korda ning kõik kolm mõõtmistulemust peavad jääma ± 2 % lubatud 
kõikumise piiridesse võrreldes täisvõimsusel mõõdetud kolme näidu keskmisega.  
Tööjaama maksimaalset tarbitavat vahelduvvoolu tuleks mõõta järgmiselt.ET  L 63/32 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013  
( 2 ) Laboratoorseks kasutamiseks täielikus töökorras mõõteseadmed võivad integreerida väärtusi aja jooksul ning esitada keskmise v äärtuse 
automaatselt. Teiste mõõteseadmete puhul peab kasutaja muutuvad väärtused iga viie sekundi järel 5 minutilise ajavahemiku jooks ul 
kirja panema ning seejärel arvutama keskmise käsitsi.
UUTi ettevalmistamine  
1. Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on katse ­
tamiseks häälestatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile. Mõõteseadmega peaks olema võimalik salvestada 
testide jooksul saadud maksimaalse võimsuse mõõte ning neid väljastada või peaks sellega olema võimalik määrata 
maksimumvõimsust kindlaks mõnel muul viisil.  
2. Ühenda UUT mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe ega UPSi seade ei tohiks olla ühendatud 
mõõteseadme ja UUTi vahele.  
3. Märkida üles vahelduvvoolu pinge.  
4. * Alglaadida arvuti ning installeerida Linpack ja SPECviewperf (kui need pole veel installeeritud), nagu on viidatud 
eespool nimetatud veebilehekülgedel.  
5. Seadistada Linpack koos kõikide antud arhitektuuriga UTT-le ette nähtud vaikeseadetega ning määrata kindlaks 
asjakohane ridade arv n voolutarbimise suurendamiseks testi jooksul.  
6. Tagada, et kõik SPEC organisatsiooni poolt SPECviewperf’i käitamiseks sätestatud juhised on täidetud.  
Maksimaalse võimsuse testimine  
7. Seadistada mõõteseade alustama efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega kuni 1 näit sekundis ning hakata 
märkima mõõtmistulemusi. Käivitada SPECviewperf ja nii palju Linpacki samaaegselt töötavaid rakendusi, kui on vaja 
süsteemi täielikuks koormamiseks.  
8. Salvestada võimsuse väärtusi seni, kuni SPECviewperf ja kõik rakendused on käitamise lõpetanud. Märkida üles testi 
jooksul saadud maksimaalse võimsuse väärtus.  
Testimistulemuste esitamine  
9. Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, tagades et kogu nõutav teave on 
lisatud.  
10. Andmete esitamisel peaksid tootjad lisama ka järgmised andmed:  
a. Linpacki jaoks kasutatud n-i (ridade arv) väärtus;  
b. testi jooksul samaaegselt käitatud Linpacki koopiate arv;  
c. SPECviewperfi versioon, mida testi jaoks käitati;  
d. kõik kompilaatori optimeerimised, mida kasutati Linpacki ja SPECviewperfi kompileerimiseks, ning  
e. eelnevalt kompileeritud binaar lõppkasutajatele SPECviewperfi ja Linpacki allalaadimiseks ja käitamiseks. Neid 
andmeid võib levitada kas tsentraliseeritud standardiorganite (nt SPEC), originaalseadmete tootja (OEM) või asja ­
kohase kolmanda isiku kaudu.  
V.  Kontrollimise jätkamine  
Selles testimismenetluses kirjeldatakse meetodit, mille kohaselt vastavuse kindlakstegemiseks testitakse üht seadet. Pidev 
testimisprotsess on tungivalt soovitatav, et tagada eri tootepartiidest pärinevate toodete vastavus ENERGY STARi nõuetele.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/33
B liide  
NÄIDISARVUTUSED  
I. Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid: allpool on esitatud TECi näidisarvutus selle kohta, kuidas vasta ­
vustasemed määratakse kindlaks lisafunktsioonidega ja töörežiimide mõõtmisega, näiteks ETEC hindamine A-kate ­
gooria sülearvutite puhul (integreeritud GPU, installeeritud 8 GB mälu, 1 HDD)  
1. Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral:  
— Väljalülitatud seisund = 1 W  
— Puhkeseisund = 1,7 W  
— Jõudeolek = 10 W  
2. Määrata kindlaks võimsusega seotud korrigeerimised:  
— Integreeritud graafika? Puudub kvaliteetgraafika puhul.  
— Installeeritud 8 GB mälu. Vastab mälu korrigeerimise tasemele: 8 GB võimaldab korrigeerida 1.6 kWh (4 · 
0.4 kWh).  
3. TEC väärtuse arvutamiseks kohaldatakse tabelis 2 esitatud osakaalunäitajaid:  
—  Tabel 2 (tavasülearvuti) : 
Tväljas  60 %  
Tpuhke  10 %  
Tjõude  30 %  
—  E  TEC  = ( 8 760/1 000 ) · (P väljas  · T  väljas  + P  puhke  · T  puhke  + P  jõude  · T  jõude  ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (P väljas  · 0,60  +  P  puhke  · 0,10  +  P  jõude  · 0,30 ) 
— = ( 8 760/1 000 ) · (1 · 0,60  +  1,7  · 0,10  +  10  · 0,30 ) 
—  = 33,03 kWh  
4. Määrata kindlaks arvuti nõutav TEC, lisades TECi põhinõudele (tabel 1) kõik võimsuse korrigeerimised (2. etapp).  
—  Tabel 1 (sülearvutid) : 
Sülearvutid (kWh)  
A-kategooria  40  
B-kategooria  53  
C-kategooria  88,5  
—  ENERGY STARi puhul nõutav TEC  =  40 kWh  +  1,6 kWh  =  41,6 kWh  
5. Võrrelda E  TEC  väärtust ENERGY STARi TEC-nõudega (4. etapp), et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY 
STARi vääriliseks.  
—  A-kategooria puhul nõutav TEC: 41,6 kWh  
—  E  TEC  : 33,03 kWh  
—  33 ,03  kWh < 41,6 kWh  
Sülearvuti vastab ENERGY STARi nõuetele.  
II. Tööjaamad: allpool on esitatud PTEC väärtuse arvutamine kahe kõvakettaga tööjaamade puhul.  
1. Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral.  
—  Väljalülitatud seisund = 2 WET  L 63/34 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
—  Puhkeseisund = 4 W  
—  Jõudeolek = 80 W  
—  Maksimaalne võimsus = 180 W  
2. Märkida installeeritud kõvaketaste arv.  
—  Testimise ajal installeeritud kaks kõvaketast . 
3. P  TEC  väärtuse arvutamiseks kohaldatakse tabelis 4 esitatud osakaalunäitajaid:  
—  Tabel 4  
Tväljas  35 %  
Tpuhke  10 %  
Tjõude  55 %  
—  P  TEC  = ( 0.35  · P  väljas  + 0.10  · P  puhke  + 0.55  · P  jõude  ) 
— = ( 0,35  · 2  +  0,10  · 4  +  0,55  · 80 ) 
—  ≤ 45,10 W  
4. Tabelis 3 esitatud valemi abil arvutada nõutav PTEC väärtus.  
—  P  TEC  = 0,28  · [P max  + ( # HDD  · 5 )] 
—  P  TEC  = 0,28  · [180  + ( 2 · 5 )] 
—  P  TEC  = 53,2  
5. Võrrelda korrigeeritud P  TEC  väärtust ENERGY STARi tasemetega, et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY 
STARi vääriliseks.  
— 45,10 < 53,2  
Tööjaam vastab ENERGY STARi nõuetele.  
II. KUVARI SPETSIFIKAADID  
1. Mõisted  
A. Elektrooniline kuvar (või „kuvar”): kaubanduslikult kättesaadav toode, mille ekraan ja sellega seotud elektroonika on 
sageli paigutatud ühte korpusesse ning mis oma peamise funktsioonina esitab visuaalset teavet i) arvutist, tööjaamast 
või serverist ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, HDMI või IEEE 1394) kaudu või ii) USB-välkmälust, mälukaardilt 
või juhtmeta internetiühendusest. Levinud kuvamistehnoloogiad on vedelkristallkuvar (LCD), valgusdiood (LED), kines ­
koopkuvar (CRT) ja plasmakuvar (PDP).  
B. Väline toiteallikas: komponent, mis on paigutatud kuvari korpusest väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette 
nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge muundamiseks madalama(te)ks alalisvoolu pinge(te)ks eesmär ­
giga anda kuvarile toidet. Väline toiteallikas peab olema kuvariga ühendatud eemaldatava või aparatuurse elektrilise 
sõrm-haaratsühenduse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.  
C. Sisselülitatud seisund: kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvari kõik mehaanilised 
toitelülitid on sisse lülitatud ja iii) kuvar täidab oma esmast kujutisetootmise funktsiooni.  
D. Puhkeseisund: kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvari kõik mehaanilised toitelülitid on 
sisse lülitatud ja iii) kuvar on viidud väikese energiatarbega seisundisse signaali saamisega mõnelt ühendatud seadmelt 
(nt arvutilt, mängukonsoolilt või teleriboksilt) või sisemise funktsiooni, näiteks unetaimeri või kasutaja kohaloleku 
anduri abil. Puhkeseisundit loetakse nn pehmeks väikese energiatarbega seisundiks, sest kuvari saab puhkeseisundist 
välja tuua ühendatud seadme signaali saamisel või sisemise funktsiooni abil.  
E. Väljalülitatud seisund: kuvari talitlusseisund, kui i) kuvar on ühendatud toiteallikaga, ii) kuvarit saab sisse lülitada 
toitelüliti abil ja iii) kuvar ei täida ühtegi funktsiooni. Seadme väljalülitatud seisundist väljatoomiseks peab kasutaja 
vajutama mehaanilist lülitit. Kui selliseid lüliteid on mitu, kasutab katse korraldaja kõige hõlpsamini kättesaadavat 
lülitit.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/35
F. Heledus: valgustugevuse fotomeetriline suurus etteantud suunas kiirguva valguse pindalaühiku kohta. See näitaja 
iseloomustab valguse hulka, mis läbib või mida kiiratakse läbi konkreetse ala ning langeb etteantud ruuminurka. 
Heleduse standardne ühik on kandelat ruutmeetri kohta (cd/m  2 ). 
G. Paistvuse automaatne juhtimine: kuvarite puhul on paistvuse automaatne juhtimine isetoimiv mehhanism, mis regu ­
leerib kuvari paistvust ümbruse valgustuse funktsioonina.  
2.  Toodete kvalifitseerumine  
Selleks et kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks, peab kuvar vastama järgmistele kriteeriumidele.  
A. Ekraani maksimaalse nähtava osa diagonaal: kuvari ekraani nähtava osa diagonaal peab olema kuni ( ≤) 60 tolli.  
B. Toiteallikas: kuvar peab saama toidet eraldi vahelduvvoolusüsteemi seinakontaktist, koos vahelduvvooluadapteriga 
müüdavast akuplokist või andme- või võrguühendusest.  
C. TV-tuunerid: kui kuvaril on integreeritud TV-tuuner, võib see kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks käesoleva 
spetsifikaadi alusel, kui seda turustatakse ja müüakse tarbijatele peamiselt kuvarina või kuvari ja telerina toimiva 
kahefunktsioonilise seadmena. TV-tuuneriga kuvar, mida turustatakse ja müüakse ainult telerina, ei kvalifitseeru 
käesoleva spetsifikaadi alusel. Käesoleva spetsifikaadi teise etapi alusel võivad kvalifitseeruda üksnes tuunerita 
kuvarid; tuuneriga kuvareid võivad kvalifitseeruda ENERGY STARi telerispetsifikaadi versiooni 3.0 teise etapi alusel.  
D. Paistvuse automaatne juhtimine: selleks et kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks, kasutades energiatarbimise 
võrrandit, mis käsitleb paistvuse automaatse juhtimisega sisselülitatud seisundis, peab kuvari tarnimisel olema 
paistvuse automaatne juhtimine vaikimisi aktiveeritud.  
E. Väline toiteallikas: kui kuvar tarnitakse välise toiteallikaga, peab väline toiteallikas kvalifitseeruma ENERGY STARi 
vääriliseks või vastama koormuseta ja aktiivse seisundi kasuteguri tasemele, mis on esitatud ühe pingega väliste 
vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu toiteallikate ENERGY STARi programmi nõuetes. 
ENERGY STARi spetsifikaat ja kvalifitseerunud toodete loetelu on kättesaadav veebiaadressil www.energystar. 
gov/powersupplies.  
F. Toitehalduse nõuded: kuvaril peab olema vaikimisi aktiveeritud vähemalt üks mehhanism, mis võimaldab kuvaril 
automaatselt puhke- või väljalülitatud seisundisse minna. Näiteks peavad andme- või võrguühendused toetama 
kuvari väljalülitamist vastavalt standardsetele mehhanismidele, näiteks kuvari toitehalduse signaliseerimisele. Ise sisu 
loovatel kuvaritel peab olema vaikimisi aktiveeritud andur või taimer kuvari automaatseks viimiseks puhke- või 
väljalülitatud seisundisse.  
3. Energiatõhususe kriteeriumid  
A. Sisselülitatud seisundi nõuded  
1. Esimene etapp  
Selleks et kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada sisselülitatud seisundi 
maksimaalse energiatarbimise näitajat (PO või PO1), mis arvutatakse järgmiste võrrandite alusel. Maksimaalset sisse ­
lülitatud seisundi energiatarbimist väljendatakse vattides ja ümardatakse lähima kümnendikvatini.  
Tabel 1. Esimese etapi sisselülitatud seisundi energiatarbimise nõuded  
Kuvari kategooria  Maksimaalne sisselülitatud seisundi energiatarbimine 
(W)  
Ekraani diagonaal < 30 tolli 
Ekraani eraldusvõime ≤ 1,1 MP  PO = 6*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Ekraani diagonaal < 30 tolli 
Ekraani eraldusvõime > 1,1 MP  PO = 9*(MP) + 0,05*(A) + 3  
Ekraani diagonaal 30–60 tolli 
Mis tahes eraldusvõimega ekraanid  PO = 0,27*(A) + 8ET  L 63/36 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Kus:  
MP = Kuvari eraldusvõime (megapikslites)  
A = Ekraani nähtava osa pindala (ruuttollides)  
NÄIDE: sellise kuvari puhul, mille eraldusvõime on 1 440 × 900 ehk 1 296 000 pikslit, ekraani nähtava osa diagonaal 19 tolli 
ja ekraani nähtava osa pindala 162 ruuttolli, oleks maksimaalne sisselülitatud seisundi energiatarbimine : (( 9 ×  1,296 ) + ( 0,05  ×  
162 )) +  3  =  22,8 vatti (ümardatuna lähima kümnendikvatini).  
Tabel 2. Esimese etapi maksimaalse sisselülitatud seisundi energiatarbimise näidisnõuded  ( 3 ) 
Ekraani 
diagonaal 
(tollides)  Eraldusvõime  Megapiksleid  Ekraani mõõtmed 
(tollides)  Ekraani pindala 
(ruuttollides)  Maksimaalne 
sisselülitatud seisundi 
energiatarbimine 
(vattides)  
7 800 × 480  0,384  5,9 × 3,5  21  6,4  
19  1 440 × 900  1,296  16,07 × 10,05  162  22,8  
26  1 920 × 1 200  2,304  21,7 × 13,5  293  38,4  
42  1 360 × 768  1,044  36 × 20  720  202,4  
50  1 920 × 1 080  2,074  44 × 24  1 056  293,1  
2. Teine etapp  
Selleks et kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada sisselülitatud seisundi 
maksimaalse energiatarbimise näitajat, mis arvutatakse järgmiste võrrandite alusel: määratletakse hiljem ( to be defined  – 
TBD).  
3. Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarid  
Selliste kuvarite puhul, mida tarnitakse paistvuse automaatse juhtimise funktsiooniga, mis on vaikimisi aktiveeritud, 
kasutatakse sisselülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise jaoks alternatiivset arvutuskäiku  
PO1 = (0,8 * Ph) + (0,2 * Pl)  
kus PO1 on keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine vattides ümardatuna lähima kümnendikvatini, Ph on 
sisselülitatud seisundi energiatarbimine ümbruse tugeva valgustuse tingimustes ja Pl on sisselülitatud seisundi energia ­
tarbimine ümbruse nõrga valgustuse tingimustes. Valem eeldab, et kuvar on 20 % ajast ümbruse nõrga valgustuse 
tingimustes.  
B. Puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded  
1. Esimene ja teine etapp  
Selleks et kvalifitseeruda ENERGY STARi vääriliseks, ei tohi kuvari energiatarbimine ületada tabelis 3 esitatud puhke- ja 
väljalülitatud seisundi maksimaalse energiatarbimise näitajat. Mitme puhkeseisundiga (st puhkeseisund ja sügav puhke ­
seisund) kuvarid peavad vastama allpool esitatud puhkeseisundi nõudele kõikides puhkeseisundites.  
NÄIDE: kuvar, mille katsetatud näitajad on puhkeseisundis 3 vatti ja sügavas puhkeseisundis 2 vatti, ei kvalifitseeruks, kuna ü he 
puhkeseisundi energiatarbimine ületab esimese etapi piirmäära 2 vatti.  
Tabel 3: Kõigi kuvarite puhkeseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimise nõuded  
Seisund  Esimene etapp  Teine etapp  
Maksimaalne puhkeseisundi energiatarbimine (W)  ≤ 2  ≤ 1  
Maksimaalne väljalülitatud seisundi energiatarbimine (W)  ≤ 1  ≤ 1ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/37  
( 3 ) 30–60tolliste kuvarite puhul peab toote esitamisel kvalifitseerimiseks teatama eraldusvõime; selliste kuvarite sisselülitatud  seisundi 
energiatarbimist arvutades eraldusvõimet siiski arvesse ei võeta.
4.  Katsenõuded  
Käesoleva osa kasutamise viis  
EPA ja Euroopa Komisjon kasutavad toodete tõhususe ja energiatarbimise mõõtmiseks tavalistes kasutustingimustes 
võimaluse korral tööstusharus laialdaselt kasutatavaid tavasid. Käesoleva spetsifikaadi katsemeetodite aluseks on Video- 
ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni (VESA) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardid. Kui 
VESA ja IECi standardid ei olnud ENERGY STARi programmi vajadusteks piisavad, töötati koostöös tööstusharu 
sidusrühmadega välja täiendavad katse- ja mõõtmismeetodid.  
Selleks et tagada elektroonikatoodete energiatarbimise järjepidevad mõõtmise meetodid, mis võimaldavad katsetule ­
muste reprodutseerimist ja tagavad, et välised tegurid ei mõjuta katse tulemusi negatiivselt, tuleb järgida järgmist 
protokolli. Sellel on neli põhikomponenti:  
— katsetingimused ja -seadmed,  
— seadistus,  
— katsemeetod,  
— dokumentatsioon.  
Märkus: katsemeetod on esitatud 1. ja 2. liites. 1. liites kirjeldatakse selliste kuvarite katsetamise menetlust, mille ekraani  nähtava 
osa diagonaal on alla (<) 30 tolli. 2. liites kirjeldatakse selliste kuvarite katsetamise menetlust, mille ekraani nähtava osa 
diagonaal on 30–60 (k.a) tolli.  
Partnerid võivad katsetulemuste saamiseks kasutada ettevõttesisest või sõltumatut laborit.  
Käitise kvaliteedikontroll  
Partnerid peavad tegema katsed ja sertifitseerima tootemudelid, mis vastavad ENERGY STARi suunistele. ENERGY 
STARi vääriliseks kvalifitseerimist toetavate katsete tegemiseks tuleb toodet katsetada käitises, millel on kvaliteedikont ­
rolli meetmed järelevalve teostamiseks katsete ja kalibreerimise usaldusväärsuse üle. ENERGY STAR soovitab neid 
katseid teha käitises, kus järgitakse rahvusvahelises standardis ISO/IEC 17025 kirjeldatud katse- ja kalibreerimislaborite 
kompetentsuse üldnõudeid.  
Katsetingimused ja -seadmed  
A. Energiatarbimise mõõtmise protokollid  
Kuvari keskmist tegelikku energiatarbimist mõõdetakse sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud 
seisundis. Tootemudeli sertifitseerimiseks mõõtmisi tehes peab katsetatav seade olema alguses samas olukorras 
(nt konfiguratsioon ja sätted) nagu tarbijale tarnimisel, kui ei ole vaja reguleerida vastavalt allpool toodud juhistele.  
1. Energiatarvet mõõdetakse seinakontakti või toiteallika ja katsetatava seadme vahelises punktis.  
2. Kui toode saab elektrit elektrivõrgust, USBst, liidesest IEEE1394, Ethernetist, telefonisüsteemist või mingist 
muust vahendist või seadmete kombinatsioonist, peab kvalifitseerimiseks kasutama toote poolt tarbitud 
võrgu vahelduvvoolu elektrivõimsust (võttes arvesse vahelduvvoolu-alalisvoolu muundumiskadu).  
3. Standardse madalapingelise alalisvoolutoitega tooted (näiteks USB, USB PlusPower, IEEE 1394 ja toide Etherneti 
kaudu) peavad kasutama sobivat vahelduvvoolutoitega alalisvoolu toiteallikat. Sellise vahelduvvoolu toiteallika 
energiatarbimine tuleb mõõta ja kirja panna katsetatava seadme energiatarbimisena.  
4. USB toitega kuvari puhul tuleb kasutada üksnes katsetatavat kuvarit teenindavat toitega jaoturit. Etherneti või 
USB PlusPoweri toitega kuvari puhul on lubatud mõõta toitejaotusseadet ühendatud ja ühendamata kuvariga 
ning registreerida kahe näidu erinevus kuvari energiatarbimisena. Katse korraldaja peaks kinnitama, et see 
kajastab võimalikult adekvaatselt seadme alalisvoolutarbimist, millele lisandub teatav hälve seoses toiteallika 
ja jaotuse ebaefektiivsusega.ET  L 63/38 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
5. Toodet, mis on võimeline saama toidet nii vahelduvvoolu kui ka standardse madalapingelise alalisvoolu allika ­
test, katsetatakse vahelduvvoolu toitel töötamise ajal.  
B. Sisendi vahelduvpinge nõuded 
Toitepinge:  Põhja-Ameerika/Taiwan:  115 (± 1 %) volti vahelduvvool, 60 Hz (± 1 %)  
Euroopa/Austraalia/Uus-Mere ­
maa:  230 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %)  
Jaapan:  100 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 
1 %)/60 Hz (± 1 %)  
Märkus: toodete puhul, mis on ette nähtud > 
1,5 kW maksimumvõimsusele, on pinge vahemik 
± 4 %  
Harmooniliste komponen ­
tide summaarne 
moonutustegur (THD) 
(pinge):  < 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mis on ette nähtud > 1,5 kW maksimumvõim ­
susele)  
Ümbritseva õhu tempera ­
tuur:  23 °C ± 5 °C  
Suhteline õhuniiskus:  10–80 %  
(Viide: IEC 62301, väljaanne 1.0: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteseisundi võimsustarbe mõõtmine, punktid 4.2, 4.3)  
C. Heakskiidetud mõõteseade  
Heakskiidetud mõõteseadmed sisaldavad järgmisi atribuute (  4 ): 
— kättesaadav voolu amplituuditegur on vähemalt 3 hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning  
— madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem.  
Võimsuse mõõteseadme eraldusvõime peab olema:  
— vähemalt 0,01 W, et mõõta 10 W või väiksemat võimsust;  
— vähemalt 0,1 W, et mõõta võimsust vahemikus 10–100 W, ning  
— vähemalt 1 W, et mõõta suuremat võimsust kui 100 W.  
Lisaks eespool nimetatutele on soovitatavad järgmised atribuudid:  
— sagedusnäitaja vähemalt 3 kHZ ning  
— kalibreerimine vastavalt Ameerika Ühendriikide riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (NIST) standardile.  
Samuti on seadmete puhul soovitatav, et need suudaksid mõõta keskmist võimsust kasutaja valitud mis tahes 
ajavahemiku jooksul (täpseimad seadmed teevad sisemise arvutuse, et jagada akumuleerunud energia möödunud 
ajaga). Alternatiivina peaks mõõteseade suutma jaotada energia kasutaja valitud mis tahes ajavahemiku lõikes, 
kasutades energia vähima arvestusliku ühikuna 0,1 mWh või väiksemat ühikut ning jaotatava perioodi esitamisel 
peab vähim arvestuslik ühik olema 1 sekund või väiksem.  
D. Täpsus  
0,5 W või suuremat võimsust mõõdetakse mõõtemääramatusega kuni 2 % usaldusnivool 95 %. Väiksemat kui 
0,5 W võimsust mõõdetakse mõõtemääramatusega kuni 0,01 W usaldusnivool 95 % (  5 ). 
Kõik mõõtmised tuleb kirja panna vattides ja ümardada lähima kümnendikvatini.  
E. Pimikutingimused  
Kõik heleduse katsed tuleb teha pimikutingimustes. Kuvari ekraani valgustatus (E) peab olema väljalülitatud 
seisundis 1,0 luksi või vähem. Mõõta tuleb valguse mõõtmise seadisega (LMD) risti ekraani keskmega ning 
kuvar peab olema väljalülitatud seisundis (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2F).ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/39  
( 4 ) Heakskiidetud mõõteseadmete näitajad on võetud IECi standardist 62301, väljaanne 1.0: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteo leku 
võimsustarbe mõõtmine.  
( 5 ) Samas.
F. Valguse mõõtmise protokollid  
Kui on vaja teha valguse mõõtmisi, nagu valgustatuse ja heleduse mõõtmine, kasutatakse valguse mõõtmise seadist 
(LMD) ning kuvar on paigutatud pimikutingimustesse. LMDd kasutatakse näitude võtmiseks kuvariekraani keskelt 
ning sellega risti (viide: VESA FPDM standard 2.0, lisa A115). Mõõdetav ekraani pinna ala katab vähemalt 500 
pikslit, kui see ei ületa ekvivalenti ristkülikukujulisele alale, mille külgede pikkused on võrdsed 10 % ekraani 
nähtavast kõrgusest ja laiusest (sel juhul kohaldatakse viimati nimetatud piiri). Valgustatud ala ei või siiski mingil 
juhul olla väiksem LMD mõõdetavast alast (viide: VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-2H).  
Seadistus  
A. Välisseadmed  
USB ( Universal Serial Bus ) jaoturitesse ja portidesse ei tohi olla ühendatud välisseadmeid. Sisseehitatud kõlarid, TV- 
tuunerid jne võivad olla seadistatud vähimale toitekonfiguratsioonile, mille saab valida kasutaja, et viia miinimumini 
kuvari endaga mitteseotud energiatarbimine.  
B. Modifikatsioonid  
Keelatud on seadme modifikatsioonid, näiteks vooluringide eemaldamine või muud toimingud, mida tavakasutaja 
teha ei saa.  
C. Analoog- või digitaalliides  
Partnerid peavad katsetama oma kuvareid analoogliidest kasutades, välja arvatud juhul, kui seadmel seda ei ole (st 
digitaalliidesega kuvarid, mis määratletakse käesoleva katsemeetodi eesmärgil kuvaritena, millel on ainult digitaallii ­
des). Digitaalliidesega kuvarite pinge kohta teabe saamiseks vaadake 1. liite 1. joonealust märkust ning järgige 
olenevalt katsetatava seadme ekraani nähtava osa diagonaali pikkusest 1. ja/või 2. liite katsemeetodit, kasutades 
digitaalset signaali tekitajat.  
D. Mudelid, mis on võimelised töötama eri pinge/sageduse kombinatsioonidega  
Partnerid peavad katsetama, kvalifitseerima ja dokumenteerima tingimused, mida kohaldatakse kõigil turgudel, kus 
nende tooteid müüakse ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerituna.  
NÄIDE: selleks et toode saaks ENERGY Si märgise nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas, peab ta kvalifitseeruma nii 
kombinatsiooni 115 V/60Hz kui ka kombinatsiooni 230 V/50Hz korral. Kui toode vastab ENERGY STARi nõuetele vaid 
ühe pinge/sageduse kombinatsiooni korral (nt 115 volti/60 Hz), võib selle ENERGY STARi vääriliseks tunnistada ja sellisena 
reklaamida nendes piirkondades, kus rakendatakse katsetatud pinge/sageduse kombinatsiooni (nt Põhja-Ameerika ja Taiwan).  
E. Väline toiteallikas  
Välise toiteallikaga tarnitavate kuvarite puhul tuleb katsetamisel kasutada tarnitavat välist toiteallikat. Vahelduvvoolu 
allikat ei tohi asendada.  
F. Värviseaded  
Kõik värvi juhtelemendid (toon, küllastus, kontrastsustegur jne) peavad olema tehases seadistatud vaikesätetel.  
G. Eraldusvõime ja värskendussagedus  
Eraldusvõime ja värskendussagedus on olenevalt tehnoloogiast erinevad:  
1) vedelkristallkuvari (LCD) ja muude püsipikseltehnoloogiate puhul tuleb pikslivorming seadistada loomulikule 
tasemele. LCD värskendussageduseks tuleb seadistada 60 Hz, kui partner ei soovita konkreetselt muud värs ­
kendussagedust, mida tuleb sel juhul kasutada;  
2) kineskoopkuvari pikslivorming tuleb seadistada eelistatud pikslivormingule kõrgeima eraldusvõimega, mis on 
ette nähtud kasutamiseks 75 Hz värskendussagedusel. Katsetamisel tuleb kasutada VESA diskreetset monitori 
ajastust ( Discrete Monitor Timing  – DMT) või uuemat standardset pikslivormingu ajastust. Katsetatavas 
vormingus peab kineskoopkuvar vastama kõikidele partneri deklareeritud kvaliteedispetsifikaatidele.  
H. Ülessoojenemine  
Katsetatavat seadet tuleb üles soojendada vähemalt 20 minutit enne katsemõõtmise tegemist (viide: VESA FPDM 
standard 2.0, punkt 301-2D või 305–3 soojenemiskatse jaoks).ET  L 63/40 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
I. Stabiilsus  
Kõik energiatarbimise mõõtmise tulemused registreeritakse pärast seda, kui seadme näidud on kolmeminutilise 
ajavahemiku vältel 1 % piires stabiilsed (viide: IEC 4.3.1).  
Katsemeetod  
Nimetatud katsete tegemisel nõustub partner kasutama 1. ja/või 2. liites esitatud katsemenetlusi olenevalt katsetatava 
seadme ekraani nähtava osa diagonaali pikkusest.  
Kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli, kasutatakse 1. liidet.  
Kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 tolli, kasutatakse 2. liidet.  
Dokumentatsioon  
A. Kvalifitseerunud toote andmete esitamine vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile  
Partnerid peavad ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid ja esitama teabe vastavalt 
vajadusele kas EPA-le toodete veebipõhise esitusvahendi abil või Euroopa Komisjonile. ENERGY STARi vääriliseks 
kvalifitseeruvate toodete andmed, sealhulgas teave uute mudelite kohta, tuleb esitada kord aastas või sagedamini, 
kui partner soovib.  
B. Tootepere kvalifitseerumine  
Selliste kuvarimudelite perekonnad, mis on ehitatud samal alusel ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud 
korpus ja värv, võivad kvalifitseeruda ühe, tüüpilise mudeli katseandmete esitamisega. Mudelid, mida ei ole 
muudetud, ja mudelid, mis erinevad eelmisel aastal müüdud mudelitest üksnes viimistluse poolest, võib lugeda 
jätkuvalt kvalifitseerituks uusi katseandmeid esitamata.  
C. Katsetamiseks vajalik seadmete arv  
Võttes aluseks Euroopa standardi 50301 (viide: BSI 03-2001, BS EN 50301:2001, Audio- ja videoseadmete ning 
nendega seotud seadmete energiatarbimise mõõtmise meetodid, A lisa), on EPA ja Euroopa Komisjon kehtestanud 
katsemenetluse, mille kohaselt sõltub katsetamisele kuuluvate seadmete arv esimese seadme katsetamise tulemus ­
test:  
1) kui katsetatava seadme energiatarbimine stabiilses seisundis on ühes kolmest talitlusseisundist suurem kui 85 % 
ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast, võetakse katsetamiseks sama mudeli kaks lisanäidist;  
2) kõigi kolme katseseadme energiatarbimise andmed ning sisselülitatud seisundi, puhkeseisundi ja väljalülitatud 
seisundi energiatarbimise kohta kolme katse käigus saadud keskmised näitajad teatatakse vastavalt vajadusele 
kas EPA-le toodete veebipõhise esitusvahendi kaudu või Euroopa Komisjonile;  
3) lisanäidiseid ei pea katsetama, kui esimese katseseadme energiatarbimine stabiilses seisundis on kõigi talitlus ­
seisundite puhul kuni 85 % ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast;  
4) et mudel kvalifitseeruks ENERGY STARi vääriliseks, ei või ühegi katsetatava seadme ükski katsetulemus ületada 
ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut;  
5) seda lähenemisviisi iseloomustab järgmine näide:  
NÄIDE: oletagem lihtsuse huvides, et spetsifikaadi nõue on 100 vatti või vähem ja see on kohaldatav ainult ühe 
talitlusseisundi suhtes. 85 vatti oleks 15 % lävi.  
— Kui esimese seadme näit on 80 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (80 vatti ei ole 
rohkem kui 85 % ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).  
— Kui esimese seadme näit on 85 vatti, ei ole rohkem katsetada vaja ning mudel kvalifitseerub (85 vatti on 
täpselt 85 % ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/41
— Kui esimese seadme näit on 85,1 vatti, tuleb katsetada veel kaht seadet, et mudeli kvalifitseerumine kindlaks 
teha (85,1 vatti on rohkem kui 85 % ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise piirmäärast).  
— Kui kolme seadme katsetulemusteks on 90, 98 ja 105 vatti, ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi väärili ­
seks, kuigi keskmine on 98 vatti, sest üks väärtustest (105) ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenäh ­
tut.  
5. Kasutajaliides  
Partneritel soovitatakse tungivalt kavandada tooteid vastavalt kasutajaliidest käsitlevale standardile IEEE P1621: 
Kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide stan ­
dard. Toitehalduse juhtelementide projektiga töötati kõnealune standard välja selleks, et muuta kõigi elektroonikasead ­
mete toite juhtelemendid sarnasemaks ja intuitiivselt kasutatavaks. Üksikasjalikku teavet saab aadressilt http://eetd.LBL. 
gov/Controls.  
6.  Jõustumiskuupäev  
Kuupäev, millest alates partnerid võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks vastavalt spetsi ­
fikaadi versioonile 5.0, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Kõik ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerunud 
kuvaritega seoses varem koostatud lepingud kaotavad kehtivuse 29. oktoobril 2009 kuvarite puhul, mille ekraani 
nähtava osa diagonaal on alla 30 tolli, või 29. jaanuaril 2010 kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 
30–60 (k.a) tolli.  
A. Toodete kvalifitseerumine spetsifikaadi versiooni 5.0 esimese etapi alusel  
Kuupäev, millest alates spetsifikaadi versiooni 5.0 esimene etapp jõustub, sõltub kuvari suurusest ning on esitatud 
järgmises tabelis. Kõik tooted (sealhulgas mudelid, mis algselt kvalifitseerusid versiooni 4.1 kohaselt), mille valmis ­
tamiskuupäev on jõustumiskuupäev või sellest hilisem, peavad ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks 
vastama uutele versiooni 5.0 nõuetele (sealhulgas algselt versiooni 4.1 kohaselt kvalifitseerunud mudelite täien ­
davad saadetised). Valmistamiskuupäev on olemas igal seadmel ning selleks on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade 
loeti lõplikult kokkupanduks.  
Kuvari kategooria  Esimese etapi jõustumise kuupäev  
Ekraani diagonaal < 30 tolli  30. oktoober 2009  
Ekraani diagonaal 30–60 tolli  30. jaanuar 2010  
B. Toodete kvalifitseerumine spetsifikaadi versiooni 5.0 teise etapi alusel  
Käesoleva spetsifikaadi teine faas ehk teine etapp jõustub 30. oktoobril 2011 ja seda kohaldatakse selliste toodete 
suhtes, mille valmistamise kuupäev on 30. oktoober 2011 või sellest hilisem. Näiteks seade valmistamiskuupäevaga 
30. oktoober 2011 peab ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama teise etapi spetsifikaadile.  
C. Seniste õiguste kaitse kaotamine  
EPA ja Euroopa Komisjon ei võimalda ENERGY STARi spetsifikaadi versiooni 5.0 alusel seniste õiguste kaitset. 
Versiooni 4.1 alusel ENERGYy STARi vääriliseks kvalifitseerumine ei jätku automaatselt tootemudelite kogu valmis ­
tamisaja jooksul. Seetõttu peab iga toode, mida tootmispartner müüb, turustab või tunnustab ENERGY STARi 
väärilisena, vastama toote valmistamise ajal kehtinud spetsifikaadile.  
7.  Spetsifikaatide edasine muutmine  
EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse spetsifikaat läbi vaadata, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused 
mõjutavad selle kasulikkust tarbijatele või tööstusele või seoses keskkonnaga. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse 
spetsifikaati tehtavad muudatused läbi sidusrühmadega.  
EPA ja Euroopa Komisjon hindavad korrapäraselt turgu, pidades silmas energiatõhusust ja uusi tehnoloogilisi lahen ­
dusi. Nagu varemgi, on sidusrühmadel võimalus vahetada andmeid, teha ettepanekuid ja väljendada mis tahes muresid. 
EPA ja Euroopa Komisjon püüavad tagada, et kõige energiatõhusamad turulolevad mudelid leiaksid esimese ja teise 
etapi spetsifikaatides tunnustamist ja energiatõhususe suurendamiseks pingutanud partnerid saaksid selle eest tasu.ET  L 63/42 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
1. liide  
Katsemenetlused kuvarite jaoks, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli  
Käesoleva dokumendi kasutamine  
Käesolevas dokumendis kirjeldatakse ENERGY STARi programmi kuvaritele esitatavate nõuete versioonis 5.0 esitatud 
katsemenetlusi selliste kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on alla (<) 30 tolli. Neid menetlusi tuleb 
kasutada katsetatava seadme energiatarbimise kindlakstegemiseks sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud 
seisundis. Käesolev liide sisaldab eraldi menetlusi järgmiste tooteliikide jaoks:  
— kineskoopkuvarid;  
— vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimiseta püsipikselkuvarid ja  
— vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega püsipikselkuvarid.  
1. Kineskoopkuvarite katsetamise meetod  
A.  Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus  
Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite 
spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.  
B.  Sisselülitatud seisund  
1) Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.  
2) Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.  
3) Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud 
vaikesätetele.  
4) Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel 
asuvat toitelülitit vajutades.  
5) Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).  
6) Seadke nõuetekohane kuvamisseisund (vt „Toote katseseadistus” G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”).  
7) Tagage pimikutingimused (vt „Toote katsetingimused ja -seadmed” F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E 
jaotis „Pimikutingimused”).  
8) Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:  
a) käivitage ekraani suuruse jaoks AT01P (Alignment Target 01 Positive Mode) tabel (VESA FPDM standard 2.0, 
A112-2F, AT01P) ja kasutage seda kuvari seadistamiseks partneri soovitatud kuvasuurusele, mis on tavaliselt 
pisut väiksem ekraani suurimast nähtavast osast;  
b) seejärel kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni 
varjundit alates täiesti mustast (0 volti) kuni täiesti valgeni (0,7 volti) (  6 ). Sisendsignaali tasemed vastavad VESA 
videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002;  
c) reguleerige (kui võimalik) kuvari paistvuse juhtelementi suurimast väärtusest allapoole, kuni madalaim musta 
tulba heleduse tase on vaid kergelt nähtav (VESA FPDM standard 2.0, punkt 301-3K);  
d) kuvage häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge (0,7 voltii) kast, mis 
võtab enda alla 80 % kujutisest;  
e) reguleerige kontrasti juhtelementi, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele: 100 cd/m  2ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/43  
( 6 ) Ainult digitaalliidesega kuvarite jaoks on kujutise paistvusele (0–0,7 volti) vastavad pinge väärtused: 0 voltii (must) = 0-s äte, 0,1 voltii 
(analoogsignaali tumedaim halltoon) = 36 digitaalne hall, 0,7 voltii (analoogsignaali täisvalge) = 255 digitaalne hall; tulevas tes digitaallii ­
dese spetsifikaatides võidakse seda vahemikku suurendada, ent igal juhul vastab 0 voltii mustale ja suurim väärtus valgele, kus juures 
0,1 voltii vastab ühele seitsmendikule maksimumväärtusest.
f) mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardile 2.0, punkt 302–1 (kui kuvari suurim heledus on väiksem kui 
eespool esitatud ettenähtud heledus, kasutab tehnik suurimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt vajadusele 
EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega. Kui kuvari vähim heledus on 
suurem kui ettenähtud heledus, kasutab tehnik samamoodi vähimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt 
vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega);  
g) heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või 
Euroopa Komisjonile.  
9) Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud.  
10) Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga 
(Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.  
11) Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise 
näit vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul (vt 
„Toote katseseadistus” I jaotis „Stabiilsus”).  
12) Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada 
pikslite suhe vattidesse.  
C.  Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)  
1) Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumentee ­
ritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse 
ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.  
2) Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui 
aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist 
puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks 
näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid 
automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.  
D.  Väljalülitatud seisund (toitelüliti väljalülitatud asendis)  
1) Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasuta ­
jale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi 
saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlus ­
ulatust.  
2) Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiil ­
seks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli 
energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.  
E. Tulemuste teatamine  
Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetu ­
lemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.  
2. Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimiseta püsipikselkuvarite katsetamise meetod  
A.  Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus  
Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite 
spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.ET  L 63/44 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
B.  Sisselülitatud seisund  
1) Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.  
2) Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.  
3) Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud 
vaikesätetele.  
4) Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel 
asuvat toitelülitit vajutades.  
5) Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).  
6) Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (Vt „Toote katseseadistus” G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussage ­
dus”).  
7) Tagage pimikutingimused (Vt „Toote katsetingimused ja -seadmed” F jaotis „Valguse mõõtmise protokollid” ja E 
jaotis „Pimikutingimused”).  
8) Seadistage suurus ja heledus järgmiselt:  
a) kuvatakse häälestustabel (VESA FPDM standard 2.0, A112-2F, SET01K), millel on kaheksa halli tooni 
varjundit alates täiesti mustast (0 voltii) kuni täiesti valgeni (0,7 voltii). Sisendsignaali tasemed vastavad 
VESA videosignaalistandardile (VSIS), versioon 1.0, revideeritud väljaanne 2.0, detsember 2002;  
b) kui paistvuse ja kontrasti juhtelemendid on kõrgeimal tasemel, kontrollib tehnik, kas madalaimal tasemel on 
eristatavad valge ja peaaegu valge halli tasemed. Kui valge ja peaaegu valge halli tasemed ei ole eristatavad, siis 
reguleeritakse kontrasti, kuni need muutuvad eristatavaks;  
c) järgmiseks kuvab tehnik häälestustabeli (VESA FPDM standard 2.0, A112-2H, L80), millel on täiesti valge 
(0,7 voltii) kast, mis võtab enda alla 80 % kujutisest;  
d) seejärel reguleerib tehnik paistvust, kuni ekraani valge ala on seadistatud järgmisele heledusele:  
Toode  Cd/m  2 
Eraldusvõime kuni 1,1 MP  175  
Eraldusvõime üle 1,1 MP  200  
mõõdetuna vastavalt VESA FPDM standardile 2.0, punkt 302–1 (kui kuvari suurim heledus on väiksem kui 
eespool tabelis esitatud ettenähtud heledus, kasutab tehnik suurimat heledust ja esitab väärtuse vastavalt 
vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega. Kui kuvari vähim 
heledus on suurem kui ettenähtud heledus, kasutab tehnik samamoodi vähimat heledust ja esitab väärtuse 
vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile koos muude nõutud katsedokumentidega);  
e) heleduse väärtus tuleb esitada koos muude nõutud katsedokumentidega vastavalt vajadusele EPA-le või 
Euroopa Komisjonile.  
9) Pärast heleduse seadistamist ei ole pimikutingimused enam vajalikud.  
10) Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga 
(Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.  
11) Laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt tegeliku energiatarbimise 
näit vattides. Näite peetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. (Vt 
„Toote katseseadistus” I jaotis „Stabiilsus”).ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/45
12) Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada 
pikslite suhe vattidesse.  
C.  Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)  
1) Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumentee ­
ritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse 
ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.  
2) Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui 
aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist 
puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks 
näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid 
automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.  
D.  Väljalülitatud seisund (toitelüliti väljalülitatud asendis)  
1) Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasuta ­
jale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi 
saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlus ­
ulatust.  
2) Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiil ­
seks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli 
energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.  
E. Tulemuste teatamine  
Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetu ­
lemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.  
3. Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega püsipikselkuvarite katsemeetod  
A.  Katsetingimused, -seadmed ja seadistus  
Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite 
spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.  
B.  Sisselülitatud seisund  
1) Ühendage katsetatav seade seinakontakti või toiteallikaga ja katseseadmetega.  
2) Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt toiteallika pinget ja sagedust.  
3) Kontrollige katsetatava seadme normaaltalitlust ning jätke kõik kasutaja reguleeritavad sätted tehases seadistatud 
vaikesätetele.  
4) Lülitage katsetatav seade sisselülitatud seisundisse kaugjuhtimisseadet kasutades või katsetatava seadme korpusel 
asuvat toitelülitit vajutades.  
5) Laske katsetataval seadmel saavutada töötemperatuur (umbes 20 minutit).  
6) Seadistage nõuetekohane kuvamisseisund (Vt „Toote katseseadistus” G jaotis „Eraldusvõime ja värskendussagedus”).  
7) Seadke võimsusmõõturi vooluvahemik. Valitud skaala maksimumväärtus korrutatuna mõõturi amplituuditeguriga 
(Ipeak/Irms) peab olema suurem kui ostsillograafil saadud löökvoolu näit.ET  L 63/46 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
8) Vaikimisi aktiveeritud paistvuse automaatse juhtimisega tarnitavate kuvarite suurima sisselülitatud seisundi ener ­
giatarbimise arvutamiseks kasutatakse järgmist alternatiivset katsemenetlust. Selle katsemenetluse jaoks seadista ­
takse tugev ümbruse valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:  
a) seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;  
b) laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt ümbruse tugeva valgus ­
tuse tegeliku energiatarbimise näit Ph vattides. Näidud loetakse stabiilseks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu 
üle 1 % kolme minuti jooksul (vt „Toote katseseadistus” I jaotis „Stabiilsus”);  
c) seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;  
d) laske võimsusmõõturil saadud näidul stabiliseeruda ja võtke seejärel võimsusmõõturilt nõrga ümbruse valgus ­
tuse tegeliku energiatarbimise näit Pl vattides;  
e) arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3. „Paistvuse automaatse 
juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk 7.  
9) Märkige üles energiatarbimine ja kogupikselvorming (kuvatud horisontaalpikslid × vertikaalpikslid), et arvutada 
pikslite suhe vattidesse.  
C.  Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)  
1) Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumentee ­
ritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse 
ning reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.  
2) Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui 
aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist 
puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks 
näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid 
automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.  
D.  Väljalülitatud seisund (toitelüliti väljalülitatud asendis)  
1) Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasuta ­
jale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi 
saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlus ­
ulatust.  
2) Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiil ­
seks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli 
energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.  
E. Tulemuste teatamine  
Pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni osast suunised katsetu ­
lemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/47
2. liide  
Katsemenetlused kuvarite jaoks, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli  
Käesoleva dokumendi kasutamine  
Käesolevas dokumendis kirjeldatakse ENERGY STARi programmi kuvaritele esitatavate nõuete versioonis 5.0 esitatud 
katsemenetlusi selliste kuvarite puhul, mille ekraani nähtava osa diagonaal on 30–60 (k.a) tolli („suured kuvarid”). Neid 
menetlusi tuleb kasutada katsetatava seadme energiatarbimise kindlakstegemiseks sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja 
väljalülitatud seisundis.  
Tabel 1. Talitlusseisundite mõõtmise katsemenetlus  
Spetsifikaadi nõuded  Katseprotokoll  Allikas  
Sisselülitatud seisund  IEC 62087, väljaanne 2.0: Audio- ja videoseadmete ning 
nendega seotud seadmete energiatarbimise mõõtmise 
meetodid, osa 11, „Telerite mõõtmistingimused sisselülitatud 
(keskmises) seisundis”.  www.iec.ch  
1.  Katsetingimused, -seadmed ja -seadistus  
Enne katsetatava seadme katsetamist tagage nõuetekohased katsetingimused, -seadmed ja -seadistus vastavalt kuvarite 
spetsifikaadis toote katsetingimuste, -seadmete ja -seadistuse osas esitatule.  
2.  Energiatarbimise mõõtmine sisselülitatud seisundis, puhkeseisundis ja väljalülitatud seisundis  
A.  Sisselülitatud seisund (standardi IEC 62087 rakendamise suunised)  
Järgnevalt antakse suuniseid IEC 62087, väljaanne 2.0, kasutamise kohta suurte kuvarite sisselülitatud seisundi 
energiatarbimise mõõtmiseks. Toote ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumise kindlakstegemisel kohaldatakse 
järgmisi erandeid ja täpsustusi.  
1) Sisendsignaali tasemete täpsus: punktis 11.4.12 „Sisendsignaali tasemete täpsus” tuletatakse katse korraldajatele 
meelde, et katsetamisel kasutatavad videosisendid peavad olema ± 2 % piires valge ja musta võrdlustasemetest. B 
lisa punktis B.2 „Kaalutlused teleri sisselülitatud (keskmise) seisundi energiatarbimise mõõtmisel” kirjeldatakse 
üksikasjalikumalt sisendsignaali täpsuse tähtsust. EPA ja Euroopa Komisjon soovivad rõhutada täpsete/kalibreeritud 
videosisendite kasutamise tähtsust sisselülitatud seisundi katsetamise ajal ning ärgitavad katse korraldajaid kasu ­
tama võimaluse korral alati HDMI sisendeid.  
2) Tegelik võimsustegur: tulenevalt energia kvaliteedi alase teadlikkuse suurenemisest peavad partnerid märkima oma 
kuvarite tegeliku võimsusteguri sisselülitatud seisundis mõõtmise ajal.  
3) Katsematerjalide kasutamine katsetamisel: sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmiseks peavad partnerid 
mõõtma  Po_broadcast ’i (sisselülitatud seisund ringhäälingusignaaliga) vastavalt punkti 11.6.1 „Sisselülitatud seisundi 
(keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele.  
4) Katsetamine tehase vaikesätetega: suurte kuvarite sisselülitatud seisundi energiatarbimise mõõtmisel huvitab EPAd 
ja Euroopa Komisjoni eelkõige toodete energiatarbimine tehasest väljasaatmisel. Enne sisselülitatud seisundi ener ­
giatarbimise katsetamist tehtav pildi reguleerimine tuleb vajaduse korral teha punkti 11.4.8 „Pildi reguleerimine” 
järgi.  
Punktis 11.4.8 on märgitud: „Teleri kontrastsus ja paistvus ning taustvalguse tase, kui see on olemas, seadistatakse 
vastavalt sellele, nagu valmistaja on selle algselt lõppkasutaja jaoks seadistanud. Kui esimesel aktiveerimisel tuleb 
valida seadistusseisund, tuleb valida „standardseisund” või sellega samaväärne seisund. Kui „standardseisundit” või 
sellega samaväärset ei ole, tuleb valida ekraanimenüüdes esimesena nimetatud seisund. Katsetamisel kasutatav 
seisundit tuleb aruandes kirjeldada. „Standardseisund” on määratletud kui „valmistaja poolt tavaliseks kodukasu ­
tuseks soovitatav seisund”.”  
Toodete kohta, mida tarnitakse sundmenüüga, millest klient peab esimesel käivitamisel valima seisundi, milles 
toodet kasutatakse, on punktis 11.4.8 märgitud, et katse tuleb teha „standardseisundis”.  
Teave selle kohta, et toode kvalifitseerub konkreetses seadistuses ENERGY STARi vääriliseks ja et see on seadistus, 
milles saavutatakse energia kokkuhoid, lisatakse tootele pakendis ning pannakse üles partneri veebilehele, kuhu 
pannakse kirja teave mudeli kohta.  
5) Paistvuse automaatse juhtimisega kuvarite katsetamine: selle katsemenetluse jaoks seadistatakse tugev ümbruse 
valgustus 300 luksile ja nõrk ümbruse valgustus 0 luksile järgmiselt:ET  L 63/48 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
a) seadke ümbruse valgustus 300 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;  
b) mõõtke ümbruse tugeva valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Ph vastavalt punkti 
11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele;  
c) seadke ümbruse valgustus 0 luksile mõõdetuna ümbruse valgustust mõõtva anduri ees;  
d) mõõtke ümbruse nõrga valgustuse tingimustes sisselülitatud seisundi energiatarbimine Pl vastavalt punkti 
11.6.1 „Sisselülitatud seisundi (keskmise) katsetamine muutuva ringhäälingu-sisu videosignaaliga” kirjeldusele;  
e) arvutage keskmine sisselülitatud seisundi energiatarbimine, kasutades punkti 3.A.3. „Paistvuse automaatse 
juhtimisega kuvarid” valemit spetsifikaadi lk 7.  
B.  Puhkeseisund (toitelüliti sisselülitatud asendis, videosignaal puudub)  
1) Pärast sisselülitatud seisundi katse lõpetamist käivitage kuvari puhkeseisund. Reguleerimismeetod dokumentee ­
ritakse paralleelselt puhkeseisundi saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning 
reguleerige nõuetekohaselt talitlusulatust.  
2) Laske kuvaril jääda puhkeseisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiilseks, kui 
aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli energiatarbimist 
puhkeseisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks. Kui seadmel on käsitsi valitavad erinevad puhkeseisundid, tuleks 
näidud võtta siis, kui seade on neist seisunditest enim energiat tarbivas seisundis. Kui seade läbib seisundeid 
automaatselt, peab mõõtmisaeg olema piisavalt pikk, et saada kõiki seisundeid hõlmav tegelik keskmine väärtus.  
C.  Väljalülitatud seisund (toitelüliti väljalülitatud asendis)  
1) Pärast puhkeseisundi katse lõpetamist käivitage kuvari väljalülitatud seisund, kasutades toitelülitit, mis on kasuta ­
jale kõige hõlpsamini kättesaadav. Reguleerimismeetod dokumenteeritakse paralleelselt väljalülitatud seisundi 
saavutamiseks vajalike sündmuste reaga. Lülitage kõik katseseadmed sisse ning reguleerige nõuetekohaselt talitlu ­
sulatust.  
2) Laske kuvaril jääda väljalülitatud seisundisse, kuni saate stabiilse energiatarbimise näidu. Näidud loetakse stabiil ­
seks, kui aktiivvõimsuse väärtus ei muutu üle 1 % kolme minuti jooksul. Katse korraldaja ei arvesta mudeli 
energiatarbimist väljalülitatud seisundis, mõõtes sisendi sünkroniseerimissignaali kontrolltsüklit.  
3) Märkige üles katsetingimused ja -andmed. Mõõtmisaeg peab olema piisavalt pikk korrektse keskmise väärtuse (st 
mitte tipp- ega hetkevõimsuse) mõõtmiseks.  
4) Tulemuste teatamine: pärast käesoleva katsemenetluse lõpetamist saate spetsifikaadist toote katsedokumentatsiooni 
osast suunised katsetulemuste teatamise kohta vastavalt vajadusele kas EPA-le või Euroopa Komisjonile.  
3.  Heleduse mõõtmine  
Pärast IEC katseklipi jooksmist ja energiatarbimise registreerimist mõõdab tehnik toote heledust järgnevalt kirjeldatud 
metoodika abil. Tehnik ei tohi muuta toote seadistusi võrreldes sellega, kuidas need olid seatud energiatarbimise katse 
jaoks.  
1) IEC 62087 punktis 11.5 osutatud kolme tulbaga videosignaali (LTL) staatilist katsekujutist kasutades mõõtke 
keskpunkt, kuvari teljesuunaline heledus vastavalt Video- ja Elektroonikastandardite Assotsiatsiooni tasapinnalise 
ekraani mõõtestandardi ( Flat Panel Display Measurements Standard  – FPDM) versiooni 2.0 punktile 301-2H.  
2) Teatage mõõdetud heleduse väärtus kandelates ruutmeetri kohta (cd/m  2 ) ümardatuna lähima täisarvuni toodete 
veebipõhise esitusvahendi abil.  
3) Kõik heleduse mõõtmised tuleb teha vastavalt eespool suurte kuvarite jaoks esitatud katsetingimustele. Heledust 
tuleb mõõta kuvari selliste seadistustega, millega need tehasest välja saadetakse. Sundmenüüga toodete puhul tuleb 
mõõtmised teha standard- või kodukasutuse seisundis.  
III. PILDITÖÖTLUSSEADMETE SPETSIFIKAADID  
A.  Mõisted  
Tooted  
1. Koopiamasin – müügivalmis pilditöötlusseade, mille ainus funktsioon on püsikoopiate tegemine graafilisest püsikoo ­
piaoriginaalist. Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks 
hõlmama tooteid, mida turustatakse koopiamasinate või täiendatavate digitaalsete koopiamasinate (UDCd) nime all.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/49
2. Digitaalne paljundusaparaat – müügivalmis pilditöötlusseade, mida turustatakse kui täisautomaatset paljundussüs ­
teemi, mis kasutab paljundamisel šabloonmeetodit digitaalse taasesitamise funktsionaalsuse abil. Seade peab olema 
võimeline saama toidet seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turus ­
tatakse digitaalse paljundusaparaadi nime all.  
3. Faks (faksiaparaat) – müügivalmis pilditöötlusseade, mille esmased funktsioonid on paberil originaalide skaneerimine 
elektroonseks edastamiseks eemalasuvatesse seadmetesse ja sarnaste elektroonsete edastuste vastuvõtmiseks, et trük ­
kida püsikoopiaid. Elektrooniline edastamine toimub peamiselt avaliku telefonisüsteemi kaudu, kuid võib toimuda ka 
arvutivõrgu või interneti kaudu. Seadme abil võib teha ka püsikoopiaid. Seade peab olema võimeline saama toidet 
seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse faksiaparaadi nime 
all.  
4. Tembeldusmasin – müügivalmis pilditöötlusseade, mille otstarbeks on trükkida postisaadetistele postikulu. Seade peab 
olema võimeline saama toidet seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks hõlmama tooteid, mida 
turustatakse tembeldusmasina nime all.  
5. Kombainseade (MFD) – müügivalmis pilditöötlusseade, mis on füüsiliselt integreeritud või funktsionaalselt integree ­
ritud komponentide kombinatsioon, mis täidab kahte või enamat järgmistest põhifunktsioonidest: kopeerimine, 
trükkimine, skaneerimine või faksimine. Käesolevas mõiste kohast kopeerimise funktsionaalsust peetakse erinevaks 
ühe lehe mugavast paljundamisest faksiaparaadiga. Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktist või 
andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse MFDna või multifunktsionaalsete 
toodetena (MFPd).  
Märkus: kui MFD ei ole üksik integreeritud seade, vaid funktsionaalselt integreeritud komponentide komplekt, peab 
tootja selle ENERGY STARi nõuetele vastavaks MFDiks kvalifitseerimiseks sertifitseerima, nii et kasutuskohas õigesti 
paigaldatuna jääb kõikide põhiseadet moodustavate MFD komponentide energiatarvete summa C jaos nimetatud 
tasemetele.  
6. Printer – müügivalmis pilditöötlusseade, mis toodab paberkoopiaid ning võib vastu võtta informatsiooni ainukasu ­
tajalt või võrguarvutitelt või muudelt sisendseadmetelt (näiteks digitaalkaamerad). Seade peab olema võimeline saama 
toidet seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks hõlmama tooteid, mida turustatakse printeritena, 
kaasa arvatud printerid, mida saab kohapeal täiustada MFDideks.  
7. Skanner – müügivalmis pilditöötlusseade, mis töötab kui elektro-optiline seade ja on ette nähtud teabe teisendamiseks 
elektroonilisteks kujutisteks, mida saab salvestada, muuta, konvertida või edastada eelkõige personaalarvutite kesk ­
konnas. Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktist või andmesidevõrgust. Käesolev mõiste peaks 
hõlmama tooteid, mida turustatakse skanneritena.  
Pealekandmistehnikad  
8. Vahetu termiline (DT) – pealekandmistehnika, mis edastab kujutise, põletades punkte kaetud meediakandjale, kui see 
läbib kuumutatud trükipea. DT tooted ei kasuta trükilinte.  
9. Värvi sublimatsioon (DS) – pealekandmistehnika, kus kujutiste moodustamiseks sadestatakse värv trükimeediale 
kütteelementide poolt väljastatavast energiast sõltuvalt.  
10. Elektrofotograafia (EP) – pealekandmistehnika, mida iseloomustab fotokonduktori valgustamine kujutisena, mis näitab 
soovitud püsikoopiat läbi heleda lähteteksti, kujutise ilmutamine tooneri osakeste abil, kasutades peidetud kujutisi 
fotokonduktoril, määramaks tooneri olemasolu või puudumist teatud kohas, tooneri edastamist püsikoopia lõplikule 
vahendile ja kinnistamist, et soovitud püsikoopia oleks kestev. EP liigid on laser, LED ja LCD. Värviline EP eristub 
ühevärvilisest EPst selle poolest, et ühe toote puhul kasutatakse samaaegselt vähemalt kolme eri värvi toonerit. 
Järgmiselt iseloomustatakse kahte EP värvitehnikat:  
11. Paralleelne värvi-EP – pealekandmistehnika, mis kasutab mitut valgusallikat ja mitut fotokonduktorit, et suurendada 
värvitrüki maksimaalset kiirust.  
12. Järjestikuline värvi-EP – pealekandmistehnika, mis kasutab ühte fotokonduktorit järjestikulisel kujul ja ühte või mitut 
valgusallikat, et saada mitmevärviline püsikoopia.ET  L 63/50 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
13. Löök – pealekandmistehnika, mida iseloomustab soovitud püsikoopia tegemine ja mille käigus edastatakse värvaine 
„lindilt” andmekandjale löögi abil. Kaks löögitehnikat on punktilöögi tehnika ja kujundilöögi tehnika.  
14. Jugatrükk (IJ) – pealekandmistehnika, kus kujutised moodustatakse värvaine paigutamisel väikeste tilkadena otse 
trükitavale andmekandjale maatriksi põhimõttel. Värviline jugatrükk erineb ühevärvilisest selle poolest, et ühe toote 
puhul kasutatakse samaaegselt rohkem kui ühte värvainet. IJ tüüpilisemad liigid on Piezo-elektriline (PE) IJ, IJ subli ­
matsioon ja termiline IJ.  
15. Kõrgsuutlik jugatrükk – kõrgsuutlike ärirakenduste jugatrükiga pealekandmistehnika, mille puhul kasutatakse tavaliselt 
elektrofotograafilist pealekandmistehnikat. Kõrgsuutlik jugatrükk erineb tavalisest jugatrükist selle poolest, et pihusti 
ehitus võimaldab hõlmata kogu lehe laiuse ja/või tinti kuivatatakse trükimeedial täiendava meediat kuumendava 
mehhanismi abil.  
16. Tahke tint (SI) – pealekandmistehnika, kus tint on toatemperatuuril tahke ja pihustustemperatuurini kuumutatuna 
vedel. Siire andmekandjale võib olla vahetu, kuid kõige sagedamini tehakse seda vahepealse trumli või lindi abil ja 
seejärel ofsettrükina andmekandjale.  
17. Šabloon – pealekandmistehnika, mis edastab kujutised trükikandjale šabloonilt, mis on sobitatud tinditrumli ümber.  
18. Termosiire (TT) – pealekandmistehnika, kus kujutised moodustatakse tahke värvaine (tavaliselt värvilised vahad) 
paigutamisel sulatatud/vedelas olekus väikeste tilkadena otse trükimeediale maatriksi põhimõttel. TT erineb IJ tehni ­
kast selle poolest, et tint on toatemperatuuril tahke ja see muudetakse vedelaks kuumutades.  
Töörežiimid, tegevus ja toide  
19. Aktiivne – režiim, kus toode on ühendatud toiteallikaga, annab aktiivselt toodangut ja täidab oma muid esmaseid 
funktsioone.  
20. Automaatne dupleksrežiim – režiim, mille korral koopiamasin, faksiaparaat, MFD või printer paigutab automaatselt 
kujutised koopialehe mõlemale poolele ilma käsitsi sekkumise vaheetapita. Selle näiteks on kopeerimine ühelt lehe ­
poolelt kahele lehepoolele või kopeerimine kahelt lehepoolelt kahele lehepoolele. Masin loetakse automaatse dupleks ­
režiimiga varustatuks üksnes juhul, kui mudel sisaldab kõiki eespool esitatud tingimuste täitmiseks vajalikke lisasead ­
meid.  
21. Vaikeperioodi viivitus – tootja poolt enne tarnimist kindlaksmääratud aeg, mis määrab, millise aja jooksul seade 
lülitub energiasäästlikusse seisundisse (näiteks puhkeseisund, väljalülitatud seisund) pärast oma esmafunktsiooni täit ­
mist.  
22. Väljalülitatud seisund – seadme seisund pärast käsitsi või automaatset väljalülitamist, kuid ühendatuna elektrivõrguga. 
Nimetatud seisundist saab väljuda sisendi abil, näiteks käsitsi sisse lülitades või kasutades taimerit, mis lülitab seadme 
valmisseisundisse. Kui kasutaja lülitab seadme käsitsi välja, nimetatakse seda sageli käsitsi väljalülitatud seisundiks; kui 
seade on nimetatud seisundis automaatse või ettemääratud mõjuri tulemusena (näiteks viiteaeg või kell), nimetatakse 
seda sageli automaatseks väljalülitusfunktsiooniks.  
23. Valmisseisund – seisund, milles masin ei anna toodangut, on tööseisukorras, ei ole veel energiasäästuseisundis ning 
võib lülituda aktiivsesse seisundisse minimaalse viivitusega. Selles režiimis saab kasutada toote kõiki funktsioone ja 
toode peab suutma lülituda aktiivsesse seisundisse, reageerides igale võimalikule sisendile, milleks toode on mõeldud. 
Võimalikud sisendid on näiteks välised elektrilised mõjurid (näiteks võrgu mõjurid, faksi signaal või kaugjuhtimine) ja 
otsene füüsiline sekkumine (näiteks lüliti või nupu aktiveerimine).  
24. Puhkeseisund – väiksema energiatarbimisega seisund, millesse toode lülitub automaatselt pärast jõudeolekut. Lisaks 
automaatsele puhkeseisundisse lülitumisele võib toode sellesse seisundisse lülituda 1) kasutaja määratud kellaajal, 2) 
otsekohe, vastuseks kasutaja manuaalsele tegevusele, ilma tegelikult välja lülitumata või 3) kasutades muud auto ­
maatset võimalust, mis on seotud kasutaja tegevusega. Toote kõiki funktsioone saab selles seisundis kasutada ja toode 
peab suutma lülituda aktiivsesse seisundisse, reageerides igale võimalikule sisendile, milleks toode on mõeldud; siiski 
võib ette tulla viivitusi. Võimalikud sisendid on näiteks välised elektrilised mõjurid (näiteks võrgu mõjurid, faksi 
signaal või kaugjuhtimine) ja otsene füüsiline sekkumine (näiteks lüliti või nupu aktiveerimine). Toode peab puhke ­
seisundis säilitama võrguühenduse, lülitudes töörežiimi ainult vajaduse korral.  
Märkus: esitades andmeid ja kvalifitseerides tooteid, mis lülituvad puhkeseisundisse mitmel moel, peaksid programmis 
osalejad soovitama puhkeseisundit, millesse masin lülitub automaatselt. Kui toode suudab lülituda automaatselt 
mitmesse järjestikusesse puhkeseisunditasemesse, on tootja valikuvabadus otsustada, millist taset kasutada nõuetele 
vastavuse kindlaksmääramiseks; siiski peab vaikimisi ooteaeg vastama igale kasutatavale tasemele.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/51
25. Ooteseisund – väikseima energiatarbimisega seisund, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ja mis võib püsida 
piiramatu aja, kui toode on ühendatud elektrivõrku ja kui seda kasutatakse vastavalt tootja juhenditele (  7 ). Ooteseisund 
on toote minimaalne elektritarbimise režiim.  
Märkus: käesolevas spetsifikaadis käsitletud pilditöötlusseadmete puhul on energiatarbimine ooteseisundis ehk mini ­
maalne tavaliselt väljalülitatud seisundis, kuid see on võimalik ka valmis- või puhkeseisundis. Toode ei saa ootesei ­
sundist välja minna madalamasse energiakasutamise olekusse enne, kui see on elektrivõrgust füüsiliselt käsitsi lahti 
ühendatud.  
Toote suuruse formaadid  
26. Suur formaat – suureformaadiliste toodete hulka kuuluvad A2 või suuremale andmekandjale mõeldud tooted, kaasa 
arvatud tooted, mis on ette nähtud 406millimeetrisele (mm) või laiemale lintpaberile. Suureformaadilised printerid 
võivad trükkida ka standardsuurusega või väiksemale andmekandjale.  
27. Väike formaat – väikeseformaadiliste toodete hulka kuuluvad tooted, mis on ette nähtud standardformaadist väik ­
semat formaati andmekandjatele (näiteks A6, 4 ″ × 6 ″, mikrofilm), kaasa arvatud tooted, mis on mõeldud vähem kui 
210 mm laiusele lintpaberile.  
28. Standardformaat – standardformaadiga toodete hulka kuuluvad tooted, mis on ette nähtud standardsuuruses andme ­
kandjale (näiteks formaadid Letter, Legal, Ledger, A3, A4 ja B4), kaasa arvatud tooted, mis on mõeldud 210–406 mm 
laiusele lintpaberile. Standardsuurusega tooted võivad trükkida ka väikese formaadiga andmekandjale.  
Lisaterminid  
29. Lisaseade – lisavarustus, mis ei ole põhiseadme standardtalitluse jaoks vajalik, aga mille võib lisada enne või pärast 
tarnimist funktsionaalsuse täiendamiseks. Lisaseadet võib müüa eraldi oma mudelinumbriga või paketi või konfigu ­
ratsiooni osana koos põhitootega.  
30. Põhitoode – põhitoode on tootja poolt tarnitud standardmudel. Kui pakutakse erineva konfiguratsiooniga mudeleid, 
on põhitoode mudeli baaskonfiguratsioon, millele on lisatud kõige vähem lisafunktsioone. Funktsionaalsed detailid või 
lisaseadmed, mida pakutakse pigem valikuliselt kui standardvarustusena, ei kuulu põhitoote hulka.  
31. Lintpaber – lintpaberi alla kuuluvad tooted, mis ei kasuta andmekandjana lehtpaberit ja mis on mõeldud kasutamiseks 
põhirakenduste puhul, näiteks vöötkoodide, siltide, kviitungite, saatelehtede, arvete, lennupiletite või jaemüügi siltide 
trükkimiseks.  
32. Digitaalne eesprotsessor (DFE) – funktsionaalselt integreeritud võrguserver või lauaarvutil põhinev server, mis on 
hostiks teistele arvutitele ja rakendustele ning toimib pilditöötlusseadmete liidesena. DFE abil suureneb pilditöötlus ­
seadme funktsionaalsus. DFE määratletakse järgmiselt:  
DFE 1. tüüp: DFE, mis saab alalisvoolutoite oma vahelduvvoolu kasutavast, pilditöötlusseadme toiteallikast erinevast 
(sise- või välis-)toiteallikast. DFE võib saada oma vahelduvvoolutoite kas otse seinakontaktist või siis pilditöötlus ­
seadme sisetoiteallikaga ühendatud vahelduvvoolutoiteallikast.  
DFE 2. tüüp: DFE, mis saab alalisvoolutoite samast allikast kui pilditöötlusseade, millega see on ühendatud. 2. tüübi 
DFEdel peab olema eraldi töötlusseadmega plaat või assembler, mis suudab alustada tegevust võrgu kaudu ning mida 
on tavapäraste tehnikateadmistega võimalik eemaldada, isoleerida või blokeerida, selleks et oleks võimalik mõõta 
võimsust.  
DFE pakub lisaks vähemalt kolme järgmisest täiendavast funktsioonist:  
a) võrguühendus erinevates keskkondades;  
b) e-posti funktsioon;  
c) tööde järjekorra juhtimine;  
d) masina juhtimine (näiteks pilditöötlusseadme äratamine vähendatud tarbimisega olekust);  
e) täiustatud graafiline kasutajaliides (UI);ET  L 63/52 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013  
( 7 ) IEC 62301 – Elektrilised majapidamisseadmed – ooteseisundi võimsustarbe mõõtmine. 2005.
f) võime alustada suhtlust teiste hostserveritega ja kliendi arvutitega (näiteks skaneerimine e-postile, kaugelasuvate e- 
postkastide pollimine tööde jaoks) või  
g) võime järeltöödelda lehekülgi (näiteks lehekülgi enne trükkimist ümber vormindada).  
33. Lisafunktsioon – lisafunktsioon on standardtoote funktsioon, mis lisab pilditöötlusseadme baasmärgistusseadmele 
funktsionaalsust. Nende spetsifikaatide tööoleku hulka kuulub lisavõimsuse lubamine teatud lisafunktsioonidele. 
Lisafunktsioonide hulka kuuluvad näiteks juhtmevabad liidesed ja skaneerimisvõime.  
34. Kasutusrežiimide (OM) käsitlus – pilditöötlusseadme energiatarbimise testimise ja võrdlemise meetod, mis keskendub 
toote energiatarbimisele erinevates vähendatud voolutarbimise režiimides. Võtmekriteeriumiks kasutusrežiimide 
käsitlusel on vähendatud voolutarbimise režiimide väärtused, mõõdetuna vattides (W). Üksikasjalikku teavet võib 
leida dokumendist „ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud pilditöötlusseadmete kasutusrežiimi testimise menet ­
lus”, mis asub aadressil www.energystar.gov/products.  
35. Märkimisseade – pilditöötlusseadme põhiseade, mis juhib seadme puhul kujutise tootmist. Ilma täiendavate funkt ­
sionaalsete komponentideta ei suuda märkimisseade omandada kujutise andmeid töötlemiseks ega ole seetõttu 
kasutuskõlbulik. Edastusvõime ja kujutise töötlemise osas sõltub märkimisseade lisafunktsioonidest.  
36. Mudel – pilditöötlusseade, mida müüakse või turustatakse unikaalse mudelinumbri või turundusnimega. Mudel võib 
koosneda kas põhiseadmest või põhiseadmest ja lisaseadmetest.  
37. Töötlemiskiirus – üldiselt võrdub standardsuuruses toodete puhul üks ühel A4 või 8,5 ″ × 11 ″ lehepoolel trükitud/ 
kopeeritud/skaneeritud leht ühe kujutisega minutis (ipm). Kui kujutiste tootmisel A4 või 8,5 ″ x 11 ″ paberile on 
väidetavad maksimumkiirused erinevad, kasutatakse suuremat.  
— Tembeldusmasinate korral loetakse lehekülgi minutis (lk/min) võrdseks postisaadetiste arvuga minutis (mppm).  
— Väikeseformaadiliste toodete puhul võrdub üks ühel A6 või 4 ″ x 6 ″ lehepoolel trükitud/kopeeritud/skaneeritud 
leht 0,25 kujutisega minutis (ipm).  
— Suureformaadiliste toodete puhul võrdub üks A2 leht 4 kujutisega minutis (ipm) ja üks A0 leht 16 kujutisega 
minutis (ipm).  
— Väikeseformaadiliste, suureformaadiliste või standardformaadiliste lintpaberiga toodete puhul tuleb väljatrüki ­
kiirus ipm-ides tuletada toote maksimaalsest kujutise tootmise kiirusest (meetrit minutis) turustamisel vastavalt 
järgmisele teisendusele:  
X ipm = 16 x [teabekandja maksimaalne laius (meetrites) × maksimaalne kujutise kiirus (pikkus meetrites/ 
minutis)]  
Igal juhul peab teisendatud kiiruse ipm-ides ümardama lähima täisarvuni (näiteks 14,4 ipm ümardatakse 14,0 ipm- 
ni; 14,5 ipm ümardatakse 15 ipm-ni).  
Kvalifitseerumiseks peavad tootjad teatama toote töökiiruse vastavalt järgmiste funktsioonide prioriteetsusele:  
— väljatrükikiirus; kui toote abil ei ole võimalik teha väljatrükki, siis  
— kopeerimiskiirus; kui toote abil ei ole võimalik teha väljatrükki ega kopeerida, siis  
— skaneerimiskiirus.  
38. Tüüpilise elektritarbimise (TEC) käsitlus – pilditöötlusseadmete testimise ja energiatarbimise võrdlemise meetod, mis 
keskendub toote tüüpilisele elektritarbimisele normaalsel töörežiimil teatava aja jooksul. Pilditöötlusseadmete TEC 
põhikriteeriumiks on tavaline elektritarbimise näitaja nädala jooksul, mida mõõdetakse kilovatt-tundides (kWh). 
Täpsema informatsiooni leiab osast D.2 – tüüpilise elektritarbimise testimise menetlus.  
B.  Toodete kvalifitseerumine  
ENERGY STARi spetsifikaadid hõlmavad era-, teenistus- ja äriotstarbelisi pilditöötlusseadmeid, ent mitte tööstuslikke, 
nt vahetult kolmefaasilise toiteallikaga ühendatud tooteid. Seade peab olema võimeline saama toidet seinakontaktistET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/53
või andme- või võrguühendusest, kasutades rahvusvahelisele standardile vastavaid nimipingeallikaid, mis on loetletud 
osas D.4. ENERGY STARi nõuetele vastamiseks peavad pilditöötlusseadmed olema määratletud A jaos ning vastama 
ühele tootekirjeldusele allpool toodud tabelis 1 või 2.  
Tabel 1  
Nõuetele vastavad tooted – tüüpilise elektritarbimise ( Typical Electricity Consumption – TEC ) käsitlus  
Tootevaldkond  Pealekandmistehnika  Formaadi suurus  Värv  TEC tabel  
Koopiamasinad  Vahetu termiline  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Värvi sublimatsioon  Standard  Värviline  TEC 2  
Värvi sublimatsioon  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Värviline  TEC 2  
Tahke tint  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Digitaalsed paljun ­
dusaparaadid  Šabloon  Standard  Värvus  TEC 2  
Šabloon  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Faksiaparaadid  Vahetu termiline  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Värvi sublimatsioon  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Värviline  TEC 2  
Tahke tint  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Multifunktsionaalsed 
seadmed (MFD)  Kõrgsuutlik 
jugatrükk  Standard  Mustvalge  TEC 3  
Kõrgsuutlik 
jugatrükk  Standard  Värviline  TEC 4  
Vahetu termiline  Standard  Mustvalge  TEC 3  
Värvi sublimatsioon  Standard  Värviline  TEC 4  
Värvi sublimatsioon  Standard  Mustvalge  TEC 3  
EP  Standard  Mustvalge  TEC 3  
EP  Standard  Värviline  TEC 4  
Tahke tint  Standard  Värviline  TEC 4  
Termosiire  Standard  Värviline  TEC 4  
Termosiire  Standard  Mustvalge  TEC 3  
Printerid  Kõrgsuutlik 
jugatrükk  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Kõrgsuutlik 
jugatrükk  Standard  Värviline  TEC 2ET  L 63/54 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Tootevaldkond  Pealekandmistehnika  Formaadi suurus  Värv  TEC tabel  
Vahetu termiline  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Värvi sublimatsioon  Standard  Värviline  TEC 2  
Värvi sublimatsioon  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Mustvalge  TEC 1  
EP  Standard  Värviline  TEC 2  
Tahke tint  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Värviline  TEC 2  
Termosiire  Standard  Mustvalge  TEC 1  
Tabel 2  
Nõuetele vastavad tooted – töörežiimi käsitlus  
Tootevaldkond  Pealekandmistehnika  Formaadi suurus  Värv  OM tabel  
Koopiamasinad  Vahetu termiline  Suured  Mustvalge  OM 1  
Värvi sublimatsioon  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
EP  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
Tahke tint  Suured  Värviline  OM 1  
Termosiire  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
Faksiaparaadid  Jugatrükk  Standard  Värviline ja mustvalge  OM 2  
Tembeldusmasinad  Vahetu termiline  ei kohaldata  Mustvalge  OM 4  
EP  ei kohaldata  Mustvalge  OM 4  
Jugatrükk  ei kohaldata  Mustvalge  OM 4  
Termosiire  ei kohaldata  Mustvalge  OM 4  
Multifunktsionaalsed 
seadmed (MFD)  Vahetu termiline  Suured  Mustvalge  OM 1  
Värvi sublimatsioon  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
EP  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
Jugatrükk  Standard  Värviline ja mustvalge  OM 2  
Jugatrükk  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 3  
Tahke tint  Suured  Värviline  OM 1  
Termosiire  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 1  
Printerid  Vahetu termiline  Suured  Mustvalge  OM 8  
Vahetu termiline  Väikesed  Mustvalge  OM 5  
Värvi sublimatsioon  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 8  
Värvi sublimatsioon  Väikesed  Värviline ja mustvalge  OM 5ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/55
Tootevaldkond  Pealekandmistehnika  Formaadi suurus  Värv  OM tabel  
EP  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 8  
EP  Väikesed  Värviline  OM 5  
Löök  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 8  
Löök  Väikesed  Värviline ja mustvalge  OM 5  
Löök  Standard  Värviline ja mustvalge  OM 6  
Jugatrükk  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 3  
Jugatrükk  Väikesed  Värviline ja mustvalge  OM 5  
Jugatrükk  Standard  Värviline ja mustvalge  OM 2  
Tahke tint  Suured  Värviline  OM 8  
Tahke tint  Väikesed  Värviline  OM 5  
Termosiire  Suured  Värviline ja mustvalge  OM 8  
Termosiire  Väikesed  Värviline ja mustvalge  OM 5  
Skannerid  ei kohaldata  Suur, väike ja stan ­
dard  ei kohaldata  OM 7  
C.  Nõuetele vastavate toodete energiatõhususe spetsifikaadid  
Jaos B nimetatud toodetest vastavad ENERGY STARi nõuetele üksnes need, mis vastavad järgmistele kriteeriumidele. 
Jõustumise kuupäevad on nimetatud jaos F.  
Tooted, mida müüakse välise toiteallikaga:  et kvalifitseeruda pilditöötlusseadmete praeguste spetsifikaatide versioon 1.1 
kohaselt ENERGY STARi nõuetele vastavaks, peavad 1. juulil 2009 või pärast seda toodetud, ühe pingega välist 
vahelduvvoolu-alalisvoolu või vahelduvvoolu-vahelduvvoolu toiteallikat kasutavad pilditöötlusseadmed kasutama 
ENERGY STARi pälvinud välist toiteallikat või toiteallikat, mis vastab ENERGY STARi katsemeetodil läbiviidud 
katsetamise tulemuste kohaselt ENERGY STARi välistoiteallika (EPS) versiooni 2.0 nõuetele. ENERGY STARi spet ­
sifikaat ja katsemeetod ühe pingega välise vahelduvvoolu-alalisvoolu või vahelduvvoolu-vahelduvvoolu toiteallikate 
kohta on aadressil www.energystar.gov/products.  
Tooted, mis töötavad 1. tüüpi DFEga:  et 1. juulil 2009 või pärast seda toodetud pilditöötlusseadmed, mida turustatakse 
1. tüüpi DFEga, vastaksid pilditöötlusseadmete praeguste spetsifikaatide versioon 1.1 kohaselt ENERGY STARi 
nõuetele, peavad kõnealused seadmed kasutama DFEd, mis vastab osas C.3 loetletud digitaalse eesprotsessori 
ENERGY STARi energiatõhususnõuetele.  
Tooted, mis töötavad 2. tüüpi DFEga:  et 1. juulil 2009 või pärast seda toodetud pilditöötlusseadmed, mida turustatakse 
2. tüüpi DFEga, vastaksid pilditöötlusseadmete praeguste spetsifikaatide versioon 1.1 kohaselt ENERGY STARi 
nõuetele, peaksid tootjad TEC-toodete puhul lahutama DFE energiakulu „valmis”-režiimil või OM toodete puhul 
jätma selle välja „puhkeoleku” ja „ooteseisundi” kulu mõõtmisel. Osas C.1 täpsustatakse TEC-väärtuste kohandamist 
TEC-toodete DFEdele ning osas C.2 DFEde väljajätmist OM toodete „puhkeoleku” ja „ooteseisundi” tasandil.  
US EPA ja Euroopa Komisjoni arvamuse kohaselt tuleks (1. tüüpi või 2. tüüpi) DFEga seotud võimsus võimaluse 
korral välja jätta või lahutada TEC toodete puhul energia ja OM toodete puhul võimsuse mõõtmisest.  
Tooted, mida müüakse juhtmeta lisatelefonitoruga:  et 1. juulil 2009 või pärast seda toodetud faksiaparaadid või 
kombainseadmed, millega on võimalik faksi saata ja mida müüakse juhtmeta lisatelefonitoruga, vastaksid nõuetele, 
tuleb kasutada ENERGY STARi nõuetele vastavat telefonitoru või telefonitoru, mis vastab ENERGY STARi katsemee ­
todil läbiviidud katsetamise tulemuste kohaselt ENERGY STARi telefoni spetsifikaadile päeval, mil pilditöötlusseade 
vastab ENERGY STARi nõuetele. ENERGY STARi spetsifikaat ja katsemeetod (telefonide kohta) on aadressil 
www.energystar.gov/products.ET  L 63/56 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Kahepoolne paljundamine:  standardsuurusega koopiamasinad, kombainseadmed ja printerid, mis kasutavad EP, SI ja 
kõrgtõhusat IJ pealekandmistehnikat ning mis osa C.1 kohaselt kuuluvad TEC käsitluse hulka, peavad vastama 
järgmistele kahepoolse paljundamise tingimustele, sõltuvalt mustvalge töötlemise kiirusest:  
Värvikoopiamasinad, kombainseadmed ja printerid  
Mustvalge töötlemise kiirus:  Kahepoolse paljundamise nõuded  
≤ 19 ipm  Ei kohaldata  
20 – 39 ipm  Automaatne kahepoolne paljundamine peab ostmise hetkel kuuluma standardfunkt ­
siooni või valikulise lisaseadme hulka  
≥ 40 ipm  Automaatne kahepoolne paljundamine peab ostmise hetkel kuuluma standardfunkt ­
siooni hulka.  
Ühevärvilised koopiamasinad, kombainseadmed ja printerid  
Mustvalge töötlemise kiirus:  Kahepoolse paljundamise nõuded  
≤ 24 ipm  Ei kohaldata  
25 – 44 ipm  Automaatne kahepoolne paljundamine peab ostmise hetkel kuuluma standardfunkt ­
siooni või valikulise lisaseadme hulka  
≥ 45 ipm  Automaatne kahepoolne paljundamine peab ostmise hetkel kuuluma standardfunkt ­
siooni hulka..  
1. ENERGY STARi saamiseks vajalikud kriteeriumid – TEC  
ENERGY STARi nõuetele vastamiseks ei tohi B jao tabelis 1 loetletud pilditöötlusseadmete TEC-väärtus ületada 
allpool esitatud vastavaid piirväärtusi.  
2. tüüpi DFEga pilditöötlusseadmete puhul tuleb allpool toodud näite põhjal arvutatud DFE energiatarve välja jätta, 
kui võrreldakse toote mõõdetud TEC-väärtust allpool esitatud piirväärtustega. DFE ei tohi segada kujutusseadme 
võimet siseneda madalama energiatarbimise olekusse või seal väljuda. Et DFEd oleks võimalik mitte arvestada, peab 
see vastama osa A.32 määratlusele ja kujutama endast eraldi keskseadet, mis suudab alustada tegevust läbi võrgu.  
Näide:  printeri kogu TEC on 24,5 kWh/nädalas ja selle sisemine DFE tarbib 50 W valmisolekus. 50 W × 168 t/ 
nädalas = 8,4 kWh/nädalas, mis arvestatakse maha testitud TEC-väärtusest: 24,5 kWh/nädalas – 8,4 kWh/nädalas = 
16,1 kWh/nädalas. 16,1 kWh/nädalas võrreldakse järgmiste kriteeriumidega.  
Märkus:  kõigis järgmistes valemites x = mustvalge töötlemise kiirus (ipm).  
TEC tabel 1  
Toode (tooted): koopiamasinad, digitaalsed paljundusaparaadid, faksiaparaadid, printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: DT, mustvalge DS, mustvalge EP, mustvalge šabloon, mustvalge TT, mustvalge kõrgtõhus IJ  
Kiirus (ipm)  Maksimaalne TEC (kWh/nädalas)  
≤ 15  1,0 kWh  
15 ″ x 40 ″ (0,10 kWh/ipm)x – 0,5 kWh  
40 ″ x 82 ″ (0,35 kWh/ipm)x – 10,3 kWh  
> 82  (0,70 kWh/ipm)x – 39,0 kWhET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/57
TEC tabel 2  
Toode (tooted): koopiamasinad, digitaalsed paljundusaparaadid, faksiaparaadid, printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: värviline DS, värviline šabloon, värviline TT, värviline EP, SI, värviline kõrgtõhus IJ  
Kiirus (ipm)  Maksimaalne TEC (kWh/nädalas)  
≤ 32  (0,10 kWh/ipm)x + 2,8 kWh  
32 ″ x 58 ″ (0,35 kWh/ipm)x – 5,2 kWh  
> 58  (0,70 kWh/ipm)x – 26,0 kWh  
TEC tabel 3  
Toode (tooted): MFDd  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: DT, mustvalge DS, mustvalge EP, mustvalge šabloon, mustvalge TT, mustvalge kõrgtõhus IJ  
Kiirus (ipm)  Maksimaalne TEC (kWh/nädalas)  
≤ 10  1,5 kWh  
10 ″ x 26 ″ (0,10 kWh/ipm)x + 0,5 kWh  
26 ″ x 68 ″ (0,35 kWh/ipm)x – 6,0 kWh  
> 68  (0,70 kWh/ipm)x – 30,0 kWh  
TEC tabel 4  
Toode (tooted): MFDd  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: värviline DS, värviline TT, värviline EP, SI, värviline kõrgtõhus IJ  
Kiirus (ipm)  Maksimaalne TEC (kWh/nädalas)  
≤ 26  (0,10 kWh/ipm)x + 3,5 kWh  
26 ″ x 62 ″ (0,35 kWh/ipm)x – 3,0 kWh  
> 62  (0,70 kWh/ipm)x – 25,0 kWh  
2. ENERGY STARi saamiseks vajalikud kriteeriumid – OM  
ENERGY STARi nõuetele vastamiseks ei tohi C jao tabelis 2 loetletud pilditöötlusseadmete energiatarbimise näitajad 
ületada allpool esitatud vastavaid piirväärtusi. Toodete puhul, mis vastavad valmisseisundis puhkeseisundi nõuetele, 
ei ole puhkeseisundi kriteeriumidele vastamiseks vaja täiendavat automaatset võimsuse vähendamist. Lisaks ei ole 
ENERGY STARi nõuetele vastamiseks vaja täiendavat võimsuse vähendamist toodete puhul, mis vastavad valmis- või 
puhkeseisundis ooteseisundi võimsuse nõuetele.  
Pilditöötlusseadmete puhul, millel on funktsionaalselt integreeritud DFE, mis saab energiat kujutusseadmest, peab 
välja jätma DFE energia tarbimise, võrreldes toote puhkeseisundi kriteeriume kombineeritud pealekandmisseadmete 
ja funktsionaalsete lisade järgmiste piirnormidega. DFE ei tohi segada kujutusseadme võimet siseneda väiksema 
energiatarbimise seisundisse või sealt väljuda. Et DFEd oleks võimalik mitte arvestada, peab see vastama osa A.32 
määratlusele ja kujutama endast eraldi keskseadet, mis suudab alustada tegevust läbi võrgu.ET  L 63/58 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Vaikimisi ooteaja nõuded: ENERGY STARi nõuetele vastamiseks peavad OM tooted vastama tabelites A–C tootetüü ­
pide kaupa esitatud vaikimisi ooteaja seadetele, mis kehtivad tarnimise hetkel. Lisaks peavad kõik OM tooted olema 
tarnitud masina maksimaalse ooteajaga mitte üle nelja tunni, mida saab korrigeerida ainult tootja. Masina maksi ­
maalset ooteaega ei saa muuta kasutaja ja tavaliselt ei saa seda muuta ilma toodet sisemiselt muutmata. Kasutaja võib 
muuta tabelites A–C esitatud vaikimisi ooteaja seadeid.  
Tabel A  
Maksimaalsed vaikimisi viivitusajad puhkeseisundini väikese- ja standardformaadiliste OM toodetele, välja 
arvatud tembeldusmasinad (minutites)  
Mustvalge töötlemise kiirus 
(ipm)  Faksiaparaadid  MFDd  Printerid  Skannerid  
0 – 10  5  15  5  15  
11 – 20  5  30  15  15  
21 – 30  5  60  30  15  
31 – 50  5  60  60  15  
51 +  5  60  60  15  
Tabel B  
Maksimaalsed vaikimisi viivitusajad puhkeseisundini suureformaadiliste OM toodetele, välja arvatud 
tembeldusmasinad (minutites)  
Mustvalge töötlemise kiirus (ipm)  Koopiamasinad  MFDd  Printerid  Skannerid  
0 – 10  30  30  30  15  
11 – 20  30  30  30  15  
21 – 30  30  30  30  15  
31 – 50  60  60  60  15  
51 +  60  60  60  15  
Tabel C  
Maksimaalsed vaikimisi viivitusajad puhkeseisundini tembeldusmasinatele (minutites)  
Töötlemiskiirus 
(mppm)  Tembeldusmasinad  
0 – 50  20  
51 – 100  30  
101 – 150  40  
151 +  60  
Ooteseisundi nõuded: ENERGY STARi nõuetele vastamiseks peavad OM tooted vastama tabelis D iga tootetüübi 
kohta näidatud ooteseisundi võimsuskriteeriumidele.  
Tabel D  
OM toodete ooteseisundi maksimaalne võimsustase (W)  
Tooteliik  Ooteseisund (W)  
Kõik OM tooted  1  
OM tabelites 1–8 märgitud sobivuse kriteeriumid on seotud toote märkimisseadmega. Kuna eeldatakse, et tooted 
tarnitakse ühe või enama lisafunktsiooniga lisaks põhimärkimisseadmele, peaks märkimisseadme puhkeseisundi 
kriteeriumidele lisama järgmised vastavad varud. Sobivuse määramisel peaks kasutama põhiseadme ja lisafunktsioo ­
nide koguväärtust. Tootjad võivad rakendada mitte enam kui kolme esmast lisafunktsiooni igale mudelile, kuidET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/59
võivad rakendada nii palju teisejärgulisi lisafunktsioone kui võimalik (üle kolme esmase lisafunktsiooni kasutamist 
loetakse teisejärguliseks lisafunktsiooniks). Järgmine näide selle käsitlusviisi kohta:  
Näide:  võtame standardsuurusega IJ printeri USB 2,0 ühendusega ja mälukaardi ühendusega. Oletades, et USB 
ühendus on testimise ajal primaarne liides, saab see printeri mudel lisafunktsioonide varu 0,5 W USB jaoks ja 
0,1 mälukaardilugeja jaoks, kokku 0,6 W lisafunktsiooni varu. Kuna OM tabel 2 lubab puhkeseisundis märkimis ­
seadme kriteeriumiks 1,4 W, et toode vastaks ENERGY STARi nõuetele, liidaks tootja märkimisseadme puhkesei ­
sundi kriteeriumi sobiva lisafunktsiooni varuga, et määrata põhitoote kvalifitseerumiseks lubatud maksimaalne 
energiatarbimine: 1,4 W + 0,6 W. Kui printeri energiatarbimine puhkeseisundis on 2,0 W või vähem, siis vastaks 
printer ENERGY STARi puhkeseisundikriteeriumile.  
Tabel 3  
Toodete vastavus nõuetele – OM lisafunktsioonid  
Tüüp  Üksikasjad  Lisafunktsiooni varu (W)  
Esmane  Teisene  
Liidesed  A. Juhtmega < 20 MHz  0.3  0.2  
Füüsiline andme- või võrguside port pilditöötlusseadme juures, mis on võimeline edastuskiiruseks 
< 20 MHz. Sisaldab USB 1.x, IEEE488, IEEE 1284/paralleelne/Centronics, RS232 ja/või faksimode ­
mit.  
B. Juhtmega ≥ 20 MHz ja < 500 MHz  0.5  0.2  
Füüsiline andme- või võrguside port pilditöötlusseadme juures, mis on võimeline edastuskiiruseks 
≥ 20 MHz ja < 500 MHz. Sisaldab USB 2.x, IEEE 1394/FireWire/i.LINK ja 100Mb Ethernet.  
C. Juhtmega ≥ 500 MHz  1.5  0.5  
Füüsiline andme- või võrguside port pilditöötlusseadme juures, mis on võimeline edastuskiiruseks 
≥ 500 MHz. Sisaldab 1G Ethernet.  
D. Juhtmeta  3.0  0.7  
Andme- või võrguside liides pilditöötlusseadme juures, mis on mõeldud andmete edastamiseks 
raadiosageduse juhtmeta seadmete kaudu. Sisaldab Bluetoothi ja 802.11.  
E. Juhtmega ühendatud kaart/kaamera/salves ­
tusseade  0.5  0.1  
Füüsiline andme- või võrguside port pilditöötlusseadme juures, mis on mõeldud välise seadme 
ühenduse lubamiseks, näiteks mälukaart/kaardilugejad ja kaamera liidesed (kaasa arvatud PictBridge).  
G. Infrapunane  0.2  0.2  
Andme- või võrguside liides pilditöötlusseadme juures, mis on mõeldud andmete edastamiseks läbi 
infrapunase tehnoloogia. Sisaldab IrDA.ET  L 63/60 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Tüüp  Üksikasjad  Lisafunktsiooni varu (W)  
Esmane  Teisene  
Muu  Ladustamine  —  0.2  
Sisemised mäludraivid pilditöötlusseadme juures. Sisaldab ainult sisemisi draive (näiteks kettadraivid, 
DVD draivid, Zip draivid) ja kehtib iga eraldi draivi kohta. See lisa ei hõlma liideseid välisdraivide 
jaoks (näiteks SCSI) ega sisemälu.  
CCFL lampidega või mitte-CCFL lampidega 
skannerid  —  0.5  
Sellise skanneri olemasolu, mis kasutab külmkatood-luminofoorlamp-tehnoloogiat(CCFL) või muud 
lambitehnoloogiat kui CCFL, näiteks valgusdioodide (LED), halogeeni, hõõgkatoodi luminofoortoru 
(HCFT), ksenooni või silindrilist fluerestseerivat (TL) tehnoloogiat. Seda lisa kasutatakse ainult üks 
kord, sõltumata lambi suurusest või kasutatavate lampide/pirnide arvust.  
PC-põhised süsteemid (ei suuda trükkida/ko ­
peerida/skaneerida ilma personaalarvuti märki ­
misväärse ressursita)  —  –0.5  
See lisa kehtib selliste pilditöötlusseadmete kohta, mis sõltuvad olulisel määral välise arvuti ressur ­
sist, nagu mälu ja andmetöötlus, et sooritada baastoiminguid, mida üldjuhul sooritavad pilditööt ­
lusseadmed iseseisvalt, nt lehe visualiseerimine. See lisa ei rakendu toodetele, mis lihtsalt kasutavad 
arvutit kujutise andmete allikana või sihtkohana.  
Juhtmeta toru  —  0.8  
Kujutusseadme võime suhelda juhtmeta telefonitoruga. Seda lisa kasutatakse ainult üks kord, sõltu ­
mata juhtmeta telefonitorude arvust, mida see toode on kavandatud kasutama. See lisa ei kehtesta 
võimsusnõudeid juhtmeta torule endale.  
Mälu  —  1,0 W/1 GB  
Pilditöötlusseadme sisemine mahutavus andmete salvestamiseks. See lisa kehtib kõigi sisemiste 
mälumahtude kohta ning seda peab ka vastavalt arvestama. Näiteks, 2,5 GB mäluga seade saaks 
2,5 W varu, samal ajal kui 0,5 GB mäluga seade saaks 0,5 W varu.  
Toiteallika (PS) suurus, sõltuvalt PS väljund ­
võimsuse määrast (OR) 
Märkus: see lisa kehtib AINULT OM tabelite 
2 ja 6 alla kuuluvate toodete kohta.  —  PSOR-ile > 10 W, 
0,02 x (PSOR – 10 W)  
See lisa kehtib ainult OM tabelite 2 ja 6 alla kuuluvate pilditöötlusseadmete kohta. Varu arvutatakse 
sisemise või välise toiteallika nominaalsest alalisvoolu väljundist vastavalt toiteallika tootja tehnilis ­
tele tingimustele. (See ei ole mõõdetud suurus). Näiteks seadmel, mis peab andma kuni 3 A 12 V 
juures, on PSOR 36 W ja see saaks 0,02 × (36–10) = 0,02 × 26 = 0,52 W toiteallika varu. 
Toiteallikate puhul, mis võimaldavad enam kui ühte pinget, kasutatakse kõigi pingete võimsuste 
summat, kui spetsifikaadid ei näita, et nominaalne piir on sellest madalam. Näiteks toiteallikal, mis 
võib anda 3 A 24 V ja 1,5 A 5 V, on väljundi summaarne PSOR (3 × 24) + (1,5 × 5) = 79,5 W ja 
varu 1,39 W.  
Eespool tabelis 3 näidatud lisafunktsiooni varu puhul eristatakse „esmast” ja „teisest” tüüpi lisasid. Sellised 
määramised viitavad olekule, millisesse liides peab jääma pilditöötlusseadme puhkeseisundis. Ühendused, mis jäävad 
OM katsemenetluse ajaks aktiivseks pilditöötlusseadme puhkeseisundis olles, on esmased, ning ühendused, mis 
võivad olla pilditöötlusseadme puhkeseisundis mitteaktiivsed, on teisesed. Enamik lisafunktsioone on tavaliselt 
teisesed.  
Tootjad peavad arvestama ainult neid lisasid, mis on saadaval toote tarnitud oleku konfiguratsioonis. Lisavõimalusi 
peale toote tarnimist tarbijale või liideseid, mis on tootel välise toitega DFE-l, ei tohiks arvestada pilditöötlusseadme 
varude arvestamisel.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/61
Mitme liidesega toodete puhul peab neid liideseid käsitama spetsiifilisena ja eraldi asuvana. Siiski peab erinevaid 
funktsioone täitvaid liideseid arvesse võtma vaid üks kord. Näiteks USB ühendust, mis töötab nii 1.x kui 2.x, võib 
arvestada ainult üks kord ja sellele võib anda ühe varu. Kui teatav liides kuulub tabeli 3 järgi enam kui ühe liidese 
tüübi alla, peab tootja sobiva lisavaru määramisel valima esmase funktsiooni, milleks liides on mõeldud. Näiteks USB 
ühendust pilditöötlusseadme esipaneelil, mida toote kirjelduse kohaselt turustatakse PictBridge’ina või „kaamera 
liidesena”, peaks arvestama pigem E-tüübi liidesena kui B-liidesena. Sarnaselt võib mälukaardi lugeja pesa, mis toetab 
erinevaid formaate, arvesse võtta ainult üks kord. Ka võib süsteemi, mis toetab enam kui ühte 802.11 tüüpi, pidada 
ainult üheks juhtmeta liideseks.  
OM tabel 1  
Toode (tooted): koopiamasinad, kombainseadmed  
Formaadi (formaatide) suurus: suureformaadiline  
Pealekandmistehnikad: värviline DS, värviline TT, mustvalge DT, mustvalge DS, mustvalge EP, mustvalge TT, värviline EP, SI  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  30  
OM tabel 2  
Toode (tooted): faksiaparaadid, kombainseadmed, printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: värviline IJ, mustvalge IJ  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  1.4  
OM tabel 3  
Toode (tooted): kombainseadmed, printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: suureformaadiline  
Pealekandmistehnikad: värviline IJ, mustvalge IJ  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  15  
OM tabel 4  
Toode (tooted): tembeldusmasinad  
Formaadi (formaatide) suurus: ei kohaldata  
Pealekandmistehnikad: DT, mustvalge EP, mustvalge IJ, mustvalge TT  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  7  
OM tabel 5  
Toode (tooted): printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: väikeseformaadiline  
Pealekandmistehnikad: värviline DS, DT, värviline IJ, värviline löök, värviline TT, mustvalge DS, mustvalge EP, mustvalge IJ, 
mustvalge löök, mustvalge TT, värviline EP, SI  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  9ET  L 63/62 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
OM tabel 6  
Toode (tooted): printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: värviline löök, mustvalge löök  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  4.6  
OM tabel 7  
Toode (tooted): skannerid  
Formaadi (formaatide) suurus: suureformaadiline, väikeseformaadiline, standardsuurus  
Pealekandmistehnikad: ei kohaldata  
Puhkeseisund (W)  
Skaneerimisseade  4.3  
OM tabel 8  
Toode (tooted): printerid  
Formaadi (formaatide) suurus: suureformaadiline  
Pealekandmistehnikad: värviline DS, värviline löök, värviline TT, DT, mustvalge DS, mustvalge EP, mustvalge löök, mustvalge TT,  
värviline EP, SI  
Puhkeseisund (W)  
Pealekandmisseade  14  
3. DFE energiatõhususnõuded  
Käesolevate spetsifikaatide A osas määratletud digitaalse eesprotsessoriga seadmetele esitatavad energiatõhusus ­
nõuded on järgmised:  
Toiteallika tõhusus  
Vahelduvvoolu-alalisvoolu sisetoiteallikat kasutav 1. tüüpi DFE: DFE, mis saab alalisvoolu oma vahelduvvoolu-alalis ­
voolu sisetoiteallikast, peab vastama järgmistele toiteallika tõhususnõuetele: minimaalselt 80 %line kasutegur koor ­
musel 20 %, 50 % ja 100 % nimivõimsusest ning võimsustegur ≥ 0,9 koormusel 100 % nimivõimsusest.  
Välist toiteallikat kasutav 1. tüüpi DFE: DFE, mis saab alalisvoolu oma välistoiteallikast (nagu on määratletud 
ENERGY STARi V2.0 programminõuetega ühe pingega vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu 
välistoiteallikatele), peab olema saanud ENERGY STARi või vastama koormuseta ja aktiivse töörežiimi kasuteguri 
tasemetele, mis on esitatud ENERGY STARi V2.0 programminõuetes ühe pingega vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja 
vahelduvvoolu-alalisvoolu välistoiteallikatele. ENERGY STARi spetsifikaat ja nõuetele vastavate toodete loetelu on 
veebiaadressil www.energystar.gov/powersuppli es.  
Katsemenetlused  
Tootjad peavad läbi viima katsed ja ise sertifitseerima need mudelid, mis vastavad ENERGY STARi suunistele.  
— Nimetatud katsete läbiviimisel nõustub partner kasutama allpool tabelis 4 esitatud katsemenetlusi.  
— Nõuetele vastavate toodete katsetamise tulemused edastatakse vastavalt vajadusele US EPA-le või Euroopa 
Komisjonile.  
Allpool on esitatud lisakatsete ja -aruannetega seotud nõuded.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/63
Mudelid, mis on võimelised töötama erinevate pinge/sageduse kombinatsioonide korral: tootjad katsetavad tooteid 
selle turu/nende turgude põhjal, kus mudeleid hakatakse müüma ja reklaamima kui ENERGY STARi nõuetele 
vastavaid tooteid. US EPA ja riikides asuvad ENERGY STARi partnerid on kokkuleppele jõudnud tabeli osas, mis 
sisaldab kolme pinge/sageduse kombinatsiooni katsetamise eesmärgil. Konkreetse turu jaoks kehtivate rahvusvahe ­
liste pinge/sageduse kombinatsioonide üksikasju on täpsustatud osas D.4.  
Toodete puhul, mida müüakse ENERGY STARi nõuetele vastavana erinevatel rahvusvahelistel turgudel ja mis 
seetõttu liigitatakse erinevate sisendpingete järgi, peab tootja katsetama ja teatama nõutavad energiatarbimise või 
energiatõhususe näidud kõikidel asjakohastel pinge/sageduse tasemetel. Näiteks peab tootja, kes tarnib sama mudelit 
nii Ameerika Ühendriikidesse kui ka Euroopasse, teostama mõõtmised, täitma spetsifikaadis esitatud nõuded ja 
teavitama katsete tulemustest nii pinge/sageduse kombinatsioonil 115 volti / 60 Hz kui ka pinge/sageduse kombi ­
natsioonil 230 volti / 50 Hz, et mudel vastaks ENERGY STARi nõuetele mõlemal turul. Kui mudel vastab ENERGY 
STARi nõuetele vaid ühe pinge/sageduse kombinatsiooni korral (nt 115 volti / 60 Hz), võib selle ENERGY STARi 
vääriliseks tunnistada ja sellisena reklaamida nendes piirkondades, kus katsetatud pinge/sageduse kombinatsioon on 
kasutusel (nt Põhja-Ameerika ja Taiwan).  
Tabel 4  
1. tüüpi DFE katsemenetlus  
Spetsifikaadi nõuded  Katseprotokoll  Allikas  
Toiteallika tõhusus  Sisemine toiteallikas (IPS)  IPS: http://efficientpowersupplies.epri.com/  
Välise toiteallika (EPS) 
ENERGY STARi test  EPS: www.energystar.gov/powersupplies/  
D.  Suunised katsete teostamiseks  
Konkreetsed juhised pilditöötlusseadmete energiatõhususe katsetamiseks on esitatud allpool kolmes osas, mille 
pealkirjad on:  
— Tüüpilise elektritarbimise (TEC) katse menetlus  
— Töörežiimi katse menetlus  
ja 
— ENERGY STARi vääriliste pilditöötlusseadmete katsetamise tingimused ja katseseadmed.  
Nimetatud katsemenetluste kohaselt läbiviidud katsete tulemused on põhialus ENERGY STARi nõuetele vastavuse üle 
otsustamisel.  
Tootjad peavad katsed läbi viima ja ise sertifitseerima need toodete mudelid, mis vastavad ENERGY STARi suunistele. 
Pilditöötlusseadmete mudelite perekonnad, mis on ehitatud samal alusel ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud 
korpus ja värv, võib tunnistada nõuetele vastavaks ühe tüüpilise mudeli andmete esitamisega. Sarnaselt võivad 
endiselt vastata nõuetele sellised mudelid, mis on jäänud samaks või mis erinevad ainult viimistluse poolest mude ­
litest, mida müüdi eelmisel aastal, oletades, et spetsifikaat jääb samaks.  
Kui turul pakutakse toote mudelit erinevates konfiguratsioonides nagu „tooteperekonda” või tooteseeriat, võib 
partner katsetada ja esitada pigem perekonna kõrgeima olemasoleva konfiguratsiooni kui iga eraldi individuaalse 
mudeli. Mudeliperekondade esitamisel on tootjad jätkuvalt vastutavad iga tõhusust puudutava nõude eest, mis on 
nende pilditöötlusseadmete osas esitatud, sealhulgas tooted, mida ei ole katsetatud või mille kohta ei ole andmed 
esitatud.  
Näide:  mudelid A ja B on identsed, välja arvatud see, et mudelit A turustatakse juhtmega liidesega > 500 MHz ja 
mudelit B turustatakse juhtmega liidesega < 500 MHz. Kui mudel A vastab katsetamisel ENERGY STARi spetsifikaa ­
dile, võib partner teatada katse andmed ainult mudeli A kohta, esindades nii mudelit A kui B.  
Kui toode saab elektrit vooluvõrgust, USB, IEEE1394, Ethernet’i vahendusel, telefonisüsteemist või mingist muust 
seadmest või seadmete kombinatsioonist, peab nõuetele vastamiseks kasutama toote poolt tarbitud võrgu vahelduv ­
voolu elektrivõimsust (arvestades vahelduvvoolu-alalisvoolu muundumiskadu, vastavalt OM katsemenetluses sätes ­
tatule).  
1. Allpool on esitatud lisakatsete ja -aruannetega seotud nõuded  
Katsetamiseks vajalik seadmete arv  
Katsed viib mudeli ühe seadmega läbi tootja või tema volitatud isik.  
a) Kui käesolevate spetsifikaatide B jao tabelis 1 loetletud toodete puhul algselt katsetatud seadme TEC testi 
tulemused vastavad kõlblikkuse kriteeriumidele kuid jäävad 10 % ulatusse piirväärtusest, tuleb lisaks katsetada 
veel üht sama mudeli seadet. Tootjad esitavad mõlema seadme näitajad. ENERGY STARi nõuetele kvalifitsee ­
rumiseks peavad mõlemad seadmed vastama ENERGY STARi spetsifikaadile.ET  L 63/64 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
b) Kui käesolevate spetsifikaatide B jao tabelis 2 loetletud toodete puhul algselt katsetatud seadme OM testi 
tulemused vastavad kõlblikkuse kriteeriumidele, kuid jäävad 15 % ulatusse mis tahes tööolekus selle seadme ­
tüübi kriteeriumide tasemest, tuleb lisaks katsetada veel kaht sama mudeli seadet. ENERGY STARi nõuetele 
vastamiseks peavad kõik kolm seadet vastama ENERGY STARi spetsifikaadile.  
Nõuetele vastava toote andmete esitamine vastavalt vajadusele US EPA-le või Euroopa Komisjonile.  
Partnerid peavad ise sertifitseerima ENERGY STARi suunistele vastavad tootemudelid ja esitama teabe vastavalt 
vajadusele US EPA-le või Euroopa Komisjonile. Teave, mida tuleb esitada toodete kohta, määratakse kindlaks 
pärast lõpliku spetsifikaadi avaldamist. Lisaks peavad partnerid esitama vastavalt vajadusele US EPA-le või 
Euroopa Komisjonile väljavõtte toote kirjeldusest, mis selgitab tarbijatele toitehalduse seadete soovitatavaid 
vaikimisi viivitusaegu. Nimetatud nõude eesmärk on näidata, et tooteid katsetatakse samal kujul, nagu neid 
tarnitakse ja soovitatakse kasutada.  
Mudelid, mis on võimelised töötama erinevate pinge/sageduse kombinatsioonidega:  
Tootjatel tuleb katsetada tooteid selle turu / nende turgude põhjal, kus mudeleid hakatakse ENERGY STARi 
nõuetele vastavana müüma ja reklaamima. US EPA, Euroopa Komisjon ja nende riikides asuvad ENERGY STARi 
partnerid on kokkuleppele jõudnud tabeli osas, mis sisaldab kolme pinge/sageduse kombinatsiooni katsetamise 
eesmärgil. Konkreetse turu rahvusvahelist pinget/sagedust ja paberi suurust käsitlevad üksikasjad on esitatud 
pilditöötlusseadmete katsetamise tingimustes.  
Toodete puhul, mida müüakse ENERGY STARi nõuetele vastavana erinevatel rahvusvahelistel turgudel ja mis 
seetõttu liigitatakse erinevate sisendpingete järgi, peab tootja kõikidel asjakohastel pinge/sageduse tasemetel läbi 
viima katsed ja teatama nõutavad energiatarbimise või energiatõhususe näitajad. Näiteks peab tootja, kes tarnib 
sama mudelit nii Ameerika Ühendriikidesse kui ka Euroopasse, läbi viima mõõtmised, täitma spetsifikaadis 
esitatud nõuded ja teavitama katsete tulemustest nii pinge/sageduse kombinatsioonil 115 volti / 60 Hz kui ka 
pinge/sageduse kombinatsioonil 230 volti / 50 Hz, et mudel vastaks ENERGY STARi nõuetele mõlemal turul. 
Kui mudel vastab ENERGY STARi nõuetele vaid ühe pinge/sageduse kombinatsiooni korral (nt 115 volti / 
60 Hz), võib selle tunnistada ENERGY STARi nõuetele vastavaks ja sellisena reklaamida nendes piirkondades, 
kus katsetatud pinge/sageduse kombinatsioon on kasutusel (nt Põhja-Ameerika ja Taiwan).  
2. Tüüpilise elektritarbimise (TEC) katse menetlus  
a) Käsitletavad tootetüübid: TEC katsemenetlus on ette nähtud B jao tabelis 1 esitatud standardsuuruses toodete 
mõõtmiseks.  
b) Katse parameetrid  
Käesolev lõik kirjeldab katse parameetreid, mida tuleks kasutada toote mõõtmisel TEC katsemenetluse käigus. 
Käesolevas lõigus ei käsitleta katsetingimusi, mis on loetletud allpool osas D.4.  
Ühepoolne katsetamine  
Tooteid katsetatakse ühepoolses pealekandmisrežiimis. Kopeeritavad originaalid on ühepoolsed kujutised.  
Katsekujutis  
Katsekujutis on ISO/IEC standardi 10561:1999 kohane katse A. See kuvatakse 10 punkti suurusena fiksee ­
ritud laiusega Courier kirjatüübis (või selle lähimas ekvivalendis); Saksa keele spetsiifilisi sümboleid ei ole vaja 
kuvada, kui toode seda ei võimalda. Kujutis esitatakse 8,5 ″ × 11 ″ või A4 suurusel paberil, sõltuvalt sihtturust. 
Printerite ja kombainseadmete puhul, mis suudavad tõlgendada lehekülje kirjelduskeelt (PDL) (näiteks PCL, 
Postscript), saadetakse kujutised tootele PDLis.  
Mustvalge katsetamine  
Värvitrükki võimaldavad tooteid katsetatakse mustvalgeid kujutisi tehes, kui see on võimalik.  
Automaatne väljalülitusfunktsioon ja võrgusuutlikkus  
Toode peab olema konfigureeritud kasutamiseks soovitatud olekus ja nagu tarnimisel, eriti seoses selliste 
põhiparameetritega nagu võimsuse juhtimise vaikimisi viivitusajad ja resolutsioonid (välja arvatud allpool 
nimetatud juhtudel). Kogu tootjapoolne teave soovitatavate viivitusaegade kohta peab vastama konfiguratsioo ­
nile tarnitud olekus, sealhulgas kasutusjuhendites, veebilehtedel ning hoolduspersonali esitatud teave. Kui 
printer, printimisfunktsiooniga digitaalne paljundusaparaat või kombainseade ning faksiaparaat on varustatudET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/65
automaatse väljalülitusfunktsiooniga ning see on tarnimisel aktiveeritud, tuleb see funktsioon enne katseta ­
mist blokeerida. Printerid ja kombainseadmed, mis tarneseisundis võrku ühendatavad, (  8 ) tuleb ühendada 
võrku. Võrguühenduse tüüp (või muu andmeühendus, kui toodet ei ole võimalik võrku ühendada) sõltub 
tootja valikust ning sellest tuleb teavitada. Proovitrüki võib saata läbi mittevõrguühenduste (näiteks USB) isegi 
seadmete puhul, mis on võrku ühendatud.  
Toote konfiguratsioon  
Paberisöötja ja viimistlusdetailid peavad olema paigaldatud ning konfigureeritud nagu tarnimisel ja kasuta ­
miseks soovitatud; nende kasutamine katsetamise käigus on siiski tootja otsustada (näiteks võib kasutada mis 
tahes paberisöödu võimalusi). Niiskusvastased funktsioonid võib välja lülitada, kui need on kasutaja poolt 
kontrollitavad. Riistvara, mis kuulub mudeli juurde või mida kasutaja kavatseb paigaldada või ühendada 
(näiteks paberi funktsioon), paigaldatakse enne katsetamist.  
Digitaalsed paljundusaparaadid  
Digitaalsed paljundusaparaadid tuleb paigaldada ja neid peab kasutama vastavalt nende tehnilisele lahendusele 
ja võimalustele. Näiteks peab iga töö sisaldama ainult ühte originaalkujutist. Digitaalseid paljundusaparaate 
katsetatakse avaldatud maksimumkiirusel, mida tuleb kasutada ka töö mahukuse hindamisel katse käigus 
(mitte vaikimisi määratud kiirust tarnimisel, kui see on erinev). Muus osas käsitletakse digitaalseid paljundus ­
aparaate sarnaselt printerite, koopiamasinate või kombainseadmetega, sõltuvalt nende võimalustest tarnimisel.  
c) Töö struktuur  
Käesolevas lõigus kirjeldatakse, kuidas määrata kindlaks  kujutiste arv töö kohta , mida kasutatakse toote näitajate 
mõõtmisel TEC katsemenetluse käigus, ning  tööde arv päevas  TEC arvutuste tegemisel.  
Katsemenetluse puhul on katse ajal töö mahu hindamiseks kasutatav töötlemiskiirus tootja poolt avaldatud 
maksimaalne väidetav kiirus ühepoolsete mustvalgete koopiate tegemisel standardsuuruses paberil (8,5 ″ × 11 ″ 
või A4), ümardatuna lähima täisarvuni. Seda kasutatakse andmete esitamisel ka mudeli töötlemiskiirusena. 
Tegeliku katsetamise ajal kasutatavat toote väljundkiirust vaikimisi ei mõõdeta ning see võib erineda aval ­
datud maksimaalsest kiirusest sõltuvalt resolutsiooni seadest, kujutise kvaliteedist, väljatrükirežiimidest, doku ­
mendi skaneerimise ajast, töö mahust ja struktuurist ning paberi suurusest ja kaalust.  
Faksiaparaate tuleb alati katsetada ühe kujutisega töö kohta. Teiste pilditöötlusseadmete puhul kasutatavate 
kujutiste arv töö kohta arvestatakse vastavalt järgmisele kolmele astmele. Mugavuse huvides on tabelis 8 
esitatud summaarne kujutiste arv töö kohta arvutatuna töötlemiskiiruse kohta kuni 100 kujutist minutis 
(ipm).  
i) Arvuta  tööde arv päevas . Tööde arv päevas erineb sõltuvalt töötlemiskiirusest:  
Seadmete puhul, mille kiirus on kaheksa või vähem kujutist päevas, kasuta kaheksa tööd päevas.  
Seadmete puhul, mille kiirus on 8–32 kujutist minutis, võrdub tööde arv päevas kiirusega. Näiteks seade, 
mis teeb 14 kujutist minutis, kasutab 14 tööd päevas.  
Seade, mille kiirus on 32 ja enam kujutist minutis, kasutab 32 tööd päevas.  
ii) Arvuta nominaalne  kujutiste arv päevas  (  9 ) tabeli 5 järgi. Näiteks seade, mis teeb 14 kujutist minutis, 
kasutab 0,50 × 14  2 ehk 98 kujutist päevas.  
Tabel 5  
Pilditöötlusseadme töö tabel  
Tooteliik  Kasutamistingimused  Valem (kujutist päevas)  
Mustvalge (välja arvatud faks)  mustvalge kiirus  0,50 × ipm  2 
Värviline (välja arvatud faks)  mustvalge kiirus  0,50 × ipm  2 
iii) Arvuta  kujutiste arv töö kohta , jagades päeva kujutiste arvu päeva tööde arvuga. Ümarda lähima väiksema 
täisarvuni. Näiteks number 15,8 näitab, et ühe töö kohta peaks tegema 15 kujutist, mitte 16 kujutist töö 
kohta.ET  L 63/66 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013  
( 8 ) Teavitada tuleb võrguühenduse tüübist. Levinumad võrgutüübid on Ethernet, 802.11 ja Bluetooth. Levinumad võrguvälised andme ­
ühenduse tüübid on USB, Serial ja Parallel.  
( 9 ) Vahepealseid kujutisi/päevas tabelis 37.
Koopiamasinate puhul, mis teevad vähem kui 20 kujutist minutis, peab olema üks originaal nõutud 
kujutise kohta. Suure hulga kujutistega tööde puhul, näiteks üle 20 kujutise minutis töötlevate masinate 
puhul ei ole alati võimalik nõutud kujutiste hulka saavutada, eriti dokumendisöötja piiratud võimsust 
arvestades. Seega võivad 20 või enam kujutist minutis tootvad koopiamasinad teha mitu koopiat igast 
originaalist, kuni originaale on vähemalt kümme. Seetõttu võib toota rohkem kujutisi kui vaja. Näiteks 
seadme puhul, mis teeb 50 kujutist minutis ja vajab 39 kujutist töö kohta, võib katsetamise läbi viia 
kümne originaali nelja koopiaga või 13 originaali kolme koopiaga.  
d) Mõõtmine  
Aja mõõtmiseks piisab tavalisest stopperist ja ühesekundilisest mõõtetäpsusest. Energianäitajad tuleb esitada 
vatt-tundides (Wh). Aega arvestatakse sekundites või minutites. Arvesti nullnäidule viidatakse tähisega „Wh”. 
Tabelites 6 ja 7 on esitatud TEC menetluse astmed.  
TEC mõõtmised ei tohiks üldjuhul hõlmata teenindus/hooldusrežiime (kaasa arvatud värvi kalibreerimine). 
Nimetatud režiimide ilmnemisel katse käigus peaks need üles märkima. Kui hooldusrežiim ilmneb töö ajal, 
mis ei ole esimene, võib selle välja jätta ja lisada katsele asendustöö. Asendustöö puhul ei ole vaja registree ­
rida katkestatud töö energianäitajaid ning selle peab lisama vahetult pärast 4. tööd. Tööde vahel peab alati 
olema 15-minutiline intervall, sealhulgas katkestatud töö puhul.  
Sellise katsemenetluse kõikidel eesmärkidel peab väljatrükifunktsioonita kombainseadmeid käsitama koopia ­
masinana.  
i) Printerite, trükifunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja kombainseadmete ning faksiaparaatide 
katsetamine  
Tabel 6  
TEC katsemenetlus — printerid, trükifunktsiooniga digitaalsed paljundusaparaadid ja 
kombainseadmed ning faksiaparaadid  
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje (etapi lõpus)  Võimalikud mõõdetud 
seisundid  
1 Väljalülitatud 
seisund  Ühenda seade 
mõõturiga. Sea arvesti 
nullpunkti; oota katse 
lõpuni (viis minutit või 
enam).  Energiatarbimine välja ­
lülitatud seisundis  Väljalülitatud seisund  
Katsetamise intervall  
2 Väljalülitatud 
seisund  Lülita seade sisse. Oota, 
kuni seade näitab, et on 
valmisseisundis.  —  —  
3 Valmisseisund  Trüki vähemalt üks 
väljundkujutis, aga mitte 
rohkem kui üks töö 
tabeli kohta. 
Pane kirja aeg, mis 
kulub esimese lehe 
väljumiseks seadmest. 
Oota, kuni arvesti 
näitab, et seade on 
lõplikus puhkeseisundis.  0-aktiivsusaeg  —  
4 Puhkeseisund  Sea arvesti nullpunkti; 
oota tund aega.  Energiatarbimine 
puhkeseisundis  Puhkeseisund  
5 Puhkeseisund  Sea arvesti ja taimer 
nullpunkti. Trüki üks 
töö tabeli kohta. Pane 
kirja aeg, mis kulub 
esimese lehe väljumiseks 
seadmest. Oota, kuni 
taimer näitab, et 15 
minutit on möödunud.  Töö nr 1 energiatarbi ­
mine  Taastumine, aktiivne 
seisund, valmisseisund, 
puhkeseisund  
Aktiivne aeg (1)  
6 Valmisseisund  Korda 5. etappi  Töö nr 2 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmine  
Aktiivne aeg (2)  
7 Valmisseisund  Korda 5. etappi 
(aktiivses seisundis aega 
mõõtmata).  Töö nr 3 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmineET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/67
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje (etapi lõpus)  Võimalikud mõõdetud 
seisundid  
8 Valmisseisund  Korda 5. etappi 
(aktiivses seisundis aega 
mõõtmata).  Töö nr 4 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmine  
9 Valmisseisund  Sea arvesti ja taimer 
nullpunkti. Oota, kuni 
arvesti ja/või seade 
näitab, et seade on 
lõplikus puhkeseisundis.  Katse lõplik aeg  Valmisseisund, puhke ­
seisund  
Lõplik energiatarbi ­
mine  —  
Märkused:  
— Enne katse alustamist on kasulik kontrollida võimsuse juhtimise vaikimisi ooteaegu, tagamaks, et need 
on samad mis tarnimisel ja et seadmes on piisavalt paberit.  
— „Sea arvesti nullpunkti” – seda juhist võib arvesti näidu nullimise asemel järgida sellega, et registree ­
ritakse energia kogutarbimine konkreetsel hetkel.  
— 1. etapp – Mõõtmisperioodi väljalülitatud seisundis võib soovi korral pikendada mõõtmisvea vähen ­
damiseks. Pange tähele, et võimsust väljalülitatud seisundis arvutustes ei kasutata.  
— 2. etapp – Kui seadmel ei ole valmisseisundi indikaatorit, kasutage aega, millal võimsuse tarbimise tase 
stabiliseerub valmis tasemele.  
— 3. etapp – Peale 0-aktiivsusaja registreerimist võib ülejäänud töö katkestada.  
— 5. etapp – töö alustamisest loetakse 15 minutit. Seade peab näitama suurenenud energiatarbimist viie 
sekundi jooksul pärast arvesti ja taimeri näidu nullimist; selle tagamiseks on võib-olla vaja trükkimist 
alustada enne nullimist.  
— 6. etapp – seadmete puhul, mis on tarnitud lühikese vaikimisi ooteajaga, võib alustada astmetega 6–8 
puhkerežiimist.  
— 9. etapp – seadmetel võib olla mitu puhkeseisundit, nii et katse lõplik aeg hõlmab kõiki peale viimase 
puhkeseisundi.  
Iga kujutis saadetakse eraldi; need võivad kõik olla sama dokumendi osad, kuid neid ei tohiks dokumendis 
käsitada ühe originaalkujutise mitmekordse koopiana (kui toode ei ole just digitaalne paljundusaparaat, 
nagu on märgitud osas D.2(b))  
Faksiaparaatide puhul, mis kasutavad ainult ühte kujutist ühe töö kohta, pannakse leht seadme doku ­
mendisöötjasse töö mugavamaks tegemiseks ning seda võib teha enne katse algust. Seadet ei ole vaja 
ühendada telefoniliiniga, kui telefoniliin ei ole vajalik katse läbiviimiseks. Näiteks kui faksiaparaadil 
puudub mugava kopeerimise funktsioon, saadetakse 2. etapi töö telefoniliini kaudu. Ilma dokumendi ­
söötjata faksiaparaatide puhul peab lehe panema paberitoele.  
ii) Koopiamasinate, digitaalsete paljundusaparaatide ja ilma printimisfunktsioonita kombainseadmete katse ­
tamine  
Tabel 7  
TEC katsemenetlus — koopiamasinad, digitaalsed paljundusaparaadid ning ilma 
printimisfunktsioonita kombainseadmed  
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje (etapi lõpus)  Võimalikud mõõdetud 
seisundid  
1 Väljalülitatud 
seisund  Ühenda seade 
mõõturiga. Sea arvesti 
nullpunkti; oota katse 
lõpuni (viis minutit või 
enam).  Energiatarbimine välja ­
lülitatud seisundis  Väljalülitatud seisund  
Katsetamise intervall  
2 Väljalülitatud 
seisund  Lülita seade sisse. Oota, 
kuni seade näitab, et on 
valmisseisundis.  —  —ET  L 63/68 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje (etapi lõpus)  Võimalikud mõõdetud 
seisundid  
3 Valmisseisund  Kopeeri vähemalt ühe 
kujutisega töö, aga 
mitte rohkem kui üks 
töö tabeli kohta. Pane 
kirja aeg, mis kulub 
esimese lehe seadmest 
väljumiseks. Oota näitu, 
et seade on lõplikus 
puhkeseisundis.  0-aktiivsusaeg  —  
4 Puhkeseisund  Sea arvesti nullpunkti; 
oota üks tund. Kui 
seade lülitub välja 
vähem kui tunni aja 
jooksul, registreeri aeg 
ja energia 
puhkeseisundis, kuid 
oota tund aega enne 5. 
etapiga jätkamist.  Energiatarbimine 
puhkeolekus  Puhkeseisund  
Katsetamise intervall  
5 Puhkeseisund  Sea arvesti ja taimer 
nullpunkti. Kopeeri üks 
töö tabeli kohta. Pane 
kirja aeg, mis kulub 
esimese lehe seadmest 
väljumiseks. Oota, kuni 
taimer näitab, et 15 
minutit on möödunud.  Töö nr 1 energiatarbi ­
mine  Taastumine, aktiivne 
seisund, valmisseisund, 
puhkeseisund, auto ­
maatne väljalülitus ­
funktsioon  Aktiivne aeg (1)  
6 Valmisseisund  Korda 5. etappi.  Töö nr 2 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmine  
Aktiivne aeg (2)  
7 Valmisseisund  Korda 5. etappi 
(aktiivses seisundis aega 
mõõtmata).  Töö nr 3 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmine  
8 Valmisseisund  Korda 5. etappi 
(aktiivses seisundis aega 
mõõtmata).  Töö nr 4 energiatarbi ­
mine  Sama, mis eelmine  
9 Valmisseisund  Sea arvesti ja taimer 
nullpunkti. Oota, kuni 
arvesti ja/või seade 
näitab, et seade on 
automaatses 
puhkeseisundis.  Lõplik energiatarbi ­
mine  Valmisseisund, puhke ­
seisund  
Katse lõplik aeg  
10  Automaatne  Sea arvesti nullpunkti; 
oota testi perioodi 
lõpuni (viis minutit või 
rohkem).  Automaatse väljalüli ­
tusfunktsiooni ener ­
giatarbimine  Automaatne väljalülitus  
Märkused:  
— Enne katse alustamist on kasulik kontrollida võimsuse juhtimise vaikimisi ooteaegu, tagamaks, et need 
on samad mis tarnimisel ja et seadmes on piisavalt paberit.  
— „Sea arvesti nullpunkti” – seda juhist võib arvesti näidu sellega, et registreeritakse energia kogutarbi ­
mine konkreetsel hetkel.  
— 1. etapp – mõõtmisperioodi väljalülitatud olekus võib soovi korral pikendada mõõtmisvea vähenda ­
miseks. Pange tähele, et võimsust väljalülitatud seisundis ei kasutata arvutustes.  
— 2. etapp – kui seadmel ei ole valmisoleku indikaatorit, võtke arvesse aeg, millal võimsuse tarbimise 
tase stabiliseerub valmisseisundi tasemele.  
— Peale 0-aktiivsusaja registreerimist võib ülejäänud töö katkestada.  
— 4. etapp – kui seade lülitub välja tunni jooksul, pange täpselt kirja energiatarbimine ja aeg puhke ­
seisundis, kuid oodake enne 5. etapiga alustamist seni, kuni lõplikust puhkeseisundisse üleminekust 
on möödunud tund aega. Pange tähele, et puhkeseisundi võimsust ei kasutata arvutustes ja seade võib 
lülituda automaatselt väljalülitunud seisundisse tunni aja jooksul.  
— 5. etapp – töö alustamisest loetakse 15 minutit. Kõnealuse katsemenetluse tulemuste saamiseks 
peavad seadmed olema võimelised lõpetama tööde tabeli kohase nõutud töö 15-minutiliste interval ­
lidega.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/69
— 6. etapp – seadmete puhul, mida tarnitakse lühikese vaikimisi ooteajaga, võib alustada astmeid 6–8 
puhke- või automaatselt väljalülitunud seisundist.  
— 9. etapp – kui seade on automaatselt väljalülitunud seisundis juba enne 9. etappi, on lõplik energia ­
tarbimine ja lõplik aeg null.  
— 10. etapp – täpsuse suurendamiseks võib automaatse väljalülitumise katsetamise intervall olla pikem.  
Originaalid võib dokumendisöötjasse panna enne katse algust. Ilma dokumendisöötjata seadmed võivad 
teha kõik kujutised paberitoel olevast ühest originaalist.  
iii) Lisamõõtmised digitaalse eesprotsessoriga toodetel (DFE)  
See etapp kehtib ainult seadmete puhul, millel on DFE, nagu on määratletud osas A.29.  
Kui DFE-l on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, peab 5 minuti jooksul mõõtma eraldi DFE energiatarbimist, 
sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on pilditöötlusseadmel sisemised või välised, samal ajal kui 
põhitoode on valmisseisundis. Seade peab olema ühendatud võrguga, kui see on tarnimisolekus ette 
nähtud.  
Kui DFE-l ei ole eraldi elektrivõrgu toitekaablit, teavitab tootja DFE vahelduvvoolu võimsuse vajadusest, 
kui seade tervikuna on valmisseisundis. See toimub tavaliselt DFE alalisvoolu sisendi hetkevõimsuse 
mõõtmise ja toitekadude arvestamiseks selle võimsuse taseme suurendamise teel.  
e) Arvutusmeetodid  
TEC väärtus väljendab eeldatavat tundide arvu päevas, mil seade on üldises kasutuses, kasutusstruktuuri nende 
tundide jooksul ning vaikimisi ooteaegu, mida toode kasutab üleminekuks väiksema energiatarbimisega 
seisundisse. Kõik elektrimõõtmised tehakse kogu energia kohta aja jooksul ja seejärel konverteeritakse võim ­
suseks, jagades tulemuse perioodi pikkusega.  
Arvutused põhinevad pilditöötlustöödel kahes rühmas igal päeval seadme vahepealse üleminekuga kõige 
väiksema energiatarbimisega seisundisse (näiteks lõuna ajal), nagu on kirjeldatud allpool joonisel 2. Eelda ­
takse, et nädalavahetusel seadet ei kasutata ja et käsitsi väljalülitamist ei toimu.  
Lõplik aeg on periood alates viimase töö alustamisest kuni väikseima energiatarbimisega seisundi alguseni 
(automaatne väljalülitumine koopiamasinate, trükifunktsioonita digitaalsete paljundusaparaatide ja kombain ­
seadmete puhul; ning puhkeseisund printerite, trükifunktsiooniga digitaalsete paljundusaparaatide ja kombain ­
seadmete ning faksiaparaatide puhul) miinus 15-minutiline intervall.  
Kõigi tootetüüpide puhul kasutatakse kahte järgmist võrrandit:  
Keskmine töö energia =  (Töö2 + Töö3 + Töö4 )/3 
Päevane töö energia  = ( Töö1 × 2 ) + [( Töid päevas – 2 ) ×  Keskmine töö energia ] 
Arvutusmeetod, mida kasutatakse printerite, trükifunktsiooniga digitaalsete paljundusmasinate ja kombain ­
seadmete ning faksiaparaatide puhul, kasutab ka kolme järgmist võrrandit:  
Päevane energia puhkeseisundis  = [ 24 tundi  – (( Töid päevas/4 ) + ( Lõplik aeg × 2 ))] ×  Võimsus puhkeseisundis  
Päevane energia = Päevane töö energia  + ( 2 × Lõplik energia ) +  Päevane energia puhkeseisundis  
TEC = (Päevane energia × 5) + (Võimsus puhkeseisundis × 48)  
Arvutusmeetod, mida kasutatakse koopiamasinate, digitaalsete paljundusaparaatide ja väljatrükifunktsioonita 
kombainseadmete puhul, kasutab ka kolme järgmist võrrandit:  
Päevane energia automaatselt väljalülitatud seisundis = [24 tundi – ((Töid päevas/4) + (Lõplik aeg × 2))] × 
Võimsus automaatselt väljalülitatud seisundis  
Päevane energia = Päevane töö energia + (2 × Lõplik energia) + Päevane energia automaatselt väljalülitatud 
seisundis  
TEC = (Päevane energia × 5) + (Võimsus automaatselt väljalülitatud seisundis × 48)ET  L 63/70 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Igal mõõtmisel kasutatud mõõteseadmete spetsifikaadid ja valik avalikustatakse. Mõõtmised tuleb teha nii, et 
TEC väärtuse kogu võimalik viga ei oleks suurem kui 5 %. Täpsusest ei pea teatama juhul, kui võimalik viga 
on alla 5 %. Kui võimalik mõõtmisviga on ligikaudu 5 %, peavad tootjad võtma tarvitusele abinõud selle 
tagamiseks, et viga vastaks 5 % piirnormile.  
f) Viited  
ISO/IEC 10561:1999. Infotehnoloogia — Kontoriseadmed — Väljatrükiseadmed (printerid) — Jõudluse 
mõõtmise meetodid — 1. ja 2. klassi väljatrükiseadmed (printerid).  
Tabel 8  
Arvutatud töö tabel  
Kiirus  Töid päevas  Vahepealseid 
kujutisi päevas  Vahepealseid 
kujutisi töö kohta  Kujutisi töö kohta  Kujutisi päevas  
1 8  1  0.06  1  8  
2 8  2  0.25  1  8  
3 8  5  0.56  1  8  
4 8  8  1.00  1  8  
5 8  13  1.56  1  8  
6 8  18  2.25  2  16  
7 8  25  3.06  3  24  
8 8  32  4.00  4  32  
9 9  41  4.50  4  36  
10  10  50  5.00  5  50  
11  11  61  5.50  5  55  
12  12  72  6.00  6  72  
13  13  85  6.50  6  78  
14  14  98  7.00  7  98  
15  15  113  7.50  7  105  
16  16  128  8.00  8  128  
17  17  145  8.50  8  136  
18  18  162  9.00  9  162  
19  19  181  9.50  9  171  
20  20  200  10.00  10  200  
21  21  221  10.50  10  210  
22  22  242  11.00  11  242  
23  23  265  11.50  11  253ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/71
Kiirus  Töid päevas  Vahepealseid 
kujutisi päevas  Vahepealseid 
kujutisi töö kohta  Kujutisi töö kohta  Kujutisi päevas  
24  24  288  12.00  12  288  
25  25  313  12.50  12  300  
26  26  338  13.00  13  338  
27  27  365  13.50  13  351  
28  28  392  14.00  14  392  
29  29  421  14.50  14  406  
30  30  450  15.00  15  450  
31  31  481  15.50  15  465  
32  32  512  16.00  16  512  
33  32  545  17.02  17  544  
34  32  578  18.06  18  576  
35  32  613  19.14  19  608  
36  32  648  20.25  20  640  
37  32  685  21.39  21  672  
38  32  722  22.56  22  704  
39  32  761  23.77  23  736  
40  32  800  25.00  25  800  
41  32  841  26.27  26  832  
42  32  882  27.56  27  864  
43  32  925  28.89  28  896  
44  32  968  30.25  30  960  
45  32  1 013  31.64  31  992  
46  32  1 058  33.06  33  1 056  
47  32  1 105  34.52  34  1 088  
48  32  1 152  36.00  36  1 152  
49  32  1 201  37.52  37  1 184  
50  32  1 250  39.06  39  1 248  
51  32  1 301  40.64  40  1 280  
52  32  1 352  42.25  42  1 344  
53  32  1 405  43.89  43  1 376  
54  32  1 458  45.56  45  1 440  
55  32  1 513  47.27  47  1 504ET  L 63/72 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Kiirus  Töid päevas  Vahepealseid 
kujutisi päevas  Vahepealseid 
kujutisi töö kohta  Kujutisi töö kohta  Kujutisi päevas  
56  32  1 568  49.00  49  1 568  
57  32  1 625  50.77  50  1 600  
58  32  1 682  52.56  52  1 664  
59  32  1 741  54.39  54  1 728  
60  32  1 800  56.25  56  1 792  
61  32  1 861  58.14  58  1 856  
62  32  1 922  60.06  60  1 920  
63  32  1 985  62.02  62  1 984  
64  32  2 048  64.00  64  2 048  
65  32  2 113  66.02  66  2 112  
66  32  2 178  68.06  68  2 176  
67  32  2 245  70.14  70  2 240  
68  32  2 312  72.25  72  2 304  
69  32  2 381  74.39  74  2 368  
70  32  2 450  76.56  76  2 432  
71  32  2 521  78.77  78  2 496  
72  32  2 592  81.00  81  2 592  
73  32  2 665  83.27  83  2 656  
74  32  2 738  85.56  85  2 720  
75  32  2 813  87.89  87  2 784  
76  32  2 888  90.25  90  2 880  
77  32  2 965  92.64  92  2 944  
78  32  3 042  95.06  95  3 040  
79  32  3 121  97.52  97  3 104  
80  32  3 200  100.00  100  3 200  
81  32  3 281  102.52  102  3 264  
82  32  3 362  105.06  105  3 360  
83  32  3 445  107.64  107  3 424  
84  32  3 528  110.25  110  3 520  
85  32  3 613  112.89  112  3 584ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/73
Kiirus  Töid päevas  Vahepealseid 
kujutisi päevas  Vahepealseid 
kujutisi töö kohta  Kujutisi töö kohta  Kujutisi päevas  
86  32  3 698  115.56  115  3 680  
87  32  3 785  118.27  118  3 776  
88  32  3 872  121.00  121  3 872  
89  32  3 961  123.77  123  3 936  
90  32  4 050  126.56  126  4 032  
91  32  4 141  129.39  129  4 128  
92  32  4 232  132.25  132  4 224  
93  32  4 325  135.14  135  4 320  
94  32  4 418  138.06  138  4 416  
95  32  4 513  141.02  141  4 512  
96  32  4 608  144.00  144  4 608  
97  32  4 705  147.02  157  4 704  
98  32  4 802  150.06  150  4 800  
99  32  4 901  153.14  153  4 896  
100  32  5 000  156.25  156  4 992  
Joonis 2  
TEC mõõtmine
  
Joonisel 2 on mõõtmine kujutatud graafiliselt. Pange tähele, et lühikeste vaikeperioodidega toodetel võivad 
puhkeseisundid esineda nelja töö mõõtmise jooksul või automaatne väljalülitumine 4. etapi puhkerežiimi 
mõõtmise ajal. Samuti puudub ühe puhkeseisundiga toodetel puhkeseisundi lõpuperioodis väljatrükifunkt ­
sioon. 10. etapp puudutab ainult koopiamasinaid, digitaalseid paljundusaparaate ja ilma väljatrükifunktsioo ­
nita kombainseadmeid.ET  L 63/74 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Joonis 3  
Tüüpiline päev
  
Joonis 3 on skemaatiline näide koopiamasinast, mis teeb kaheksa kujutist minutis ning neli tööd hommikul ja 
neli tööd pärastlõunal, millel on kaks „lõpp-perioodi” ja mis lülitub automaatselt välja ülejäänud tööpäeva ja 
kogu nädalavahetuse jooksul. Viidatakse eeldatavale „lõunapausi” perioodile, kuid seda ei piiritleta täpselt. 
Joonis  ei ole  esitatud õiges mastaabis. Nagu näha, on töödel alati 15-minutiline vahe ja nad on kahes grupis. 
Alati on sõltumata perioodide pikkusest kaks täielikku „lõpp-perioodi”. Printerid, digitaalsed paljundusapa ­
raadid ja trükifunktsiooniga kombainseadmed ning faksiaparaadid kasutavad põhirežiimina pigem puhkere ­ 
žiimi kui automaatset väljalülitumist, kuid muus osas käsitatakse neid sarnaselt koopiamasinatega.  
3. Töörežiimi (OM) katsetamine  
a) Käsitletavad tootetüübid:  
OM katsemenetlus on mõeldud B jao tabelis 2 määratletud toodete mõõtmiseks.  
b) Katse parameetrid  
Käesolev osa kirjeldab katse parameetreid, mida kasutada toote energiatarbe mõõtmiseks vastavalt OM 
katsemenetlusele.  
Võrku ühendatavus  
Tooteid, mida võib tarnituna võrku ühendada, (  10 ) ühendatakse katse jooksul vähemalt ühte võrku. Tootja 
otsustab, milline võrguühenduse tüüp on aktiivne ja kasutatavast tüübist teatatakse.  
Toode ei tohi saada töötamiseks toidet võrguühenduse kaudu (näiteks läbi Ethernet’i, USB, USB PlusPower või 
IEEE 1394), kui see ei ole toote jaoks ainus toiteallikas (näiteks ei ole vahelduvvoolu toiteallikat).  
Toote konfiguratsioon  
Toode peab olema konfigureeritud samal kujul nagu seda tarnitakse ja soovitatakse kasutada, eriti seoses 
selliste põhiparameetritega nagu võimsuse juhtimise vaikimisi viivitusajad ja resolutsioonid. Lisaks:  
Paberisöötja ja viimistlusdetailid peavad olema paigaldatud ja konfigureeritud samal kujul kui tarnimisel; 
nende kasutamine katse käigus sõltub aga tootjast (näiteks võib kasutada mis tahes paberisöödu võimalusi). 
Mis tahes lisandid, mis kuuluvad mudeli juurde või mida kasutaja kavatseb paigaldada või ühendada (näiteks 
paberi funktsioon), tuleb paigaldada enne katsetamist.  
Niiskusevastased funktsioonid võib välja lülitada, kui need on kasutaja poolt kontrollitavad.  
Faksiaparaatide puhul pannakse leht seadme dokumendisöötjasse töö mugavamaks tegemiseks ning seda võib 
teha enne katse algust. Seadet ei ole vaja ühendada telefoniliiniga, kui telefoniliin ei ole vajalik katse läbivii ­
miseks. Näiteks kui faksiaparaadil puudub mugava kopeerimise funktsioon, saadetakse 2. etapi töö telefoni ­
liini kaudu. Ilma dokumendisöötjata faksiaparaatide puhul peab lehe panema paberitoele.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/75  
( 10 ) Teavitada tuleb võrguühenduse tüübist. Levinumad võrgutüübid on Ethernet, WiFi (802.11) ja Bluetooth. Levinumad andmeühenduse  
(võrguvälised) tüübid on USB, Serial ja Parallel.
Kui toode on tarnimisel varustatud automaatse väljalülitumise funktsiooniga, aktiveeritakse see enne katse 
algust.  
Kiirus  
Võimsuse mõõtmisel käesoleva katsemenetluse alusel peaks seade töötlema kujutisi kiirusel, mis tuleneb selle 
vaikimisi seadistustest tarnimise hetkel. Aruandluseks kasutatakse siiski tootja poolt esitatud maksimaalset 
avaldatud kiirust ühepoolsete mustvalgete kujutiste tegemiseks standardsuuruses paberil.  
c) Võimsuse mõõtmise meetod  
Kõik võimsuse mõõtmised peab tegema vastavalt IEC 62301-le, välja arvatud järgmised juhud:  
Katsetamise ajal kasutatava pinge/sageduse kombinatsioonide kindlaksmääramiseks on osas D.4 esitatud katse 
tingimused ja seadmed ENERGY STARi pilditöötlusseadmetele.  
Harmoonilisuse nõue on katsetamise ajal rangem kui see, mida nõuab IEC 62301.  
OM katsemenetluse täpsusnõue on 2 % kõigi mõõtmiste jaoks, v.a võimsus valmisseisundis. Täpsusnõue 
võimsuse mõõtmiseks valmisseisundis on 5 %, nagu on kirjeldatud osas D.4. 2 % vastab IEC 62301 nõudele, 
kuigi IEC standardis on see usaldusväärsuse tase.  
Toodete puhul, mis vooluvõrku ühendamata töötavad akuga, seda katsetamise ajaks ei eemaldata; mõõtmis ­
tulemustes ei tohiks siiski kajastuda aktiivne aku laadimine lisaks hoolduslaadimisele (st. aku peab olema 
täielikult laetud enne katse algust).  
Välise toiteallikaga toodete katsetamisel peab toode olema ühendatud välistoitevõrku.  
Standardse madalapingelise alalisvoolutoitega tooted (näiteks USB, USB PlusPower, IEEE 1394 ja toide Ether ­
net’i kaudu) peavad kasutama sobivat vahelduvvoolutoitega alalisvoolu toiteallikat. Katsetatava pilditöötlus ­
seadme sellise vahelduvvoolu toiteallika energiatarbimine tuleb mõõta ja tulemustest teatada. USB toitega 
pilditöötlusseadmete puhul tuleb kasutada üksnes katsetatavat pilditöötlusseadet teenindavat toitega jaoturit. 
Etherneti või USB PlusPoweri toitel pilditöötlusseadmete puhul on lubatud mõõta toitejaotusseadet ühendatud 
ja ühendamata pilditöötlusseadmega ning käsitada seda erinevust pilditöötlusseadme energiatarbimisena. 
Tootja peaks tagama, et see kajastab võimalikult adekvaatselt seadme alalisvoolu tarbimist, millele lisandub 
teatav varu ebatõhusa toite ja jaotusega seoses.  
d) Mõõtmine  
Aja mõõtmiseks piisab tavalisest stopperist ja ühesekundilisest mõõtetäpsusest. Kõik võimsuse näitajad regist ­
reeritakse vattides (W). Tabelis 9 on esitatud OM katsemenetluse astmed.  
Mõõtmine ei tohiks üldjuhul hõlmata teenindus-/hooldusrežiime (sealhulgas värvi kalibreerimist). Menetluse 
kohandamine, mis on vajalik katse ajal selliste režiimide välistamiseks, tuleb registreerida.  
Nagu eelpool nimetatud, peab kõik võimsuse mõõtmised tegema vastavalt IEC 62301 nõuetele. Sõltuvalt 
režiimist näeb IEC 62301 ette võimsuse hetkemõõtmise, viie minuti jooksul akumuleerunud võimsuse 
mõõtmise või akumuleerunud energiatarbimise mõõtmise aja jooksul, mis on piisavalt pikk, et korralikult 
hinnata tsüklilist tarbimisstruktuuri. Sõltumata meetodist peab teatama ainult võimsuse näitajad.  
Tabel 9  
OM katsemenetlus  
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje  
1 Väljalülitatud 
seisund  Ühenda seade mõõturiga. Lülita seade sisse. Oota, 
kuni seade näitab, et on valmisseisundis.  —  
2 Valmissei ­
sund  Trüki, kopeeri või skaneeri üks kujutis.  —  
3 Valmissei ­
sund  Mõõda võimsust valmisseisundis.  Valmisseisundi  võimsusET  L 63/76 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013
Etapp  Esialgne seisund  Meede  Kirje  
4 Valmissei ­
sund  Oota, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle puhke ­
seisundisse.  Puhkeseisundi vaikimisi 
viivitus aeg  
5 Puhkesei ­
sund  Mõõda võimsust puhkeseisundis.  Puhkeseisundi  võimsus  
6 Puhkesei ­
sund  Oota, kuni vaikimisi viivitusaeg läheb üle auto ­
maatselt väljalülitatud seisundisse.  Automaatse väljalülitatud 
seisundi vaikimisi viivitus ­
aeg  
7 Automaatne  Mõõda võimsust automaatselt väljalülitatud seisun ­
dis.  Automaatse väljalülitatud 
seisundi võimsus  
8 Väljalülitatud 
seisund  Lülita seade käsitsi välja. Oota, kuni seade on välja ­
lülitunud seisundis.  —  
9 Väljalülitatud 
seisund  Mõõda võimsust väljalülitatud seisundis.  Väljalülitatud seisundi  
võimsus  
Märkused  
— Enne katse algust on kasulik kontrollida võimsuse juhtimise vaikimisi ooteaegu selle tagamiseks, et need 
on samad, mis tarnimisel.  
— 1. etapp – kui seadmel ei ole valmisseisundi näiturit, kasutage aega, millal võimsuse tarbimise tase 
stabiliseerub valmis tasemele, ja märkige see ära toote katse tulemustest teatamisel.  
— 4. ja 5. etapp – toodete puhul, millel on enam kui üks puhkeseisundi tase, korrake neid etappe nii mitu 
korda kui vaja, et läbida kõik järjestikused puhkeseisundi tasemed, ja teatage vastavad andmed. Kahte 
puhkeseisundi taset kasutatakse tavaliselt suureformaadiliste koopiamasinate ja kombainseadmete puhul, 
mis kasutavad kõrgkuumusega pealekandmistehnoloogiat. Toodete puhul, millel puudub selline seisund, 
jätke 4. ja 5. etapp vahele.  
— 4. ja 6. etapp – vaikimisi ooteaja mõõtmised peab tegema paralleelselt, kumulatiivsed alates 4. etapi 
algusest. Näiteks tootel, mis peab sisenema puhkeseisundisse 15 minuti jooksul ja järgmisesse puhkesei ­
sundisse režiimi 30 minuti pärast peale esimest puhkeaega, on 15-minutiline vaikimisi ooteaeg esimese 
taseme ja 45-minutiline vaikimisi ooteaeg teise taseme jaoks.  
— 6. ja 7. etapp – enamikul OM toodetel puudub eristatav automaatse väljalülitumise seisund. Toodete 
puhul, millel puudub selline olek, jätke 6. ja 7. etapp vahele.  
— 8. etapp – kui seadmel puudub toitelüliti, oodake, kuni seade läheb üle väikseiman energiatarbimise 
seisundisse ja märkige see ära toote katsetulemustest teatamisel.  
i) Lisamõõtmised digitaalse eesprotsessoriga toodetel (DFE)  
See etapp kehtib ainult toodete puhul, millel on DFE nagu määratletud osas A.29.  
Kui DFE-l on eraldi elektrivõrgu toitekaabel, peab viie minuti jooksul mõõtma eraldi DFE energiatarbimist, 
sõltumata sellest, kas kaabel ja kontroller on pilditöötlusseadmel sisemised või välised, samal ajal kui 
põhitoode on valmisseisundis. Seade peab olema ühendatud võrguga, kui see on tarnimisolekus ette 
nähtud.  
Kui DFE-l ei ole eraldi elektrivõrgu toitekaablit, teatab tootja DFE vahelduvvoolu võimsuse vajadusest, kui 
seade tervikuna on valmisseisundis. See toimub tavaliselt DFE alalisvoolu sisendi hetkevõimsuse mõõtmise 
ja toitekadude arvestamiseks selle võimsuse taseme suurendamise teel.  
e) Viited  
IEC 62301:2005. Elektrilised majapidamisseadmed – ooteseisundi võimsustarbe mõõtmine  
4. ENERGY STARi pilditöötlusseadmete katsetamise tingimused ja katseseadmed  
OM ja TEC katsemenetlustel kohaldatakse järgmisi katsetingimusi. Neid kohaldatakse koopiamasinate, digitaalsete 
paljundusaparaatide, faksiaparaatide, tembeldusmasinate, kombainseadmete, printerite ja skannerite suhtes.ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/77
Allpool on esitatud ümbritseva keskkonnaga seotud katsetingimused, mis peavad olema kehtestatud energiatar ­
bimise või võimsuse mõõtmise ajaks. Neid on vaja selleks, et välistingimuste erinevus ei mõjutaks katse tulemusi 
ja et samade tulemusteni oleks võimalik korduvalt jõuda. Katsetingimuste järel kirjeldatakse katseseadmete 
spetsifikaate.  
a) Katsetingimused  
Üldkriteeriumid: 
Toitepinge (  1 ): Põhja-Ameerika/Taiwan:  115 (± 1 %) volti vahelduv ­
vool, 60 Hz (± 1 %)  
Euroopa/Austraalia/Uus- 
Meremaa:  230 (± 1 %) volti vahelduv ­
vool, 50 Hz (± 1 %)  
Jaapan:  100 (± 1 %) volti vahelduv ­
vool, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 
1 %)  
Märkus: toodete puhul, mis 
on ette nähtud > 1,5 kW 
maksimumvõimsusele, on 
pinge vahemik ± 4 %  
Harmooniline summaarne moonutustegur 
(THD) (pinge):  < 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mis on ette nähtud 
> 1,5 kW maksimumvõimsusele)  
Ümbritseva õhu temperatuur:  23 °C ± 5 °C  
Suhteline õhuniiskus:  10 – 80 %  
(Viide IEC standardile 62301: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteseisundi võimsustarbe mõõtmine, punktid 3.2, 3.3) 
( 1 ) Toitepinge: tootjad katsetavad tooteid selle turu põhjal, kuhu nende partner kavatseb ENERGY STARi nõuetele vastavaid 
tooteid müüa. Kui seadmeid müüakse erinevatel rahvusvahelistel turgudel ja seetõttu liigitatakse need erinevate sisen ­
dpingete järgi, peab tootja katsetama ja teatama kõik olulised pinged ja võimsustarbe tasemed. Näiteks tootja, kes tarnib 
sama printerimudeli Ameerika Ühendriikidesse ja Euroopasse, peab mõõtma ja teatama TEC või OM väärtused nii 115 
volti/60 Hz kui ka 230 volti/50 Hz kohta. Kui toode peab töötama pinge/sageduse kombinatsiooniga teatud turul, mis 
erineb selle turu pinge/sageduse kombinatsioonist (näiteks 230 volti, 60 Hz Põhja-Ameerikas), peab tootja toodet 
katsetama piirkondlikku kombinatsiooni arvestades, mis kõige enam vastab toote kavandatud võimalustele, ja teatama 
sellest katsetulemuste aruandes.  
Paberi kirjeldus:  
Kõigi TEC ja OM katsete puhul, mis nõuavad paberi kasutamist, peab paberi suurus ja ruutmeetri kaal sobima 
sihtturule vastavalt järgmisele tabelile.  
Paberi suurus ja kaal  
Turg  Suurus  Ruutmeetri kaal  
Põhja-Ameerika/Taiwan:  8,5 ″ × 11 ″ 75 g/m  2 
Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa:  A4  80 g/m  2 
Jaapan:  A4  64 g/m  2 
b) Katseseadmed  
Katsemenetluse eesmärk on mõõta toote TEGELIK täpne võimsustarve (  11 ). See loob vajaduse kasutada 
tegelikku kv-väärtuse võimsuse või energia arvestit. Selliseid arvesteid on hulgaliselt ja tootjad peavad sobiva 
mudeli leidmiseks hoolikalt valima. Arvesti valimisel ja katse läbiviimisel peab arvestama järgmisi asjaolusid.  
Sageduskarakteristik: elektroonikaseade, mis sisaldab lülitatavat toiteallikat, kasutab harmoonilisust (lisahar ­
moonilisus tavaliselt kuni 21.). Tulemus ei ole täpne, kui neid harmoonilisusi ei arvestata võimsuse mõõt ­
misel. US EPA soovitab tootjatel kasutada mõõteseadmeid, mille sageduskarakteristik on vähemalt 3 kHz. Sel 
juhul arvestatakse harmoonilisust kuni 50.-ni ja seda soovitab IEC 555.ET  L 63/78 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013  
( 11 ) Tegelik võimsus määratakse (voldid)x(amprid)x(võimsuse koefitsient), ja see esitatakse tavaliselt vattides. Näiv võimsus määr atakse 
(voldid)x(amp)rid ja see esitatakse tavaliselt VA ehk volt-amprites. Võimsuslülitiga varustatud seadmete võimsuse koefitsient o n alati 
alla 1,0, seega on tegelik võimsus alati väiksem kui näiv võim sus. Kumulatiivse energia mõõtmine summeerib võimsuse mõõtmistu ­
lemused teatava aja jooksul ja peab seega põhinema tegeliku võimsuse mõõtmisel.
Eraldusvõime: võimsuse vahetuks mõõtmiseks peab mõõteseadme eraldusvõime vastama järgmistele IEC 
62301 nõuetele:  
„Võimsuse mõõteseadme eraldusvõime peab olema:  
— 0,01 W või rohkem, et mõõta võimsust maksimaalselt 10 W,  
— 0,1 W või rohkem, et mõõta võimsust 10 W kuni 100 W,  
— 1 W või rohkem, et mõõta võimsust vähemalt 100 W (  12 ).”  
Lisaks peab mõõteseade olema eraldusvõimega 10 W või rohkem üle 1,5 kW võimsuse mõõtmiseks. Akumu ­
leerunud energiat tuleb mõõta eraldusvõimega, mis üldjuhul vastab selle väärtusele konverteerituna keskmi ­
seks võimsuseks. Akumuleerunud energia mõõtmise puhul on kvaliteedinumber vajaliku täpsuse kindlaks ­
määramisel maksimaalne, mitte keskmine, võimsuse väärtus mõõtmisperioodi jooksul, kuna see on maksi ­
mum, mis määrab kindlaks mõõtmise aparatuuri ja seadmed.  
Täpsus  
Nimetatud menetluse kohaselt tehtud mõõtmiste täpsus peab igal juhul olema vähemalt 5 %, ehkki tootjad 
saavutavad tavaliselt paremaid tulemusi. Mõnede mõõtmiste puhul võib katsemenetlusega nõuda suuremat 
täpsust kui 5 %. Teades olemasolevate pilditöötlusseadmete võimsuse taset ja kasutatavaid mõõteseadmeid, 
saavad tootjad näidu ja kasutatud mõõtepiirkonna põhjal arvutada maksimaalse vea. 0,50 W või väiksema 
näidu mõõtmiseks on nõutav täpsus 0,02 W.  
Kalibreerimine  
Mõõtmistäpsuse tagamiseks peavad mõõteseadmed olema kalibreeritud viimase 12 kuu jooksul.  
E. Kasutajaliides  
Valmistajatel soovitatakse tungivalt kavandada tooteid vastavalt standardile IEEE 1621: Kontori- või tarbijakesk ­
konnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide standard. Kõnealune stan ­
dard on välja töötatud selleks, et ühtlustada kõikide elektroonikaseadmete toite juhtelemendid ja muuta nende 
kasutamine arusaadavamaks. Üksikasjalik teave standardi väljatöötamise kohta on aadressil http://eetd.lbl.gov/ 
controls.  
F. Jõustumiskuupäev  
Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete tunnistamist ENERGY STARi nõuetele vastavaks vastavalt 
käesolevale spetsifikaadi versioonile 1.1, määratletakse lepingu jõustumise kuupäevana. Kõik varasemad lepingud 
seoses ENERGY STARi nõuetele vastavaks tunnistatud pilditöötlusseadmetega kaotavad kehtivuse 30. juunil 2009.  
Toodete tunnistamine nõuetele vastavaks ja märgistamine vastavalt käesolevale versioonile 1.1: versioonile 1.1 
vastavad spetsifikaadid jõustuvad 1. juulil 2009. Kõik tooted, sealhulgas mudelid, mis algselt tunnistati nõuetele 
vastavaks pilditöötlusseadmete varasemate spetsifikaatide kohaselt ja mille valmistamiskuupäev on 1. juuli 2009 või 
sellest hilisem, peavad ENERGY STARi nõuetele vastavuse saavutamiseks vastama versiooni 1.1 uutele nõuetele 
(sealhulgas täiendavad tootmisnõuded mudelite puhul, mis kvalifitseeriti varasemate spetsifikaatide kohaselt). Igal 
seadmel on oma valmistamiskuupäev ning see on kuupäev (nt kuu ja aasta), mil seade loeti lõplikult kokkupanduks.  
Seniste õiguste kaitse kaotamine: US EPA ja Euroopa Komisjon ei luba käesoleva ENERGY STARi spetsifikaadi 
versiooni 1.1 alusel seniste õiguste kaitset. Varasemate versioonide alusel ENERGY STARi nõuetele vastavaks 
tunnistamine ei jätku automaatselt tootemudelite kogu valmistamisaja jooksul. Seetõttu peab iga toode, mida 
müüakse, turustatakse või tunnustatakse tootmispartneri poolt ENERGY STARi nõuetele vastavana, vastama toote 
valmistamise ajal kehtinud spetsifikaadile.  
G.  Spetsifikaadi edasine läbivaatamine  
US EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse spetsifikaati muuta, kui tehnika ja/või turu muutused mõjutavad 
selle kasutamiskõlbulikkust tarbijate ja tööstuse jaoks või kui neil on keskkonnamõju. Kooskõlas praeguse tavaga on 
spetsifikaatides tehtavate muudatuste aluseks sidusrühmade arutelud ning eeldatavasti viiakse need ellu 2–3 aasta 
jooksul pärast versiooni 1.1 jõustumist. US EPA ja Euroopa Komisjon hindavad korrapäraselt turgu, pidades silmas 
energiatõhusust ja uusi tehnoloogialahendusi. Nagu varemgi, on sidusrühmadel võimalus vahetada andmeid, teha 
ettepanekuid ja väljendada mis tahes muresid. US EPA ja Euroopa Komisjon püüavad tagada, et kõige energiatõ ­
husamad turulolevad mudelid leiaksid spetsifikaadis tunnustamist ja et energiatõhususe suurendamiseks pingutanud 
tootjad saaksid selle eest tasu. Küsimused, mida tuleks järgmiste spetsifikaatide puhul kaaluda:ET  6.3.2013 Euroopa Liidu T eataja L 63/79  
( 12 ) IEC 62301 – Elektrilised majapidamisseadmed – Võimsuse mõõtmine ooterežiimis. 2005
a) Värvitest: saadud katsetulemuste, tarbijate tulevaste eelistuste ja tehnika arengu põhjal võivad US EPA ja Euroopa 
Komisjon spetsifikaadi teatavaid punkte edaspidi muuta, lisades katsemeetodite hulka värvipilditöötluse.  
b) Taasteaeg: US EPA ja Euroopa Komisjon jälgivad tähelepanelikult täiendavaid ja tegelikke taasteaegu, mille kohta 
annavad aru TEC-meetodit katsetavad partnerid, ning partnerite esitatud dokumente soovitatavate puhkeseisundi 
vaikeperioodide seadistamise kohta. US EPA ja Euroopa Komisjon võivad kaaluda käesoleva spetsifikaadi muut ­
mist taasteaja osas, kui peaks selguma, et valmistamisviisid ei võimalda kasutajal muuta toitehaldusrežiime.  
c) OM ja TEC tooted: Saadud katsetulemuste, paremate energiasäästmisvõimaluste ja tehnilise arengu põhjal võivad 
US EPA ja Euroopa Komisjon käesoleva spetsifikaadi teatavaid punkte edaspidi muuta niisuguste toodete puhul, 
mida praegu käsitatakse OM ja TEC toodetena, sealhulgas suureformaadilised ja väikeseformaadilised tooted, 
samuti IJ tehnikat kasutavad tooted.  
d) Täiendavad energiagaaspektid: US EPA ja Euroopa Komisjon sooviksid tarbijatele pakkuda valikuid, mis võrreldes 
tavapärastega vähendaksid tunduvalt kasvuhoonegaaside heidet. US EPA ja Euroopa Komisjon loodavad sidus ­
rühmade panusele, et töötada välja meetodid sellise keskkonnamõju dokumentaalseks tõendamiseks ja kvantita ­
tiivseks kindlaksmääramiseks, mille puhul tarvikute tootmine, transport, arendus ja kasutamine annavad tulemu ­
seks toote, mille näitajad seoses kasvuhoonegaasidega on samad või isegi paremad kui vaid energiatarbimisest 
pärineva kasvuhoonegaasiheite alusel ENERGY STARi pälvinud toodetel. Nende küsimustega tulemusliku tegele ­
mise võimalusi uuritakse ning spetsifikaate võib piisava toetava teabe olemasolu korral vastavalt muuta. US EPA 
ja Euroopa Komisjon teevad mis tahes läbivaatamise korral sidusrühmadega tihedat koostööd ning tagavad 
muudatuste vastavuse ENERGY STARi programmi peamistele põhimõtetele.  
e) Andmete esitamine 230 V pinge puhul: US EPA ja Euroopa Komisjon võivad kaaluda võimalust aktsepteerida 
230 V pinge tasemel läbiviidud katsete tulemused ka muudel turgudel toodete puhul, mida turustatakse erinevatel 
turgudel, millest ühel on kasutusel 230 V pinge. Selle põhjenduseks on täheldus, et kui toode vastab 230 V 
spetsifikaadi nõuetele, siis vastab see ka madalama pingetasemega standarditele.  
f) Kahepoolse töö nõude laiendamine: US EPA ja Euroopa Komisjon võivad praeguse tootevaliku kahepoolse töö 
võimalused veelkord läbi vaadata ning kaaluda võimalusi, kuidas muuta mittekohustuslik nõue rangemaks. 
Kahepoolse töö nõude läbivaatamine selle funktsiooni laiema kasutamise tagamiseks võib tulemuseks anda 
paberikasutuse vähenemise, mis on osutunud printeri kasutusea kõige olulisemaks mõjuriks.  
g) TEC katsemenetluse läbivaatamine: US EPA ja Euroopa Komisjon võivad TEC katsemenetluse läbi vaadata, et 
muuta kasutuseeldused läbipaistvamaks või lisada spetsifikaadile nõue, mille kohaselt energiatarbimist mõõdetaks 
ja registreeritaks teatavas kindlas seisundis, mis võimaldaks saada tegelikku kasutusstruktuuri kajastavaid näitajaid.  
h) Võimsusrežiimid: US EPA ja Euroopa Komisjon võivad kaaluda teatavate võimsusrežiimide (nt ooteseisund) 
määratluse läbivaatamist või uute käsitluste kasutuselevõtmist toitehaldusega seoses (nt nädalalõpu puhkeseisund), 
et säilitada vastavus rahvusvaheliste kriteeriumidega ning saavutada pilditöötlusseadmete suurim võimalik ener ­
giasääst.ET  L 63/80 Euroopa Liidu T eataja 6.3.2013