ET Euroopa Liidu Teataja L 37/3

TÕLGE

RAHVUSVAHELISE TEADUS- JA TEHNOLOOGIAKESKUSE TEGEVUSE JÄTKAMISE LEPING

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

TUNDES MURET tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste relvade (edaspidi „massihävitusrelvad“) levikust tulenevate ohtude ning tuuma-, radioloogiliste, keemia- ja bioloogiliste materjalide relvadena kasutamise pärast,

KINNITADES TAAS, et on vaja tõkestada massihävitusrelvade ja nende kandevahenditega seotud tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste levikut,

MEENUTADES ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540, mille kohaselt peavad kõik riigid hoiduma mis tahes toetuse andmisest valitsusvälistele osalistele, kes üritavad välja töötada, omandada, toota, omada, transportida, üle anda või kasutada tuuma-, keemia- või bioloogilisi relvi ja nende kandevahendeid,

TUNNISTADES, et riikidevaheline koostöö ja mitmepoolsed jõupingutused on tõhusad vahendid massihävitusrelvade leviku tõkestamiseks, ning tunnistades teadusuuringute ja tehnoloogia arengu tähtsust massihävitusrelvade tõkestamise küsimustega tegelemisel,

VÕTTES ARVESSE rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse (edaspidi „ISTC“ või „keskus“) asutamislepingut, millele kirjutati alla 27. novembril 1992. aastal Moskvas (edaspidi „1992. aasta leping“), ja rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakeskuse asutamislepingu ajutise kohaldamise protokolli, millele kirjutati alla 27. detsembril 1993. aastal Moskvas (edaspidi „ajutise kohaldamise protokoll“),

TUNNISTADES, et ISTC peab vähendama stiimuleid osaleda sellises tegevuses, millega võib kaasneda massihävitusrelvade või nendega seotud materjalide levik, toetades rahumeelsetel eesmärkidel toimuvat tegevust teaduse ja tehnoloogia valdkonnas ning tehes koostööd nende riikide teadlaste ja inseneridega, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning tunnustades ISTC varasemat panust massihävitusrelvade leviku tõkestamisse ja teadusalase koostöö edendamisse riikide vahel,

OLLES TEADLIK, et ISTC edu sõltub valitsuste, Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse (edaspidi: „Euratom“), valitsusväliste organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutuste ning teiste valitsustevaheliste ja erasektori organisatsioonide tugevast toetusest,

SOOVIDES, et ISTC jätkaks oma tööd, võttes arvesse viimaseid muutuseid ISTC liikmeskonnas,

SOOVIDES tagada ISTC vastavuse tingimustele, mis on muutunud alates ISTC asutamisest, et ISTC tegevus toetaks osalevaid teadlasi ja insenere, sealhulgas massihävitusrelvade või nende kandesüsteemide alaste teadmiste ja oskustega (ka kahesuguse kasutusega kaupade valdkonnas teadmisi omavaid) teadlasi ja insenere, et osaleda rahvusvahelise teaduspartnerluse väljatöötamisel, üleilmse julgeoleku tugevdamisel ja majanduskasvu hoogustamisel innovatsiooni kaudu, ning

OTSUSTADES, et ISTC eesmärkide tõhusamaks saavutamiseks teadusalase koostöö kaudu tuleb ISTC tegevust jätkata, sõlmides käesoleva lepingu, mis põhineb 1992. aasta lepingul ja selle muudatustel, ning jättes välja ajutise kohaldamise protokolli,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

A. 1992. aasta lepinguga valitsustevahelise organisatsioonina asutatud ISTC jätkab tegevust vastavalt käesoleva lepingu tingimustele. Iga lepinguosaline aitab kaasa keskuse tegevusele oma territooriumil. Keskusel on oma eesmärkide saavutamiseks kooskõlas lepinguosaliste õigusnormidega õigus- ja teovõime sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

B. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

i) „lepinguosalised“– lepingule allakirjutanud pooled (käsitletakse lepinguosalistena pärast lepingu jõustumist), kes on esitanud käesoleva lepingu artikli 17 punkti C kohase teate, ja kõik riigid, kes on käesoleva lepinguga ühinenud lepingu artikli 13 punkti B kohaselt;

ii) „keskuse töötajad“– füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud keskus või kes töötavad keskusega sõlmitud lepingu alusel või kes on määratud keskusesse tööle või täitma seal ajutisi ülesandeid, milles on kokku leppinud keskus ja üks või mitu lepinguosalist;

iii) „pereliikmed“– abikaasa; alla 21aastased vallalised ülalpeetavad lapsed; alla 23aastased vallalised ülalpeetavad lapsed, kes õpivad keskharidusjärgses õppeasutuses päevases õppes; vallalised lapsed, kes on füüsilise või vaimse puudega;

iv) „keskuse tegevus“– projektid ja muu töö, mis toimub keskuse egiidi all kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;

v) „keskuse projekt“– kindlaksmääratud kestusega koostöö, mida viiakse ellu mis tahes kohas maailmas, mis võib hõlmata toetusi ja/või seadmeid ning milleks tuleb saada käesoleva lepingu artiklis 6 kirjeldatud heakskiit;

vi) „juhatuse konsensus“– kõigi juhatusse kuuluvate lepinguosaliste nõusolek, kes osalevad ja hääletavad koosolekul, kus otsus tehakse, tingimusel et kvoorum on koos, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti. Nagu on sätestatud käesoleva lepingu artiklis 4, määratakse ISTC põhikirjas kindlaks kvoorum ja lepinguosaliste koosolekutel osalemise lubatud vormid;

vii) „vastuvõttev riik“– lepinguosaline, kes on määratud vastuvõtvaks riigiks kooskõlas käesoleva lepingu artikli 9 punktiga A;

viii) „kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised“– tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised, mida saab rakendada nii äri kui ka massihävitusrelvade levitamise eesmärgil, näiteks massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või laiendamisega seotud rakendused;

ix) „kahesuguse kasutusega teadmised ja oskused“– teadmised ja oskused, mis on seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalide ja ekspertteadmiste kasutamisega massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamiseks, tootmiseks, kasutamiseks või täiendamiseks; ning

x) „seotud materjalid“– asjakohaste mitmepoolsete lepingute ja kokkulepetega hõlmatud või riiklikesse kontrolliloeteludesse kantud materjalid, seadmed ja tehnoloogia, mida võib kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks.

Artikkel 2

A. Keskus kavandab, kiidab heaks, rahastab ja jälgib rahuotstarbelist tegevust, mis viiakse läbi lepinguosaliste territooriumidel asuvates asutustes ja üksustes. Projekte võib ellu viia ka riikides, kes ei ole käesoleva lepingu osalised, kuid kellel on massihävitusrelvade jaoks vajalik tehnoloogia, ekspertteadmised ja seotud materjalid, kui selline riik teavitab kirjalikult juhatust projektidest ja juhatus kiidab nende projektide elluviimise ühehäälselt heaks. Eeltoodule vaatamata võib lubada isikutel, kes ei ole lepingus osaleva riigi kodanikud, osaleda ISTC tegevuses riikides, mis on käesoleva lepingu osalised.

B. Keskuse eesmärgid on järgmised:

i) edendada rahvusvahelisi mehhanisme massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemide, samuti sellise tehnoloogia ning selliste materjalide ja ekspertteadmiste leviku tõkestamiseks, mis on vahetult seotud massihävitusrelvade või nende kandevahendite arendamise, tootmise, kasutamise või täiendamisega ning mis on sellise tegevuse peamised elemendid (sealhulgas kahesuguse kasutusega tehnoloogia, materjalid ja ekspertteadmised);

ii) pakkuda teadlastele massihävitusrelvade ja nende kandesüsteemidega seonduvaid teadmisi ja oskusi, sealhulgas kahesuguse kasutusega teadmisi ja oskusi, koolitusvõimalusi ja alternatiivseid töövõimalusi, mille raames on nende teadmisi ja oskusi võimalik kasutada rahumeelsetel eesmärkidel;

iii) edendada turbekultuuri, mis on seotud selliste materjalide, seadmete ja tehnoloogia käitlemise ja kasutamisega, mida saab kasutada massihävitusrelvade ning nende kandevahendite konstrueerimiseks, arendamiseks, tootmiseks või kasutamiseks, ning

iv) aidata oma tegevusega luua rahvusvahelist teaduspartnerlust, tugevdada üleilmset julgeolekut ja hoogustada majanduskasvu innovatsiooni kaudu; arendada alus- ja rakendusuuringuid ning tehnoloogiat ja äriotstarbelist kasutust, muu hulgas keskkonna, energeetika, tervishoiu, tuuma-, keemia- ja bioloogilise ohutuse ja julgeoleku valdkonnas; edendada massihävitusrelvadega seotud tehnoloogiat ja materjale tundvate ja vastavate ekspertteadmistega teadlaste edasist integreerimist rahvusvahelistesse teadusringkondadesse.

Artikkel 3

Oma eesmärkide saavutamiseks on keskusel lubatud:

i) edendada ja toetada rahaliste vahendite abil või muul viisil tegevust, mis on kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 2;

ii) jälgida ja kontrollida keskuse tegevust kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8;

iii) seada valitsuste, Euroopa Liidu ja Euratomi, valitsustevaheliste ning valitsusväliste organisatsioonide, erasektori organisatsioonide, fondide, akadeemiliste ja teadusasutustega sisse asjakohased koostöövormid ja programmid ning võtta neilt vastu rahalisi vahendeid ja annetusi;

iv) luua harukontorid või infopunktid sellest huvitatud lepinguosalistes riikides või mõne lepingus mitteosaleva riigi territooriumil, tingimusel et juhatus kiidab selle ühehäälselt heaks;

v) ning tegeleda käesoleva lepinguga hõlmatud muu tegevusega, kui juhatus on jõudnud selles konsensusele.

Artikkel 4

A. Keskusel on juhatus ja sekretariaat, mis koosneb tegevdirektorist (kes on ühtlasi ka peadirektor), tegevdirektori asetäitja(te)st ja muudest töötajatest vastavalt keskuse põhikirjale.

B. Juhatuse ülesandeks on:

i) kindlaks määrata keskuse tegevuspõhimõtted ja töökord;

ii) anda sekretariaadile üldiseid suuniseid ja juhtnööre;

iii) kiita heaks keskuse tegevuseelarve;

iv) juhtida keskuse finants- ja muud tegevust, sealhulgas kiita heaks keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende kontrollimise kord;

v) määrata kindlaks üldkriteeriumid ja prioriteedid tegevuse heakskiitmiseks;

vi) kiita heaks projekte kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 6;

vii) võtta vastu põhikiri ja vastavalt vajadusele muud rakendussätted ning

viii) täita muid käesoleva lepinguga talle pandud ülesandeid või käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid.

C. Juhatuse otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

D. Igal lepinguosalisel on juhatuses üks hääl ning iga lepinguosaline nimetab juhatusse kuni kaks esindajat.

E. Lepinguosalised võivad moodustada teadusliku nõuandekomitee, mis koosneb lepinguosaliste nimetatud esindajatest ja mille ülesandeks on anda juhatusele ekspertide teadusalast ja muud vajalikku erialast nõu, nõu teadustöö rahumeelsetel eesmärkidel kasutamise valdkonnas ning igasugust muud nõu, mida juhatus võib vajada.

F. Juhatus võtab käesoleva lepingu rakendamisel vastu põhikirja. Põhikirjas sätestatakse:

i) sekretariaadi struktuur, sealhulgas tegevdirektori, tegevdirektori asetäitjate ja muude oluliste töötajate ülesanded ja vastutus;

ii) tegevuse valimise, arendamise, heakskiitmise, rahastamise, läbiviimise ja järelevalve kord;

iii) keskuse eelarve koostamise, aruannete koostamise ja nende auditeerimise kord;

iv) asjakohased suunised keskuse projektidest ja projekti tulemuste levitamisest tulenevate intellektuaalomandi õiguste kohta;

v) valitsuste, Euroopa Liidu ja Euratomi, valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide keskuse tegevuses osalemise kord;

vi) personalipoliitika ning

muud käesoleva lepingu rakendusmeetmed.

Artikkel 5

Valitsustevahelisi ja valitsusväliseid organisatsioone ning riike, kes lepingus ei osale, võib kutsuda hääleõiguseta vaatlejana osa võtma juhatuse aruteludest.

Artikkel 6

Igale juhatuses heakskiitmiseks esitatavale projekti ettepanekule lisatakse selle riigi või nende riikide kirjalik nõusolek, kus töid läbi viiakse. Lisaks nimetatud riigi või riikide eelnevale nõusolekule on projektide heakskiitmiseks nõutav juhatuse konsensus.

Artikkel 7

A. Juhatuses heakskiidetud projekte võivad rahastada või toetada keskus, lepinguosalised, valitsusvälised organisatsioonid, akadeemilised ja teadusasutused, valitsustevahelised organisatsioonid ja erasektori organisatsioonid. Heakskiidetud projektide rahastamine ja toetamine toimub toetuse andjate poolt kindlaksmääratud tingimustel, mis peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga.

B. Lepinguosaliste esindajatel juhatuses ja keskuse sekretariaadi töötajatel ei ole õigust taotleda projektitoetusi ega saada otsest kasu ühestki kõnesolevast projektitoetusest.

Artikkel 8

A. Nende riikide territooriumil, kus tegevust ellu viiakse, on keskusel õigus:

i) uurida kohapeal keskuse tegevust, materjale, tarneid, rahaliste vahendite kasutamist ning projektiga seotud teenuseid ja vahendite kasutamist, teatades sellest või tehes seda projektikokkuleppes kindlaksmääratud korras, ning

ii) kontrollida või auditeerida taotluse korral olenemata nende asukohast kõiki registreid või muid dokumente, mis seonduvad keskuse projektidega, tegevuse ja rahaliste vahendite kasutamisega ajavahemikul, mil keskus pakub rahastamist, ja seejärel projektikokkuleppes kindlaksmääratud ajavahemikul.

Artiklis 6 ette nähtud kirjalik nõusolek hõlmab töö toimumise riigi või riikide ning vastuvõtva asutuse nõusolekut anda keskusele vajalik juurdepääs projekti auditeerimiseks ja järelevalveks käesoleva punkti nõuete kohaselt.

B. Igal lepinguosalisel on samuti käesoleva artikli punktis A sätestatud ja keskuse vahendusel koordineeritud õigused selliste projektide suhtes, mida ta rahastab täielikult või osaliselt kas otse või keskuse kaudu, või selliste projektide suhtes, mida viiakse ellu tema territooriumil.

C. Kui on kindlaks tehtud, et projekti tingimusi ei ole järgitud, võib keskus või rahastav valitsus või organisatsioon pärast juhatusele oma põhjendustest teatamist lõpetada projekti ja võtta vajalikud meetmed vastavalt projektikokkuleppe tingimustele.

Artikkel 9

A. Keskuse peakorter asub Kasahstani Vabariigis ning Kasahstani Vabariik on vastuvõttev riik kuni ajani, mil: i) Kasahstani Vabariik teatab juhatusele kirjalikult oma soovist vastuvõtva riigi ülesandeid enam mitte täita; ii) käesoleva lepingu artikli 13 punktis A osutatud muu lepinguosaline või kooskõlas lepingu artikli 13 punktiga B lepinguga ühinev osaline, kes soovib lubada ISTC-l ellu viia tegevust oma territooriumil, teatab juhatusele kirjalikult oma soovist saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks; iii) juhatus otsustab konsensuse alusel, kas kiita heaks lepinguosalise taotlus saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks ning iv) lepinguosaline, kes soovib saada järgmiseks vastuvõtvaks riigiks, saadab juhatusele kirjaliku teate, milles ta kinnitab, et ta on nõus tema määramisega järgmiseks vastuvõtvaks riigiks.

B. Keskusele materiaalset abi osutades hangib vastuvõtva riigi valitsus omal kulul keskusele kasutamiseks sobivad ruumid ja tagab nende hooldamise, kommunaalteenused ja turvalisuse. Vastuvõtva riigi valitsus ja ISTC võivad sõlmida kokkuleppe, milles määratakse kindlaks tingimused, mille alusel vastuvõttev riik annab materiaalset abi ja hangib keskusele kasutamiseks sobivad ruumid.

C. Keskusel on vastuvõtvas riigis juriidilise isiku staatus ja sellest tulenevalt õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada kinnis- ja vallasvara ning olla kohtus hagejaks ja kostjaks.

Artikkel 10

Vastuvõtvas riigis:

i) a) ei kuulu maksustamisele ISTC käsutusse antud rahalised vahendid ja nendelt kogunenud intressid; b) ei tule tasuda keskuse ega ühegi selle haru varalt omandimaksu, mida nõutakse vastuvõtva riigi maksuseaduste kohaselt; c) võib kasutada, sinna võib importida või sealt võib eksportida keskuse tegevusega seonduvalt hangitud või kasutatud kaupu, tooteid ja muud vara ilma vastuvõtva riigi kehtestatud tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta. ISTC võib teistele juriidilistele isikutele (sealhulgas vastuvõtva riigi teadusasutused, kuid mitte ainult) üle anda kaupu, tooteid ning muud kinnis- ja vallasvara, mis kuulusid ISTC-le ja/või üksustele, kes neid kasutasid ja kellele need anti üle ilma tariifide, lõivude, tollimaksude, impordimaksude, käibemaksu, varamaksu ja muude samalaadsete maksude või tasudeta; d) vabastatakse keskuse töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud, füüsilise isiku tulumaksu tasumisest; e) ei maksustata juriidiliste isikute, sealhulgas vastuvõtva riigi teadusorganisatsioonide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega; f) ei arvata maksustatava tulu hulka füüsiliste isikute, eelkõige teadlaste ja spetsialistide poolt vastuvõetud rahalisi vahendeid, mis on seotud keskuse projektidega;

ii) a) on keskusel, lepinguosalistel, valitsustel, valitsustevahelistel ja valitsusvälistel organisatsioonidel õigus kanda keskuse tegevuseks vajalikke rahalisi vahendeid muus kui vastuvõtva riigi vääringus piiranguta üle vastuvõtvasse riiki või sealt välja. Igaühel on õigus sel viisil ülekandeid teha vaid juhul, kui summad ei ületa kogusummat, mis on üle kantud vastuvõtvasse riiki; ning b) on keskusel keskuse ning selle tegevuse rahastamiseks õigus müüa enda ja käesoleva artikli punkti ii) alapunktis a osutatud üksuste nimel välisvaluutat vastuvõtva riigi sisesel valuutaturul;

iii) vabastatakse keskuse tegevuses osalevad muud kui vastuvõtva riigi organisatsioonide töötajad, kes ei ole vastuvõtva riigi kodanikud või alalised elanikud, kõikidest tollimaksudest isiklikelt asjadelt või majatarvetelt, mis imporditakse vastuvõtvasse riiki, eksporditakse sealt või kasutatakse seal töötajate või nende pereliikmete isiklikuks tarbimiseks.

Artikkel 11

A. Vastuvõtvas riigis on ISTC-l ja selle varal immuniteet kohtuliku vastutuse ja kohtuotsuste täitmise suhtes, välja arvatud juhul, kui ISTC on sellest konkreetsel juhul sõnaselgelt loobunud.

B. Keskusele tagatakse privileegid ja immuniteedid vaid käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidel.

C. Käesoleva artikli sätted ei takista kehtivate rahvusvaheliste lepingute või ühegi riigi siseriiklike õigusaktide kohast kompenseerimist või hüvitamist.

D. Punkt A ei takista kohtumenetluste algatamist või nõuete esitamist vastuvõtva riigi kodanike või vastuvõtva riigi alaliste elanike suhtes.

Artikkel 12

A. Vastuvõtva riigi valitsus tagab keskuse töötajatele ja nende vastuvõtvas riigis asuvatele pereliikmetele järgmised privileegid ja immuniteedid:

i) immuniteet vahi alla võtmise, kinnipidamise ja kohtumenetluste suhtes, kaasa arvatud kriminaal-, tsiviil- ja halduskohtulik immuniteet suuliste ja kirjalike avalduste ja kõikide ametialases tegevuses sooritatud tegude suhtes;

ii) vabastamine igasugustest tulu-, sotsiaalkindlustus- või muudest maksudest ja maksetest, välja arvatud neist, mis tavaliselt sisalduvad kaupade või osutatud teenuste hinnas;

iii) immuniteet sotsiaalkindlustusalaste sätete suhtes;

iv) immuniteet sisserändepiirangute ja välismaalase registreerimisnõuete suhtes ning

v) õigus ilma tariifide, tolli- ja impordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta esmakordsel ametisseasumisel importida oma mööblit ja isiklikke esemeid ning õigus ilma tariifideta, tolli- ja ekspordimaksude ning muude vastuvõtvas riigis kehtestatud maksude ja tasudeta ametiaja lõppemisel eksportida oma mööblit ja isiklikke esemeid.

Käesoleva artikli punkti i) sätteid ei kohaldata tsiviilhagi korral, mis tuleneb: a) keskuse töötaja sõlmitud lepingust, milles töötaja ei ole sõnaselgelt ega kaudselt määratletud keskuse esindajana, või b) kolmandale poolele vastuvõtvas riigis liiklusõnnetusega põhjustatud kahjust.

B. Lepinguosaliste esindajatele juhatuses, tegevdirektorile ja tegevdirektorite asetäitjatele tagab vastuvõtva riigi valitsus lisaks käesoleva artikli punktis A loetletud privileegidele ja immuniteetidele tema territooriumil asuvate rahvusvaheliste organisatsioonide liikmete esindajatele ja tegevjuhtidele üldjuhul ettenähtud muud privileegid, immuniteedid, vabastused ja soodustused.

C. Käesolev leping ei kohusta vastuvõtva riigi valitsust tagama oma kodanikele või alalistele elanikele käesoleva artikli punktides A ja B sätestatud privileege ja immuniteete.

D. Käesoleva lepingu tõlgendamisel ei kalduta kõrvale käesoleva artikli punktides A ja B nimetatud töötajatele teiste lepingute alusel ettenähtud privileegidest, immuniteetidest ja muudest soodustustest.

Artikkel 13

A. Armeenia Vabariik, Gruusia, Kasahstani Vabariik, Kirgiisi Vabariik ja Tadžikistani Vabariik kohustuvad täitma käesoleva lepingu artikli 9 punktis C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.

B. Iga riik, kes soovib käesoleva lepinguga pärast selle jõustumist ühineda, teatab sellest juhatusele tegevdirektori kaudu. Juhatus esitab tegevdirektori kaudu kõnesolevale riigile käesoleva lepingu tõestatud koopia. Juhatuse heakskiidu korral võib riik käesoleva lepinguga ühineda. Nimetatud riigi suhtes jõustub käesolev leping kolmekümnendal (30.) päeval pärast seda, kui riik on oma ühinemiskirja hoiulevõtjale üle andnud. Iga riik, kellel on massihävitusrelvade tootmiseks olemas tehnoloogia, ekspertteadmised ja materjalid, ning kes soovib lepinguga ühineda ühinemiskirjas märgitud eesmärgil lubada ISTC-l ellu viia tegevusi tema riigi territooriumil, kohustub käesoleva lepinguga ühinemisel täitma selle artikli 9 punkti C ja artiklites 10, 11 ja 12 osutatud kohustusi, mille on võtnud vastuvõttev riik.

Artikkel 14

A. Lepinguosalised vaatavad käesoleva lepingu läbi kahe aasta möödumisel selle jõustumisest. Läbivaatamisel võetakse arvesse lepinguosaliste rahalisi kohustusi ja makseid.

B. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, välja arvatud nende lepinguosaliste kirjalikul kokkuleppel, kes on lepingust taganenud või teatanud oma kavatsusest lepingust taganeda kooskõlas käesoleva artikli punktiga C. Kui taganemisteate esitanud lepinguosaline tühistab taganemise enne selle jõustumist, kohustub ta täitma käesoleva lepingu mis tahes muudatusi, mis jõustusid pärast kõnealuse lepinguosalise taganemisteate esitamise kuupäeva.

C. Iga lepinguosaline võib käesolevast lepingust taganeda mitte varem kui kuus kuud pärast hoiulevõtjale kirjaliku teate esitamist.

Artikkel 15

A. Küsimused või vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega, lahendatakse pooltevaheliste konsultatsioonidega.

B. Kui konsultatsioonide käigus jääb küsimus lahendamata, võivad kõik osapooled ühiselt kokku leppida selles, et vaidlus lahendatakse teisiti, näiteks lepitus-, vahendusmenetluse või vahekohtu vormis.

Artikkel 16

Käesoleva lepingu eesmärk ei ole sekkuda 1992. aasta lepinguga asutatud ISTC tegevuse jätkamisse valitsustevahelise organisatsioonina, sealhulgas ISTC olemasolevate harukontorite tegevusse, ega mõjutada olemasolevate lepingute, toetuste, muude õiguslike vahendite ega ISTC korralduste kehtivust, välja arvatud juhul, kui käesolevat lepingut on vastavalt muudetud.

Artikkel 17

A. Käesolev leping on allkirjastamiseks avatud Euroopa Liidule ja Euratomile, kes tegutsevad ühe lepinguosalisena, ning Gruusiale, Jaapanile, Norra Kuningriigile, Kirgiisi Vabariigile, Armeenia Vabariigile, Kasahstani Vabariigile, Korea Vabariigile, Tadžikistani Vabariigile ja Ameerika Ühendriikidele.

B. Käesolev leping kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

C. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil hoiulevõtja sai kätte viimase ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja käesoleva artikli punktis A osutatud riikidelt ning ühe lepinguosalisena tegutsevatelt Euroopa Liidult ja Euratomilt.

D. Kui käesolev leping on jõustunud, asendab see ajutise kohaldamise protokolli. Seejärel lõpetavad lepinguosalised 1992. aasta lepingu ajutise kohaldamise.

Artikkel 18

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on keskuse sekretariaat. Kõik hoiulevõtjale edastatavad teated tuleb adresseerida keskuse tegevdirektorile. Hoiulevõtja täidab oma ülesandeid kooskõlas 23. mai 1969. aasta rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikliga 77.