22003A0403(01)
3.4.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 86/23
I LISA
TOLLIPROTSEDUURIDE LIHTSUSTAMISE JA KOOSKÕLASTAMISE RAHVUSVAHELISE K ONVENTSIOONI
MUUTMISE PROTOKOLL
(Brüssel, 26. juuni 1999)
Tollikoostöö Nõukogu (edaspidi “nõukogu”) egiidi all vastu võetud tolli protseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise
rahvusvahelise konventsiooni (koostatud Kyotos 18. mail 1973. aastal ja jõustunud 25. septembril 1974), edaspidi
“konventsioon”, osalised,
ARVESTADES, et järgmiste eesmärkide:
— kõrvaldadaerinevusedkonventsiooniosalistetolliprotseduuridesja -tavades,misvõivadtakistadarahvusvahelistkaubandust
ja muud rahvusvahelist vahetust,
— vastata rahvusvahelise kaubanduse ja tolli vajadustele seoses tollipr otseduuride ja -tavade hõlbustamise, lihtsustamise ja
kooskõlastamisega,
— näha ette tollikontrolli asjakohased normid ja— võimaldada tollil kohanduda suuremate muudatustega äritegevuses ja ha ldustavades,
saavutamiseks tuleb konventsiooni muuta,ARVESTADES, et ka muudetud konventsioonis:— tuleb sätestada, et sellise lihtsustamise ja kooskõlastamise põhiprin tsiibid oleksid kohustuslikud muudetud konventsiooni
osalistele,
— tuleb tollile ette näha tõhusad menetlused, mida toetavad asjakohased j a tõhusad kontrollimeetodid, ja
— lihtsustataksejakooskõlastataksetunduvalttolliprotseduureja-ta vasid,misonnõukogupõhieesmärk,jaedendatakseseega
tõhusalt rahvusvahelise kaubanduse hõlbustamist,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Konventsioonipreambulitjaartikleidmuudetaksekäesolevapro-
tokolli I liites sisalduva teksti kohaselt.
Artikkel 2
Konventsiooni lisad asendatakse II liites sisalduva üldlisaga ja IIIliites sisalduvate erilisadega.
Artikkel 3
1. Igakonventsiooniosalinevõibväljendadaomanõusolekutendsiduda käesoleva protokolliga, sealhulgas selle I ja II liitega:
a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita;b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist
hoiule ratifitseerimiskirja; või
c) ühinedes sellega.
2. Protokoll on konventsiooniosalistele allakirjutamiseks avatud
kuni30.juunini2000nõukogupeakorterisBrüsselis.Pärastsedaon protokoll avatud ühinemiseks.3. Käesolev protokoll koos selle I ja II liitega jõustub kolme kuumöödumisel sellest, kui 40 konventsiooniosalist on käesolevaleprotokollile ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud.
4. Pärast seda, kui 40 konventsiooniosalist on artikli 1 kohaselt
väljendanud oma nõusolekut või on hoiule andnud omaratifitseerimis-võiühinemiskirja.endkäesolevaprotokolligasidu-da,võtabkonventsiooniosalinekonventsioonimuudatusedvastuüksnes käesoleva protokolliga ühinedes. Sellise konventsiooni-osalise jaoks jõustub käesolev protokoll kolme kuu möödumiselsellest, kui ta on käesolevale protokollile ratifitseerimisreservat-sioonitaallakirjutanudvõionhoiuleandnudomaratifitseerimis-või ühinemiskirja.
Artikkel 4
Igakonventsiooniosalinevõibsiis,kuitaväljendabomanõusole-kutendkäesolevaprotokolligasiduda,vastuvõttamistahesselleIII liites sisalduva erilisa või selle peatüki ning teatada nõukogupeasekretärilesellisestvastuvõtmisestvõineistsoovituslikesttava -
dest, mille suhtes ta teeb reservatsiooni.
Artikkel 5
Pärastkäesolevaprotokollijõustumisteivõtanõukogupeasekre-tär vastu konventsiooni ratifitseerimis- või ühinemiskirju.264
ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
Artikkel 6
Konventsiooniosalisteomavahelistessuheteskäesolevprotokollja
selle liited asendavad konventsiooni.
Artikkel 7
Nõukogu peasekretär on käesoleva protokolli hoiulevõtja ja täi-dab käesoleva protokolli I liites sisalduvas artiklis 19 sätestatudülesandeid.
Artikkel 8
Protokollonkonventsiooniosalisteleallakirjutamiseksavatudala-tes 26. juunist 1999 nõukogu peakorteris Brüsselis.Artikkel 9
Käesolevprotokolljaselleliitedregistreeritaksenõukogupeasek-retäritaotluselÜhinenudRahvasteOrganisatsioonipõhikirjaartik-li 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaa-dis.
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol-
lile alla kirjutanud.
Sõlmitudtuhandeüheksasajaüheksakümneüheksandaaastajuu-
nikuu kahekümne kuuendal päeval Brüsselis ühes eksemplarisinglisejaprantsusekeeles,kusjuuresmõlemadtekstidonvõrdseltautentsed,misantaksehoiulenõukogupeasekretärile,kessaadabtõestatud koopiad kõigile käesoleva protokolli I liites sisalduvaartikli 8 lõikes 1 osutatud üksustele.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 265
I lisa I liide
TOLLIPROTSEDUURIDE LIHTSUSTAMISE JA KOOSKÕLASTAMISE RAHVUSVAHELINE
KONVENTSIOON
(muudetud)
PREAMBUL
Käesoleva, Tollikoostöö Nõukogu egiidi all koostatud konventsiooni osa lised,
PÜÜDES kõrvaldada erinevused konventsiooniosaliste tolliprotseduuri des ja -tavades, mis võivad takistada rahvusvahelist
kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust,
SOOVIDES aidata tõhusalt kaasa sellise kaubanduse ja vahetuse arengule t olliprotseduure ja -tavasid lihtsustades ja
kooskõlastades ning rahvusvahelist koostööd edendades,MÄRKIDES,etrahvusvahelisekaubandusehõlbustamisesseisnevmärkimis väärnekasuonsaavutatavtollikontrolliasjakohaseid
norme kitsendamata,TUNNISTADES, et selline lihtsustamine ja kooskõlastamine saab toimuda e elkõige järgmisi põhimõtteid kohaldades:
— tolliprotseduurideja-tavadepidevalemoderniseerimiseleningseega tulemuslikkuselejatõhususelesuunatudprogrammide
rakendamine,
— tolliprotseduuride ja -tavade kohaldamine prognoositaval, järjekind lal ja läbipaistval viisil,
— tolliseadusi,-määrusi,haldussuuniseid,protseduurejatavasidkäsi tlevavajalikuteabejagaminekõikidelehuvitatudisikutele,
— moodsate meetodite, nagu riskijuhtimine ja auditipõhine kontroll, kas utuselevõtmine ning infotehnoloogia maksimaalne
kasutamine,
— asjakohane koostöö teiste riigiasutuste, tolliasutuste ja kaubanduse ttevõtjatega,
— asjakohaste rahvusvaheliste normide rakendamine,— tagamine, et asjaosalistel on lihtne juurdepääs haldus- ja kohtumenetl ustele kaebuse läbivaatamiseks,
OLLES VEENDUNUD, et rahvusvaheline õigusakti abil, mis sisaldab eelloet letud eesmärke ja põhimõtteid, mida
konventsiooniosalised kohustuvad kohaldama, lihtsustatakse ja kooskõ lastatakse tunduvalt tolliprotseduure ja -tavasid, mis on
Tollikoostöö Nõukogu põhieesmärk, ja edendatakse seega tõhusalt rahvus vahelise kaubanduse hõlbustamist,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I PEATÜKK
Mõisted
Artikkel 1
Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)norm–säte,millerakendamistpeetaksevajalikukstolliprotse-
duuride ja -tavade kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks;
b)siirdenorm –üldlisanorm,milleelluviimiseksonlubatudpikem
tähtaeg;
c)soovituslik tava – erilisa säte, mida peetakse tolliprotseduuride
ja -tavade kooskõlastamist ja lihtsustamist edendavaks ning
mille võimalikult lai kohaldamine on soovitav;d)siseriiklikud õigusaktid – konventsiooniosalise pädeva asutuse
kehtestatud seadused, määrused ja muud meetmed, midakohaldatakse asjaomase konventsiooniosalise territooriumil,või jõus olevad lepingud, millega konventsiooniosaline onühinenud;
e)üldlisa–kõikidekäesolevaskonventsioonisosutatudtolliprot-
seduuride ja -tavade suhtes kohaldatav sätete kogum;
e)erilisa– ühe või mitme käesolevas konventsioonis osutatud
tolliprotseduuri ja -tava suhtes kohaldatav sätete kogum;
g)suunised– üldlisa, erilisade või nende peatükkide sätete selgi-
tuste kogum, milles osutatakse mõnele võimalikule toimimis-viisile normide, siirdenormide või soovitusliku tava kohalda-misel, milles eelkõige kirjeldatakse parimat tava jasoovituslikke näiteid suurematest hõlbustustest;
h)alaline tehniline komitee – nõukogu alaline tehniline komitee;266
ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
ij)nõukogu– 15. detsembril 1950. aastal Brüsselis sõlmitud Tol-
likoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga loodud organi-
satsioon;
k)tolli- või majandusliit – liit, mille on asutanud ja mille liikmed
on riigid, kes on pädevad vastu võtma oma määrusi, mis onneile riikidele kohustuslikud käesolevas konventsioonis regu-leeritud küsimustes, ning kes oma siseriiklikule menetluselekohaselt on pädevad otsustama käesolevale konventsioonileallakirjutamise, selle ratifitseerimise või sellega ühinemise üle.
II PEATÜKK
REGULEERIMISALA JA STRUKTUUR
Konventsiooni reguleerimisala
Artikkel 2
Iga konventsiooniosaline kohustub tolliprotseduuride lihtsusta-mist ja kooskõlastamist edendama ning selleks käesoleva kon-ventsiooni sätete kohaselt käesoleva konventsiooni lisades sisal-duvaid norme, siirdenorme ja soovituslikke tavasid järgima.Konventsiooniosalist ei piirata andmast konventsioonis sätesta-tuist suuremaid hõlbustusi ja igal konventsiooniosalisel soovita-takse anda selliseid suuremaid hõlbustusi võimalikult laialdaselt.
Artikkel 3
Käesoleva konventsiooni sätted ei välista siseriiklike õigusaktidekohaldamistseosestollikontrollialusekaubasuhteskohaldatavatekeeldude või piirangutega.
Konventsiooni struktuur
Artikkel 4
1. Konventsioon koosneb põhiosast, üldlisast ja erilisadest.
2. Käesoleva konventsiooni üldlisa ja iga erilisa koosneb üldju-
hul liigendavatest peatükkidest, mis käsitlevad järgmist:
a) mõisted; ningb) normid, millest mõned üldlisa normid on siirdenormid.
3. Iga erilisa sisaldab ka soovituslikke tavasid.4. Iga lisa täiendavad suunised, mille tekst ei ole konventsiooni-
osaliste suhtes siduv.
Artikkel 5
Mistaheskäesolevakonventsioonierilisavõisellepeatükki,midakonventsiooniosaline on kohustunud järgima, käsitatakse kon-ventsioonikohaldamiselsellelahutamatuosanajakõnealuseosa-lise puhul käsitatakse mis tahes viidet konventsioonile viitena kasellisele lisale või peatükile.III PEATÜKK
KONVENTSIOONI RAKENDAMINE
Korralduskomitee
Artikkel 6
1. Asutatakse korralduskomitee, kes uurib käesoleva konvent-siooni rakendamist, arutab selle ühtset tõlgendamist ja kohalda-mist tagavaid meetmeid ja kaalub väljapakutud muutmisettepa-nekuid.
2. Konventsiooniosalised on korraladuskomitee liikmed.3. Iga üksuse, kellel on õigus artikli 8 kohaselt saada käesoleva
konventsiooni osaliseks, või Maailma Kaubandusorganisatsiooniliikme pädeval asutusel on õigus osaleda korralduskomitee koos-olekul vaatlejana. Vaatlejate staatus ja õigused määratakse kind-laks nõukogu otsusega. Nimetatud õigusi ei või kasutada enneotsuse jõustumist.
4. Korralduskomitee võib kutsuda rahvusvaheliste valitsusvahe-
liste ja valitsusväliste organisatsioonide esindajaid vaatlejatenakorralduskomitee koosolekutel osalema.
5. Korralduskomitee:
a) annab konventsiooniosalistele soovitusi:
i) käesoleva konventsiooni põhiosa muutmiseks,ii) üldlisa,erilisadejanendepeatükkidemuutmiseksningüld-
lisasse uute peatükkide lisamiseks, ja
iii) uuteerilisadelisamiseksjaerilisadesseuutepeatükkidelisa-
miseks;
b) võibotsustadamuutasoovituslikkutavavõilisadaerilisadesse
või nende peatükkidesse uusi soovituslikke tavasid artikli 16
kohaselt;
c) kaalub käesoleva konventsiooni sätete rakendamist artikli 13
lõike 4 kohaselt;
d) vaatab üle ja ajakohastab suuniseid;
e) uurib muid talle suunatud, käesoleva konventsiooniga seotud
küsimusi;
f) teavitab oma otsustest alalist tehnilist komiteed ja nõukogu.
6. Konventsiooniosaliste pädevad asutused edastavad nõukogu
peasekretärile käesoleva artikli lõike 5 punktide a, b, c ja d koha-sed ettepanekud ja nende põhjendused ning korralduskomiteeistungite päevakorrapunktide lisamist käsitlevad taotlused. Nõu-kogu peasekretär tutvustab ettepanekuid käesoleva artikli lõige-tes 2, 3 ja 4 osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutusteleja vaatlejatele.02/13. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 267
7. Korralduskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas. Komitee
valibigalaastalesimehejaaseesimehe.Nõukogupeasekretäredas-tabkutsejapäevakorraprojektikäesolevaartiklilõigetes2,3ja4osutatud konventsiooniosaliste pädevatele asutustele ja vaatleja-tele vähemalt kuus nädalat enne korralduskomitee koosolekut.
8. Kui otsust ei võeta vastu konsensuse alusel, otsustatakse kor-
ralduskomitee ees seisvad küsimused kohal olevate konventsioo-niosalistehääletusega.Käesolevaartiklilõike5punktidea,bvõickohased ettepanekud kiidetakse heaks kahekolmandikulise hääl-teenamusega. Kõik muud küsimused otsustab korralduskomiteelihthäälteenamusega.
9. Kuikohaldataksekäesolevakonventsiooniartikli8lõiget5,on
konventsiooniosalistest tolli- või majandusliitudel hääletamiselhääli üksnes nii palju, kui neid on nende konventsiooniosalistestliikmetel kokku.
10. Enneistungilõpetamistvõtabkorralduskomiteevastuistungi
aruande.Aruanneedastataksenõukogulejalõigetes2,3ja4osu-tatud konventsiooniosalistele ja vaatlejatele.
11. Asjakohaste sätete puudumisel käesolevas artiklis kohalda-
takse nõukogu töökorda, kui korralduskomitee ei otsusta teisiti.
Artikkel 7
Korralduskomitee hääletab iga erilisa ja iga erilisa iga peatükkieraldi.
a) Igal konventsiooniosalisel on õigus hääletada konventsiooni
põhiosa ja üldlisa tõlgendamisega, kohaldamisega ja muutmi-
sega seotud küsimustes.
b) Jubajõusolevateerilisadevõierilisapeatükkidegaseotudküsi-
mustes on õigus hääletada ainult neil konventsiooniosalistel,kes on asjaomase erilisa või selle peatüki vastu võtnud.
c) Igalkonventsiooniosaliselonõigushääletadauuteerilisadevõi
erilisa uute peatükkide eelnõusid.
IV PEATÜKK
KONVENTSIOONIOSALINE
Konventsiooni ratifitseerimine
Artikkel 8
1. Käesoleva konventsiooni osalisteks võivad saada kõik nõu-koguliikmedjakõikÜhinenudRahvasteOrganisatsioonivõisellespetsialiseeritud asutuste liikmed:a) kirjutades sellele alla ratifitseerimisreservatsioonita;
b) andes pärast ratifitseerimisreservatsiooniga allakirjutamist
hoiule ratifitseerimiskirja; või
c) ühinedes sellega.
2. Käesolev konventsioon on kõigile käesoleva artikli lõikes 1
osutatud liikmetele allakirjutamiseks avatud 30. juunini 1974nõukogupeakorterisBrüsselis.Pärastsedaonkonventsioonnime-tatud liikmetele avatud ühinemiseks.
3. Konventsioonile alla kirjutades, seda ratifitseerides või sellega
ühinedestäpsustabigakonventsiooniosaline,missuguseerilisavõierilisapeatükitasellegavastuvõtab.Seejärelvõibtateatadahoiu-levõtjale, et ta võtab vastu ühe või mitu erilisa või erilisa peatük-ki.
4. Konventsiooniosaline,kesvõtabvastumistahesuueerilisavõi
erilisamistahesuuepeatüki,teatabsellesthoiulevõtjalekäesolevaartikli lõike 3 kohaselt.
5. a) Iga tolli- või majandusliit võib käesoleva artikli lõigete 1, 2
ja 3 kohaselt saada käesoleva konventsooni osaliseks. Sel-
linetolli-võimajandusliitteatabhoiulevõtjaleomapädevu-sestkäesolevakonventsioonigareguleeritavatesküsimustes.Selline tolli- või majandusliit teatab hoiulevõtjale ka kõiki-dest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses.
b)Käesoleva konventsiooni osaliseks olev tolli- või majandus-
liit kasutab oma pädevuses olevate küsimuste osas endanimel õigusi ja täidab kohustusi, mis konventsiooniga onantud või pandud sellise liidu liikmetele, kes on konvent-siooniosalised. Sellisel juhul ei ole selliste liitude liikmetelõigust nimetatud õigusi, sealhulgas hääleõigust, iseseisvaltteostada.
Artikkel 9
1. Käesolevat konventsiooni ratifitseeriv või sellega ühinev kon-ventsiooniosaline kohustub seeläbi järgima ka kõiki käesolevakonventsiooni, sealhulgas üldlisa muudatusi, mis on jõustunudtema ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäe-vaks.
2. Iga konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa või selle pea-
tüki,kohustubjärgimakõikiselleserilisasvõipeatükissisalduvatenormidemuudatusi,misonjõustunudsellekskuupäevaks,miltavastuvõtmisesthoiulevõtjaleteatab.Igakonventsiooniosaline,kesvõtab vastu erilisa või selle peatüki, kohustub järgima kõiki neissisalduvate soovituslike tavade muudatusi, mis on jõustunud sel-lekskuupäevaks,kuitaonvastuvõtmisesthoiulevõtjaleteatanud,väljaarvatudjuhul,kuitateebreservatsiooniühevõimitmeasja-omase soovituse suhtes vastavalt käesoleva konventsiooni artik-lile 12.268
ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
Konventsiooni kohaldamine
Artikkel 10
1. Igakonventsiooniosalinevõibkäesolevakonventsiooniratifit-
seerimisreservatsioonita allakirjutamise või oma ratifitseerimis-võiühinemiskirjahoiuleandmiseajalvõihiljemteatadahoiulevõt-jale,etkäesolevkonventsioonlaienebkõikidelevõimõnedeleter-ritooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. Seeteade jõustub kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil see onhoiulevõtjale laekunud. Käesolevat konventsiooni ei kohaldatateates nimetatud territooriumide suhtes siiski enne, kui konvent-sioon on asjaomase konventsiooniosalise suhtes jõustunud.
2. Iga konventsiooniosaline, kes on käesoleva artikli lõike 1 alu-
sel esitanud teate, mis käsitleb käesoleva konventsiooni kohalda-misala laienemist territooriumi suhtes, mille rahvusvahelistesuhete eest ta vastutab, võib konventsiooni artiklis 19 sätestatudkorras teatada hoiulevõtjale, et kõnealuse territooriumi suhteskonventsiooni enam ei kohaldata.
Artikkel 11
Käesoleva konventsiooni kohaldamiseks teatab konventsiooni-osalisest tolli- või majandusliit nõukogu peasekretärile tolli- võimajandusliitu kuuluvad territooriumid ning neid territooriumekäsitatakse ühtse territooriumina.
Sätete vastuvõtmine ja reservatsioonid
Artikkel 12
1. Üldlisa on siduv kõigi konventsiooniosaliste suhtes.
2. Konventsiooniosalinevõibvastuvõttaühevõimituerilisavõi
ühe või mitu erilisa peatükki. Konventsiooniosaline, kes võtabvastuerilisavõisellepeatüki(d),kohustubjärgimakõikineissisal-duvaid norme. Konventsiooniosaline, kes võtab vastu erilisa võisellepeatüki(d),kohustubjärgimakõikineissisalduvaidsoovitus-likke tavasid, välja arvatud juhul, kui ta on vastuvõtmise ajal võimis tahes ajal pärast seda hoiulevõtjale teatanud neist soovitusli-kesttavadest,millesuhtestateebreservatsiooni,nimetadeserine-vused oma siseriiklike õigusaktide ja asjaomaste soovitusliketavade vahel. Iga reservatsioonid teinud lepinguosaline võib needigal ajal tervikuna või osaliselt tühistada, teatades sellest hoiule-võtjale ja täpsustades tühistamise jõustumiskuupäeva.
3. Iga konventsiooniosaline, kes on kohustunud järgima erilisa
võiühtevõimitutsellepeatükki,uuribvõimalusttühistadalõike2tingimuste kohaselt soovituslike tavade suhtes tehtud reservat-sioonid ja teatab selle uurimise tulemustest nõukogu peasekretä-rile iga kolmeaastase ajavahemiku järel alates käesoleva konvent-siooni jõustumisest nimetatud konventsiooniosalise suhtes,täpsustades need siseriiklike õigusaktide sätted, mis tema arvateson vastuolus reservatsioonide tühistamisega. Sätete rakendamine 
Artikkel 13
1. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetudüldlisa ja erilisa(de) või nende ühe või mitme peatüki normid 36kuujooksulpärastseda,kuineedlisadvõipeatükidonsellekon-ventsiooniosalise suhtes jõustunud.
2. Iga konventsiooniosaline rakendab üldlisa siirdenormid 60
kuu jooksul pärast seda kuupäeva, kui üldlisa on selle konvent-siooniosalise suhtes jõustunud.
3. Iga konventsiooniosaline rakendab tema poolt vastu võetud
erilisa(de) või nende ühes või mitmes peatükis sisalduvad soovi-tuslikud tavad 36 kuu jooksul pärast seda, kui need erilisad võipeatükid on selle konventsiooniosalise suhtes jõustunud, väljaarvatud juhul, kui ta on ühe või mitme sellise soovitusliku tavasuhtes teinud reservatsiooni.
4. a) Kui käesoleva artikli lõikes 1 või 2 sätestatud tähtaeg on
tegelikkusesebapiisav,etkonventsiooniosalinesaaksüldlisa
sätted rakendada, võib see konventsiooniosaline taotledakorralduskomiteeltennekäesolevaartiklilõikes1või2osu-tatud tähtaja lõppu nimetatud tähtaja pikendamist. Kon-ventsiooniosaline nimetab taotluses need üldlisa sätted,mille suhtes ta tähtaja pikendamist taotleb, ja esitab sellisetaotluse põhjendused.
b)Erandlikeasjaoludekorralvõibkorralduskomiteeotsustada
tähtaja pikendamise. Korralduskomitee mis tahes otsusestähtaega pikendada esitatakse selle aluseks olevad erandli-kud asjaolud ning tähtaega ei või mingil juhul pikendadarohkem kui üks aasta. Pikendatud tähtaja möödumisel tea-tab konventsiooniosaline hoiulevõtjale nende sätete raken-damisest, mille suhtes tähtaja pikendus anti.
Vaidluste lahendamine
Artikkel 14
1. Käesolevakonventsioonitõlgendamisevõikohaldamisegaseo-tud vaidlused kahe või enama konventsiooniosalise vahel lahen-datakse võimalust mööda nendevaheliste läbirääkimiste teel.
2. Vaidluse,midaeiolelahendatudläbirääkimisteteel,suunavad
vaidlevad konventsiooniosalised korralduskomiteele, kes uuribseda ja esitab soovitused selle lahendamiseks.02/13. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 269
3. Vaidlevad konventsiooniosalised võivad eelnevalt kokku lep-
pida, et nad aktsepteerivad korralduskomitee soovitusi siduvate-na.
Konventsiooni muudatused
Artikkel 15
1. Korralduskomitee poolt artikli 6 lõike 5 punkti a alapunktidei ja ii kohaselt tehtud muudatusettepanekute teksti edastab nõu-kogu peasekretär kõigile konventsiooniosalistele ja nendele nõu-kogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised.
2. Konventsioonipõhiosamuudatusedjõustuvadkõigikonvent-
siooniosaliste suhtes 12 kuu jooksul pärast seda, kui need kon-ventsiooniosalised, kes olid kohal korralduskomitee koosolekul,kusmuudatusettepanekudtehti,onhoiuleandnudomavastuvõt-miskirjad, tingimusel et ükski konventsiooniosaline ei ole esita-nudvastuväiteid12kuujooksulalatesnendemuudatusteedasta-mise kuupäevast.
3. Üldlisa, erilisade või nende peatükkide mis tahes muudatuset-
tepanekud loetakse vastuvõetuks kuue kuu möödumisel kuupäe-vast,kuimuudatusettepanekonkonventsiooniosalisteleteatavakstehtud, välja arvatud juhul, kui:
a) konventsiooniosaline, või erilisade või nende peatükkidega
seoses, selline konventsiooniosaline, kes on kohustunud asja-
omast erilisa või peatükki järgima, on esitanud vastuväite; või
b) konventsiooniosaline teatab nõukogu peasekretärile, et kuigi
ta kavatseb muudatusettepaneku vastu võtta, ei ole selliseksvastuvõtmiseks vajalikud tingimused veel täidetud.
4. Kuikonventsiooniosalinesaadabnõukogupeasekretärilekäes-oleva artikli lõike 3 punktis b osutatud teatise, võib ta juhul, kuita ei ole nõukogu peasekretärile teatanud muudatusettepanekuvastuvõtmisest, esitada muudatusele vastuväite 18 kuu jooksulalateskäesolevaartiklilõikes3osutatudkuuekuulisetähtajamöö-dumisest.
5. Kui muudatusettepanekule esitatud vastuväitest on teatatud
käesolevaartiklilõike3punktiavõilõike4kohaselt,loetakse,etmuudatus ei ole vastu võetud ja see ei jõustu.
6. Kui konventsiooniosaline on saatnud teatise käesoleva artikli
lõike 3 punkti b kohaselt, loetakse muudatus vastuvõetuks vara-semal alljärgnevalt nimetatud kuupäevadest:
a) kuupäeval, milleks kõik sellise teatise saatnud konventsiooni-
osalisedonnõukogupeasekretärileteatanudmuudatusettepa-
neku vastuvõtmisest, tingimusel et kõigist vastuvõtmistest onteatatud enne käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud kuuekuu-lisetähtajalõppu;sedakuupäevaloetaksenimetatudkuuekuu-lise tähtaja lõppkuupäevaks;b) kuupäeval, mil lõpeb käesoleva artikli lõikes 4 osutatud
18-kuuline tähtaeg.
7. Üldlisa või erilisade või nende peatükkide mis tahes vastuvõe-tuksloetudmuudatusjõustubkaskuuekuumöödumiselkuupäe-vast, mil see on loetud vastuvõetuks, või muudatusettepanekustäpsustatud muu tähtaja puhul selle tähtaja möödumisel kuupäe-vast, mil muudatus on loetud vastuvõetuks.
8. Nõukogu peasekretär teatab konventsiooniosalistele võimali-
kult kiiresti lõike 3 punkti a kohaselt esitatud mis tahes vastuväi-test muudatusettepanekule ja mis tahes teatisest, mis on saabu-nud käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt. Nõukogupeasekretär teatab järgnevalt konventsiooniosalistele, kas kon-ventsiooniosaline või -osalised, kes on saatnud sellise teatise, esi-tavad muudatusettepanekule vastuväite või võtavad selle vastu.
Artikkel 16
1. Olenemata käesoleva konventsiooni artiklis 15 sätestatudmuudatuste tegemise korrast, võib korralduskomitee artikli 6kohaselt otsustada muuta mis tahes soovituslikku tava või lisadamis tahes erilisasse või selle peatükki uue soovitusliku tava. Nõu-kogu peasekretär kutsub kõiki konventsiooniosalisi osalema kor-ralduskomitee nõupidamistel. Iga sel viisil otsustatud muudatusevõiuuesoovituslikutavatekstiedastabnõukogupeasekretärkon-ventsiooniosalistelejanendelenõukoguliikmetele,keseiolekon-ventsiooniosalised.
2. Käesolevaartiklilõike1kohaseltotsustatudmistahesmuuda-
tus või uue soovitusliku tava lisamine jõustub kuue kuu möödu-misel sellest, kui nõukogu peasekretär on need edastanud. Igakonventsiooniosaline,kesonkohustunudjärgimaerilisavõisellepeatükki, milles muudatused tehakse või millesse uued soovitus-likud tavad lisatakse, loetakse nimetatud muudatused või uuedsoovituslikud tavad vastuvõtnuks, välja arvatud juhul, kui ta teebreservatsioonikäesolevakonventsiooniartiklis12ettenähtudkor-ras.
Konventsiooni kehtivusaeg
Artikkel 17
1. Käesoleva konventsiooni kehtivusaeg ei ole piiratud, kuid igakonventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni denonssee-rida igal ajal pärast selle jõustumist artikli 18 alusel.
2. Denonsseerimisest teatatakse nõukogu peasekretärile hoiule
antava kirjaliku dokumendiga.
3. Denonsseeriminejõustubkuuekuumöödumiseldenonsseeri-
miskirja laekumisest hoiulevõtjale.270
ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka erilisade ja
nende peatükkide suhtes, mille puhul konventsiooniosaline võiboma vastuvõtmise tühistada igal ajal pärast selle jõustumist.
5. Konventsiooniosaline, kes tühistab üldlisa vastuvõtmise, loe-
takse konventsiooni denonsseerinuks. Ka sel juhul kohaldatakselõikeid 2 ja 3.
V PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Konventsiooni jõustumine
Artikkel 18
1. Käesolevkonventsioonjõustubkolmekuumöödumiselsellest,kui viis artikli 8 lõigetes 1 ja 5 osutatud üksust on sellele ratifit-seerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis-või ühinemiskirja hoiule andnud.
2. Käeolevkonventsioonjõustubmistaheskonventsiooniosalise
suhteskolmekuumöödumiselsellest,kuitemastonsaanudkon-ventsiooniosaline artikli 8 kohaselt.
3. Käesoleva konventsiooni mis tahes erilisa või selle peatükk
jõustub kolme möödumisel sellest, kui viis konventsiooniosaliston selle erilisa või selle peatüki vastu võtnud.
4. Pärastseda,kuimistaheserilisavõisellepeatükkonkäesoleva
artikli lõike 3 kohaselt jõustunud, jõustub nimetatud erilisa võipeatükk mis tahes konventsiooniosalise suhtes kolme kuu möö-dumiselsellest,kuitaonvastuvõtmisestteatanud.Ükskierilisavõisellepeatükkeijõustukonventsiooniosalisesuhtessiiskienne,kuikonventsioononsellekonventsiooniosalisesuhtesonjõustunud.
Konventsiooni hoiulevõtja
Artikkel 19
1. Käesolev konventsioon, kõik ratifitseerimisreservatsioonigavõi-reservatsioonitaantudallkirjadjakõikratifitseerimis-võiühi-nemiskirjad antakse hoiule nõukogu peasekretärile.
2. Hoiulevõtja:
a) võtab vastu käesoleva konventsiooni originaaltekstid ja hoiab
neid;
b) valmistab käesoleva konventsiooni originaaltekstidest tõesta-
tudärakirjadjasaadabneedkonventsiooniosalistelejanendele
nõukogu liikmetele, kes ei ole konventsiooniosalised, ningÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile;c) võtabvastukõikkäesolevakonventsioonisuhtesantudratifit-
seerimisreservatsiooniga või -reservatsioonita allkirjad ningselle ratifitseerimise või sellega ühinemise kirjad ning võtabvastu kõik konventsiooniga seotud kirjad, teated ja teatisedning hoiab neid;
d) uurib, kas käesoleva konventsiooniga seotud allkiri või kiri,
teade või teatis on nõuetekohases vormis, ja vajaduse korraljuhib küsimusele asjaomase konventsiooniosalise tähelepanu;
e) teatab konventsiooniosalistele, nendele nõukogu liikmetele,
kes ei ole konventsiooniosalised, ja Ühinenud Rahvaste Orga-nisatsiooni peasekretärile:
— käesoleva konventsiooni artikli 8 kohased ning lisade ja
peatükkidegaseotudallkirjad,ratifitseerimised,ühinemised
ning vastuvõtmised,
— üldlisa uued peatükid ja uued erilisad või nende peatükid,
mida korralduskomitee otsustab soovitada käesolevalekonventsioonile lisada,
— käesolevakonventsiooni,üldlisajaigaerilisavõisellepea-
tükijõustumiskuupäevakäesolevakonventsiooniartikli18kohaselt,
— käesolevakonventsiooniartiklite8,10,11,12ja13koha-
selt saadud teated,
— lisade/peatükkide vastuvõtmise tühistamise konventsioo-
niosaliste poolt,
— denonsseerimise vastavalt käesoleva konventsiooni artik-
li 17 kohaselt ja
— käesoleva konventsiooni artikli 15 kohaselt vastu võetud
mis tahes muudatuse ja selle jõustumiskuupäeva.
3. Kuikonventsiooniosalisejahoiulevõtjavahelesineblahkarva-musi hoiulevõtja ülesannete täitmise osas, juhib hoiulevõtja võikõnealune konventsiooniosaline sellele küsimusele muude kon-ventsiooniosalistejaallakirjutanutevõivajadusekorralkorraldus-komitee või nõukogu tähelepanu.
Registreerimine ja autentsed tekstid
Artikkel 20
Käesolev konventsioon registreeritakse nõukogu peasekretäritaotluselÜhinenudRahvasteOrganisatsioonipõhikirjaartikli102kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis.
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol-
lile alla kirjutanud.
Sõlmitudtuhandeüheksasajaseitsmekümnekolmandaaastamai-
kuu kaheksateistkümnendal päeval Kyotos ühes eksemplaris ing-lise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdseltautentsed,misantaksehoiulenõukogupeasekretärile,kessaadabtõestatud koopiad kõigile käesoleva konventsiooni artikli 8 lõi-kes 1 osutatud üksustele.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 271
I lisa II liide
ÜLDLISA
SISUKORD
LK
1. peatükk Üldpõhimõtted 273
2. peatükk Mõisted 273
3. peatükk Tollivormistus ja muud tolliformaalsused 2744. peatükk Tollimaksud ja muud maksud 279
A. Tollimaksude ja muude maksude määramine, sissenõudmine ja tasumine 27 9
B. Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine 280C. Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine 281
5. peatükk Tagatis 281
6. peatükk Tollikontroll 2827. peatükk Infotehnoloogia rakendamine 2838. peatükk Suhted tolli ja kolmandate isikute vahel 2839. peatükk Tolli esitatav teave ning tehtavad otsused ja määrused 284
A. Üldteave 284B. Konkreetne teave 284C. Otsused ja määrused 284
10. peatükk Kaebused tolliküsimustes 284
A. Kaebuse esitamise õigus 284B. Kaebuse vorm ja põhjendused 285C. Kaebuse arutamine 285272 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
1. PEATÜKK
ÜLDPÕHIMÕTTED
1.1.
Norm
Käesoleva lisa määratlusi, norme ja siirdenorme kohaldatakse käesoleva s lisas määratletud tolliprotseduuride ja
-tavade suhtes ning asjakohasel juhul erilisades määratletud tolliprot seduuride ja -tavade suhtes.
1.2.
Norm
Käesolevas lisas määratletud tolliprotseduuride ja -tavade puhul täide tavad tingimused ja tolliformaalsused
määratletakse siseriiklikes õigusaktides ja need peavad olema võimalik ult lihtsad.
1.3.
Norm
Toll loob ja hoiab ametlikke konsultatsioonisuhteid kaubandusettevõtj atega, et suurendada koostööd ja hõlbustada
osalemist tõhusaimate töömeetodite loomisel siseriiklike sätete ja rah vusvaheliste lepingute kohaselt.
2. PEATÜKK
MÕISTED
Käesolevas konventsiooni lisades kasutatakse järgmisi mõisteid:
E1./F23. Kaebus –toiming,millegaisik,kedatolliotsusvõitegevusetusotseseltpuudut abjakespeabennastsee-
läbi kahjustatuks, taotleb hüvitust pädevalt asutuselt
E2./F19. Tollimaksude ja muude maksude määramine – tasumisele kuuluvate tollimaksude ja muude maksude
summa kindlaksmääramine
E3./F4. Auditipõhine kontroll – meetmed, mille abil toll veendub deklaratsioonide ehtsuses ja õigsuses , kontrol-
lides asjaomase isiku asjaomaseid raamatupidamis- ja äridokumente, äri süsteeme ja -andmestikku
E4./F15. Kaubadeklaratsiooni kontroll – tolli toiming, mille abil ta veendub, et kaubadeklaratsioon on koostatu d
korrektselt ja täiendavad dokumendid vastavad esitatud tingimustele
E5./F9. Tollivormistus – kauba vabasse käibesse lubamiseks, ekspordiks või muule tolliprotsedu urile suunami-
seks vajalike tolliformaaluste täitmine
E6./F10. Toll –riiklikteenistus,misvastutabtolliseadusekohaldamiseningtollima ksudejamuudemaksudesis-
senõudmise eest ning vastutab ka teiste kauba impordi, ekspordi, liikumi se või ladustamisega seotud
õigusnormide kohaldamise eest
E7./F3. Tollikontroll – tolliseaduste järgimise tagamiseks tolli poolt kohaldatavad meetmed
E8./F11. Tollimaksud – tollitariifistikus ettenähtud maksud, mis tuleb tasuda kaubalt, kui se e siseneb tolliterri-
tooriumile või lahkub sealt
E9./F16. Tolliformaalsused – kõik toimingud, mida asjaomane isik ja toll peavad tegema tolliseaduste järgmiseks
E10./F18. Tolliseadus – seadused ja rakendusaktid, mis on seotud kauba impordi, ekspordi, liiku mise või ladusta-
misega ning mille haldamine ja täitmine on konkreetselt tolli ülesanne, n ing kõik tolli seaduslike voli-
tuste kohaselt antud määrused
E11./F2. Tolliasutus – tolli haldusüksus, kes on pädev tolliformaalsusi täitma, ning rajatise d ja muud alad, mis
on pädevate asutuste poolt sel eesmärgil heaks kiidetud
E12./F25. Tolliterritoorium – territoorium, kus konventsiooniosalise tolliseadust kohaldatakse
E13./F6. Otsus – üksikakt, millega toll otsustab tolliseadusega seotud küsimuse üle02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 273
E14./F7. Deklarant – mis tahes isik, kes esitab kaubadeklaratsiooni või kelle nimel selline d eklaratsioon esita-
takse
E15./F5. Maksetähtpäev – kuupäev, mil tollimaksud ja muud maksud tuleb tasuda
E16./F12. Tollimaksudjamuudmaksud –imporditollimaksudjamuudimpordimaksudja/võieksporditollimaksud
ja muud ekspordimaksud
E17./F27. Kaubaläbivaatamine –kaubafüüsilinekontrolliminetollipooltveendumaks,etkaubalaad,pä ritolu,sei-
sund, kogus ja väärtus vastab kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjad ele
E18./F13. Eksporditollimaksud ja muud ekspordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõu-
taksesissekaupadeekspordilvõiseosesekspordiga,väljaarvatudmista hestasudsummas,misvastab
osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest
E19./F8. Kaubadeklaratsioon – tolli poolt ette nähtud vormis esitatav teatis, millega asjaomane isik o sutab kauba
suhtes kohaldatavale tolliprotseduurile ning esitab üksikasjad, mida t oll nõuab asjaomase protseduuri
kohaldamiseks
E20./F14. Imporditollimaksud ja muud impordimaksud – tollimaksud ning kõik muud maksud ja tasud, mis nõu-
takse sisse kaupade impordil või seoses impordiga, välja arvatud mis tahe s tasud summas, mis vastab
osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele või mille toll sisse nõuab muu riigiasutuse eest
E21./F1. Vastastikune haldusabi – tolliasutuse toimingud teise tolliasutuse eest või koos teise tolliasu tusega tolli-
seaduse nõuetekohaseks kohaldamiseks ning tollieeskirjade rikkumiste ärahoidmiseks, uurimiseks ja
nende eest karistamiseks
E22./F21. Tegevusetus –tolliseadusesettenähtudjatollilteeldatavategevusetegematajätmi nevõiotsusetegemata
jätmine mõistliku aja jooksul küsimuses, mis oli tollile nõuetekohaselt esitatud
E23./F22. Isik – nii füüsiline kui ka juriidiline isik, kui kontekst ei nõua teisiti
E24./F20. Kauba vabastamine –tollitoiming,millegalubataksetollivormistusealusedkaubadasjaom aseisikukäsu-
tusse
E25./F24. Tagasimaksmine – kaupadelt tasutud tollimaksude ja muude maksude täielik või osaline tag asimaks-
mine või täielik või osaline vabastus tollimaksudest või muudest maksude st, kui need ei ole tasutud
E26./F17. Tagatis – see, mis tagab tolli veenval viisil, et kohustus tolli ees täidetakse. Tag atis on üldine, kui see
tagab mitmest toimingust tulenevate kohustuste täitmise
E27./F26. Kolmas isik – isik, kes suhtleb tolliga otse teise isiku eest või tema nimel kauba impor di, ekspordi, lii-
kumise või ladustamisega seotud küsimustes
3. PEATÜKK
TOLLIVORMISTUS JA MUUD TOLLIFORMAALUSED
Pädevad tolliasutused
3.1.
Norm
Toll määrab tolliasutused, kus kaupa võib esitada ja selle tollivormistu st läbi viia. Selliste tolliasutuste pädevuse ja
asukoha ning tööaja määramisel arvestatakse eelkõige kaubandusnõudeid .
3.2.
Norm
Asjaomaseisikutaotluseljatollipooltmõjuvaksloetudpõhjustelsoori tabtollvahenditeolemasolultolliprotseduuri
ja -tavadega seoses ettenähtud toimingud väljaspool määratud tööaega ja väljaspool tolliasutust. Tolli sissenõutavad
kulud piirduvad osutatud teenuse ligilähedase maksumusega.274 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
3.3.Norm
Kui tolliasutused asuvad ühises piiriületuskohas, kooskõlastavad asja omased tolliasutused oma tööajad ja pädevuse.
3.4.
Siirdenorm
Ühises piiriületuskohas teevad asjaomased tolliasutused võimaluse kor ral ühist kontrolli.
3.5.
Siirdenorm
Kui tolli kavatseb rajada uue tolliasutuse või viia olemasoleva asutuse ü hisesse piiriületuskohta, teeb ta võimaluse
korral alati koostööd naaberriigi tolliasutusega, et asutada ühise kont rolli hõlbustamiseks ühine tolliasutus.
Deklarant
a)Isikud, kellel on õigus tegutseda deklarandina
3.6.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tingimused, mille kohaselt i sikul on õigus tegutseda deklarandina.
3.7.
Norm
Mis tahes isikul, kelle on õigus kaupa käsutada, on õigus tegutseda deklar andina.
b)Deklarandi vastutus
3.8.
Norm
Deklarant vastutab tolli ees kaubadeklaratsioonis esitatud üksikasjad e ehtsuse eest ning tollimaksude ja muude
maksude tasumise eest.
c)Deklarandi õigused
3.9.
Norm
Enne kaubadeklaratsiooni esitamist on deklarandil lubatud tolli ettenä htud tingimustel:
a) kaupa kontrollida; ning
b) võtta kaubaproove või -näidiseid.
3.10.
Norm
Tolleinõuaeraldikaubadeklaratsioonitollijärelevalveallvõttaluba tudkaubaproovidevõi-näidistekohta,tingimusel
et need proovid või näidised on hõlmatud asjaomase saadetise kaubadeklar atsiooniga.
Kaubadeklaratsioon
a)Kaubadeklaratsiooni vorm ja sisu
3.11.
Norm
Kaubadeklaratsiooni sisu näeb ette toll. Paberkandjal esitatav kaubade klaratsioon peab vastama ÜRO näidisvormile.
Automaatse tollivormistuse puhul peab elektroonilise kaubadeklaratsi ooni vorm põhinema elektroonilise
teabevahetuse rahvusvahelisel standardil, nagu on ette nähtud Tollikoo stöö Nõukogu infotehnoloogiat käsitleva
soovitusega.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 275
3.12.Norm
Toll piirdub kaubadeklaratsioonis nõutavate andmete puhul üksnes selli ste üksikasjadega, mis on vajalikud
tollimaksude ja muude maksude määramisel ja sissnõudmisel, statistika k oostamisel ja tolliseaduse kohaldamisel.
3.13.
Norm
Kuitollipooltmõjuvaksloetudpõhjusteleioledeklarandilkaubadeklar atsioonitäitmisekskoguvajalikkuteavet,võib
tolllubadaesialgsevõimittetäielikukaubadeklaratsiooniesitamist, tingimuseletsellessisalduvadtollipooltvajalikuks
peetavad üksikasjad ja deklarant kohustub deklaratsiooni kindlaksmäär atud tähtaja jooksul täitma.
3.14.
Norm
Kui toll registreerib esialgse või mittetäieliku kaubadeklaratsiooni, ei või kauba tariifne kohtlemine erineda sellest,
mida kohaldataks siis, kui kohe esitataks täielik ja korrektne kaubadekl aratsioon.
Kaubavabastamisegaeitohiviivitada,kuimistahesnõutavtagatisonesi tatudmistaheskohaldatavatetollimaksude
ja muude maksude tasumise tagamiseks.
3.15.
Norm
Toll nõuab kaubadeklaratsiooni originaali ja üksnes võimalikult vähest e koopiate esitamist.
b)Kaubadeklaratsiooni täiendavad dokumendid
3.16.
Norm
Kaubadeklaratsiooni täiendavate dokumentidena nõuab toll üksnes neid d okumente, mis on vajalikud toimingute
kontrollimiseks ja selle tagamiseks, et kõiki tolliseaduse kohaldamise ga seotud nõudeid on järgitud.
3.17.
Norm
Kui koos kaubadeklaratsiooniga ei saa teatud täiendavaid dokumente esit ada tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel,
võib toll lubada nende dokumentide esitamist kindlaksmääratud tähtaja j ooksul.
3.18.
Siirdenorm
Toll lubab täiendavad dokumendid esitada elektroonilisel teel.
3.19.
Norm
Tolleinõuatäiendavatedokumentideüksikasjadetõlkimist,väljaarvat udjuhul,kuiseeonvajalikkaubadeklaratsiooni
töötlemisel.
Kaubadeklaratsiooni esitamine, registreerimine ja kontrollimine
3.20.
Norm
Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada mis tahes selleks määratud tolli asutuses.
3.21.
Siirdenorm
Toll lubab kaubadeklaratsiooni esitada elektroonilisel teel.
3.22.
Norm
Kaubadeklaratsioon esitatakse tolliasutuse määratud kellaaegadel.276 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
3.23.Norm
Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse kaubadeklaratsiooni esitamise ks tähtaeg, peab see tähtaeg olema piisav, et
deklarant jõuaks kaubadeklaratsiooni täita ja nõutavad täiendavad doku mendid hankida.
3.24.
Norm
Deklarandi taotlusel ja tolli poolt mõjuvaks loetud põhjustel pikendab t oll kaubadeklaratsiooni esitamise tähtaega.
3.25.
Norm
Siseriiklikesõigusaktidessätestatakse,etkaubadeklaratsioonjatäi endavaddokumendidesitatakse,registreeritaksevõi
kontrollitakse enne kauba saabumist.
3.26.
Norm
Kui toll ei saa kaubadeklaratsiooni registreerida, põhjendab ta seda dek larandile.
3.27.
Norm
Toll lubab deklarandil juba esitatud kaubadeklaratsiooni muuta, tingim usel et taotluse saabumise ajal ei ole toll veel
alustanud deklaratsiooni kontrollimist või kauba läbivaatamist.
3.28.
Siirdenorm
Tolllubabdeklarandilkaubadeklaratsioonimuuta,kuitaotlusonlaekun udpärastkaubadeklaratsioonikontrollimise
alustamist, juhul kui toll loeb deklarandi esitatud põhjendused mõjuvak s.
3.29.
Siirdenorm
Deklarandil on lubatud kaubadeklaratsioon tagasi võtta ja taotleda muu t olliprotseduuri kohaldamist, tingimusel et
asjaomane taotlus esitatakse tollile enne kauba vabastamist ning toll lo eb selle põhjendused mõjuvaks.
3.30.
Norm
Kaubadeklaratsioonikontrolliminepeabtoimumasamaaegseltkaubadekl aratsiooniregistreerimisegavõivõimalikult
kiiresti pärast seda.
3.31.
Norm
Kaubadeklaratsioonikontrollimiselteebtollüksnesselliseidtoiming uid,midatapeabvajalikukstolliseadusejärgmise
tagamiseks.
Volitatud isikutega seotud erimenetlused
3.32.
Siirdenorm
Volitatud isikutele, kes täidavad tolli seatud kriteeriume, sealhulgas tollinõuete varasem täitmine ja nõuetekohane
äridokumentide haldamise süsteem, näeb toll ette:
— kaubavabastamise,kuitalleesitataksekaubaidentifitseerimiseksva jalikminimaalneteave,milleabilsaabhiljem
lõpliku kaubadeklaratsiooni täita,
— tollivormistuse deklarandi valdustes või mõnes muus tolli heakskiidet ud kohas,
— lisaks sellele, võimalikus ulatuses järgmised erimenetlused:
— luba esitada ühtne kaubadeklaratsioon kogu impordi või ekspordi kohta t eatud perioodi jooksul, kui sama isik
impordib või ekspordib kaupu sageli,
— luba volitatud isikul ise oma äridokumentide kohaselt määrata oma tolli maksude ja muude maksude kohustus
ning asjakohasel juhul tagada muude tollinõuete täitmine,
— luba esitada kaubadeklaratsioon volitatud isiku raamatupidamisse arv estuskande tegemise teel, mida hiljem
täiendatakse kaubadeklaratsiooniga.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 277
Kauba läbivaatamine
a)Kauba läbivaatamiseks nõutav aeg
3.33.
Norm
Kui toll otsustab, et deklareeritud kaup tuleb läbi vaadata, toimub läbiv aatamine võimalikult kiiresti pärast seda, kui
kaubadeklaratsioon on registreeritud.
3.34.
Norm
Kauba läbivaatamisel antakse eelisjärjekord elusloomadele ja rikneval e kaubale ning muule kaubale, mida toll peab
kiireloomuliseks.3.35.
Siirdenorm
Kuilisakstollilepeavadkaupakontrollimakamuudpädevadasutused,tag abtoll,etkontrollimisedkooskõlastatakse
ja tehakse võimaluse korral samal ajal.
b)Deklarandi juurdepääs kauba läbivaatamisele
3.36.
Norm
Toll kaalub deklarandi taotlust olla kauba läbivaatamise juures või saat a sinna oma esindaja. Sellised taotlused
rahuldatakse, välja arvatud erandlike asjaolude korral.
3.37.
Norm
Kuitollpeabvajalikuks,võibtanõuda,etdeklarantolekskaubaläbivaat amisejuuresvõisaadakssinnaomaesindaja,
et läbivaatamise hõlbustamiseks vajalikku abi anda.
c)Kaubaproovide või -näidiste võtmine tolli poolt
3.38.
Norm
Kaubaproove või -näidiseid võetakse ainult siis, kui toll peab seda vajal ikuks deklareeritud kauba tariifistikujärgse
kirjelduseja/võiväärtusemääramiseksvõisiseriiklikeõigusaktidemu udesätetekohaldamiseks.Võetudkaubaproovid
või -näidised peavad olema nii väiksed kui võimalik.
Vead
3.39.
Norm
Toll ei määra rangeid karistusi vigade eest, kui ta on veendunud, et need on tulenenud hooletusest ega ole tingitud
petmiskavatsusestvõiraskestettevaatamatusest.Kuitollpeabvajalik ukssedasellistevigadekordumiseärahoidmiseks,
võib ta määrata karistuse, mis aga ei tohi olla rangem, kui sel otstarbel va jalik.
Kauba vabastamine
3.40.
Norm
Kaup vabastatakse kohe, kui toll on selle läbi vaadanud või otsustanud mit te läbi vaadata, tingimusel et:
— tollieeskirjade rikkumist ei tuvastatud,
— impordi- või ekspordilitsents või mis tahes muu nõutav dokument on olema s,
— kõik asjaomase protseduuriga seotud load on olemas ja— mis tahes tollimaksud ja muud maksud on tasutud või on võetud asjakohased meetmed nende sissenõudmiseks.278 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
3.41.Norm
Kui toll on veendunud, et deklarant täidab hiljem kõik tollivormistusega seotud formaalsused, vabastab ta kauba,
tingimusel et deklarant esitab tollile vastuvõetava äridokumendi või am etliku dokumendi, milles on asjaomast
saadetistkäsitlevadolulisedüksikasjad,ningnõudmisekorralonesita tudtagatis,miskindlustabkõigikohaldatavate
tollimaksude ja muude maksude tasumise.
3.42.
Norm
Kuitollotsustab,etonvajakaubaproovidevõi-näidistelaboratoorseta nalüüsi,üksikasjalikketehnilisidokumentevõi
eksperdiga nõupidamist, vabastab ta kauba enne nimetatud uuringute tule muste selgumist, tingimusel et mis tahes
nõutavadtagatisedonesitatudjatollonveendunud,etasjaomasekaubasu htestulekohaldadakeeldevõipiiranguid.
3.43.
Norm
Kui on tuvastatud tollieeskirjade rikkumine, ei oota toll enne kauba vaba stamist haldus- või kohtumenetluse
lõpetamist, tingimusel et kaupa ei tule konfiskeerida ega ära võtta ning s eda ei vajata tõendina menetluse hilisemas
etapis,ningkuideklaranttasubtollimaksudjamuudmaksudningesitabta gatise,ettagadamistaheslisatollimaksude
või -maksude või määratavate trahvide tasumine.
Kauba loovutamine või hävitamine
3.44.
Norm
Kui kaupa ei ole veel lubatud vabasse käibesse või see on suunatud muule tol liprotseduurile ja tingimusel, et ei ole
tuvastatudtollieeskirjaderikkumist,einõutaasjaomaseltisikulttol limaksudejamuudemaksudetasumistningisikul
on õigus nende tagasimaksmisele:
— kui isiku taotlusel loovutatakse nimetatud kaup riigile, hävitatakse v õi tehakse tollikontrolli all kaubanduslikult
väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas toll otsustab. Mis tahes sellega seotud kulud kannab asjaomane isik,
— kui nimetatud kaup on õnnetusjuhtumi või vääramatu jõu tõttu hävinud või pöördumatult kahjustunud,
tingimusel et selline hävimine või kahjustumine on tollile nõuetekohase lt tõendatud,
— kui kaup on oma laadi tõttu vähenenud, tingimusel et selline vähenemine o n tollile nõuetekohaselt tõendatud.
Hävitamisestjärelejäänudjääkidevõijäätmeteeest,kuineeddeklareer itaksevabassekäibessevõieksporditakse,tuleb
tasuda tollimaksud ja muud maksud, mida kohaldatakse sellisel kujul jääk ide või jäätmete suhtes impordil või
ekspordil.
3.45.
Siirdenorm
Kui toll müüb kauba, mida ei ole deklareeritud lubatud aja jooksul ja mida e i saa vabastada olenemata sellest, et ei
oletuvastatudtollieeskirjaderikkumist,tulebmüügitulu,millestonm ahaarvatudtollimaksudjamuudmaksudning
kõik muud maksud ja kulud, üle anda isikutele, kellel on õigus see saada, võ i, kui see ei ole võimalik, hoida teatud
tähtaja jooksul tolli käsutuses.
4. PEATÜKK
TOLLIMAKSUD JA MUUD MAKSUD
A.Tollimaksude ja muude maksude määramine, kogumine ja tasumine
4.1.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse asjaolud, mille puhul tollim aksude ja muude maksude tasumise kohustus
tekib.
4.2.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratakse ajavahemik, mille jooksul kohal datavad tollimaksud ja muud maksud
määratakse.Määraminetoimubvõimalikultkiirestipärasttollideklara tsiooniesitamistvõikohustusetekkimistmuul
viisil.4.3.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tegurid, millel tollimaksud e ja muude maksude määramine põhineb, ning
tingimused, mille alusel need määratakse.4.4.
Norm
Tollimaksude ja muude maksude määrad avaldatakse ametlikes väljaannete s.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 279
4.5.Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajahetk, mis võetakse arvess e tollimaksude ja muude maksude määrade
kindlaksmääramisel.
4.6.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse meetodid, mida võib kasutada tollimaksude ja muude maksude tasumisel.
4.7.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse isikud, kes vastutavad tolli maksude ja muude maksude tasumise eest.
4.8.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratakse maksetähtpäev ja -koht.
4.9.
Norm
Kuisiseriiklikesõigusaktidesmääratakse,etmaksetähtpäevvõibollak aubavabastamisejärel,peabseeolemavähemalt
10 päeva jooksul pärast kauba vabastamist. Kauba vabastamise ja maksetäh tpäeva vahelise aja eest ei nõuta intressi.
4.10.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse ajavahemik, mille jooksul to ll võib võtta õiguslikke meetmeid tollimaksude
ja muude maksude sissenõudmiseks, mida ei ole maksetähtpäevaks tasutud.
4.11.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides määratakse intressimäär, mida kohaldataks e tollimaksude ja muude maksude suhtes, mida
ei ole maksetähtpäevaks tasutud, ning sellise intressimäära kohaldamis e tingimused.
4.12.
Norm
Kui tollimaksud ja muud maksud on tasutud, väljastatakse maksjale tasumi st tõendav kviitung, välja arvatud juhul,
kui tasumine on tõendatud muul viisil.
4.13.
Siirdenorm
Siseriiklikes õigusaktides määratletakse tollimaksude või muude maksu de minimaalne väärtus või summa, millest
väiksemaid tollimakse või muid makse sisse ei nõuta.
4.14.
Norm
Kui toll leiab, et viga kaubadeklaratsioonis või tollimaksude ja muude ma ksude määramisel põhjustab või on
põhjustanud tollimaksude ja muude maksude sissenõudmise või tasumise se aduses ettenähtust väiksemas summas,
parandabtollveadjanõuabsissevähemmakstudsummad.Kuiasjaomanesumm aonsiiskiväiksemkuisiseriiklikes
õigusaktides määratletud miinimumsumma, ei nõua toll nimetatud summat s isse.
B.Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamine
4.15.
Norm
Kui siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tollimaksude ja muude maksu de tasumise edasilükkamine, määratletakse
seal selle hõlbustuse lubamise tingimused.
4.16.
Norm
Tasumise edasilükkamist lubatakse võimaluse korral ilma intressideta.4.17.
Norm
Tollimaksude ja muude maksude tasumise edasilükkamise aeg on vähemalt 14 päeva.280 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
C.Tollimaksude ja muude maksude tagasimaksmine
4.18.
Norm
Tagasimaksmine võimaldatakse, kui on tõendatud, et on tollimakse ja muid makse on tasutud vajalikust rohkem
maksude määramisel tekkinud vea tõttu.
4.19.
Norm
Selliseimporditudvõieksporditudkaubapuhul,misonimpordivõiekspor diajalosutunuddefektseksvõimuulviisil
kokkulepitud kirjeldusele mittevastavaks ning mis on tagastatud tarnij ale või muule tarnija poolt määratud isikule,
võimaldatakse tagasimaksmine järgmistel tingimustel:
— kaupa ei ole impordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning see reeksporditakse mõistliku aja jooksul,
— kaupa ei ole ekspordiriigis töödeldud, parandatud ega kasutatud ning se e reimporditakse mõistliku aja jooksul.
Kauba kasutamine ei takista siiski tagasimaksmist, kui selline kasutami ne on olnud vältimatu defektide või muude
reekspordi või reimpordi põhjustanud asjaolude avastamiseks.
Alternatiivina reekspordile või reeimpordile võib nimetatud kauba loov utada riigile, hävitada või teha tollikontrolli
all kaubanduslikult väärtusetuks vastavalt sellele, kuidas tolli otsus tab. Selline loovutamine või hävitamine ei tohi
riigile kaasa tuua kulusid.
4.20.
Siirdenorm
Kuitollannabloakohaldadamuudtolliprotseduurikaubasuhtes,misolia lgseltdeklareeritudtollimaksudejamuude
maksude tasumist eeldavale tolliprotseduurile, makstakse tagasi tolli maksud ja muud maksud, mis ületavad uue
protseduuri alusel tasumisele kuuluvat summat.4.21.
Norm
Tagasimaksunõuete suhtes langetatakse otsused ja need teatakse asjaoma sele isikule kirjalikult ilma põhjendamatu
viivituseta ning enammakstud summade tagasimaksmine toimub võimalik ki iresti pärast nõude õigsuse tõendamist.
4.22.
Norm
Kuitollonteinudkindlaks,etenammaksmiseonpõhjustanudtollivigatol limaksudejamuudemaksudemääramisel,
tehakse tagasimakse eelisjärjekorras.4.23.
Norm
Kuionkindlaksmääratudtähtaeg,milleületamiseltagasimaksenõudeidv astueivõeta,peabseetähtaegolemapiisav,
et võtta arvesse iga tagasimaksmist võimaldava juhtumi erilisi asjaolus id.
4.24.
Norm
Tagasimaksmist ei võimaldata, kui asjaomane summa on väiksem kui siserii klikes õigusaktides määratletud
miinimumsumma.
5. PEATÜKK
TAGATIS
5.1.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides loetletakse juhtumid, mille puhul tagatist nõutakse, ja määratletakse tagatise vormid.
5.2.
Norm
Toll määrab tagatise suuruse.
5.3.
Norm
Isikul,kelleltnõutaksetagatiseesitamist,onõigusvalidamistahesta gatisvorm,tingimuseletseeontollilevastuvõetav.
5.4.
Norm
Kui see on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud, ei nõua toll tagatist, kui ta on veendunud, et kohustused tolli ees
täidetakse.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 281
5.5.Norm
Kui tagatist nõutakse tolliprotseduurist tulenevate kohustuste täitmi se tagamiseks, aktsepteerib toll üldtagatise,
eelkõige deklarantide puhul, kes deklareerivad kaupu regulaarselt toll iterritooriumi eri tolliasutuses.
5.6.
Norm
Kui tagatist nõutakse, peab tagatis olema nii väike kui võimalik ega või ül etada tollimaksude ja muude maksude
võimalikku sissenõutavat summat.
5.7.
Norm
Kuitagatisonesitatud,vabastatakseseevõimalikultkiirestipärastse da,kuitollonveendunud,etkohustused,millega
seoses tagatist nõuti, on nõuetekohaselt täidetud.
6. PEATÜKK
TOLLIKONTROLL
6.1.
Norm
Tolliterritooriumile siseneva või sealt lahkuva kauba suhtes, sealhulg as transpordivahendid, kohaldatakse
tollikontrolli, sõltumata sellest, kas selle kauba suhtes kohaldatakse tollimaksusid ja muid maksusid.
6.2.
Norm
Tollikontroll piirdub tolliseaduse järgimise tagamiseks vajalikuga.
6.3.
Norm
Tollikontrolli kohaldamisel kasutab toll riskijuhtimist.6.4.
Norm
Tollkasutabriskianalüüsi,etmääratakindlaks,missugusedisikudjami ssugunekaup,sealhulgastranspordivahendid,
tuleb läbi vaadata, ning läbivaatamise ulatuse.6.5.
Norm
Toll võtab vastu riskijuhtimist toetava strateegia tollieeskirjadele v astavuse mõõtmiseks.
6.6.
Norm
Tollikontrollisüsteemid sisaldavad auditipõhist kontrolli.
6.7.
Norm
Toll püüab teha koostööd teiste tolliasutustega ja sõlmida vastastikuse haldusabi andmise lepingud tollikontrolli
tõhustamiseks.6.8.
Norm
Toll püüab teha koostööd kaubandusettevõtjatega ja sõlmida vastastikus e mõistmise memorandumid tollikontrolli
tõhustamiseks.6.9.
Siirdenorm
Toll kasutab võimalikult laialdaselt infotehnoloogia ja elektroonilis e kaubanduse vahendeid tollikontrolli
tõhustamiseks.
6.10.
Norm
Tollinõuete täitmise tagamiseks hindab toll kaubandusettevõtjate äris üsteeme, kui nendel süsteemidel on mõju
tollitoimingutele.282 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
7. PEATÜKK
INFOTEHNOLOOGIA RAKENDAMINE
7.1.
Norm
Tollitoimingute toetuseks rakendab toll infotehnoloogiat, kui see on to lli ja kaubanduse seisukohalt tasuv ja tõhus.
Toll määratleb infotehnoloogia rakendamise tingimused.
7.2.
Norm
Arvutirakenduste kasutuselevõtmisel kasutab toll asjaomaseid rahvusv aheliselt heakskiidetud norme.
7.3.
Norm
Infotehnoloogiakasutuselevõtminetoimubvõimalikultulatuslikuskon sultatsioonisasjaomasteosapooltega,kedasee
otseselt mõjutab.7.4.
Norm
Uutes või muudetud siseriiklikes õigusaktides nähakse ette:
— elektroonilise kaubanduse meetodid, mida võidakse kasutada nõutavate paberipõhiste dokumentide asemel,
— elektroonilise ja paberipõhise autentimise meetodid,— tolliõigussäilitadaendatarbeksteavetja,kuiseeonasjakohane,vahe tadasedateavetteistetolliasutustegajakõigi
seadusega volitatud osapooltega elektroonilise kaubanduse vahendeid k asutades.
8. PEATÜKK
SUHTED TOLLI JA KOLMANDATE ISIKUTE VAHEL
8.1.
Norm
Asjaomased isikud võivad tolliga suhelda kas otse või määrates kolmanda i siku enda esindajaks.
8.2.
Norm
Siseriiklikesõigusaktidesmääratletaksetingimused,millekohaselti sikvõibteiseisikueestvõinimeltolligaasjuajada,
ning nähakse ette kolmandate isikute vastutus tolli ees seoses tollimaks ude ja muude maksude tasumisega ning mis
tahes eeskirjade rikkumisega.
8.3.
Norm
Kui asjaomane isik otsustab teha tollitehinguid ise, ei käsitleta neid te hinguid ebasoodsamalt ega seata nende suhtes
rangemaid nõudeid, kui tehingute puhul, mida teeb asjaomase isiku nimel k olmas isik.
8.4.
Norm
Kolmandaksisikuksmääratudisikulontolligaseotudasjaajamistessama dõigusedkuiisikul,kesontemamääranud
asjaomaseid tehinguid tegema.8.5.
Norm
Toll võimaldab kolmandatel isikutel osaleda oma ametlikel nõupidamiste l kaubandusettevõtjatega.
8.6.
Norm
Toll määratleb asjaolud, mille korral ta ei ole valmis kolmanda isikuga te hinguid tegema.
8.7.
Norm
Toll annab kolmandale isikule kirjalikult teada oma otsusest tehinguid m itte teha.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 283
9. PEATÜKK
TOLLI ESITATAV TEAVE NING TEHTAVAD OTSUSED JA MÄÄRUSED
A.Üldteave
9.1.
Norm
Toll tagab, et kogu tolliseadusega seotud üldteave on kergelt kättesaada v igale huvitatud isikule.
9.2.
Norm
Kui kättesaadavaks tehtud teavet tuleb muuta tolliseaduse, halduskorra lduse või -nõuete muutumise tõttu, teeb toll
muudetud teabe kergelt kättesaadavaks aegsasti enne muudatuste jõustum ist, et võimaldada huvitatud isikutel neid
arvesse võtta, välja arvatud juhul, kui muudatusi ei saa ette teatada.
9.3.
Siirdenorm
Toll kasutab infotehnoloogiat, et teabe andmist tõhustada.
B.Konkreetne teave
9.4.
Norm
Huvitatud isiku taotlusel annab toll võimalikult kiiresti ja täpselt tea vet konkreetse küsimuste kohta, mille huvitatud
isik on tolliseadusega seotud küsimuses tõstatanud.9.5.
Norm
Lisaks konkreetselt küsitud teabele peab toll esitama ka muu asjassepuut uva teabe, millest tema hinnangul tuleb
huvitatud isikut teavitada.9.6.
Norm
Teabe andmisel tagab toll, et ta ei avalda tolli või kolmandate isikutega s eotud isiklikku või salajast laadi üksikasju,
välja arvatud juhul, kui sellist avaldamist nõutakse või lubatakse siser iiklike õigusaktidega.
9.7.
Norm
Kui toll ei saa teavet anda tasuta, peab mis tahes tasu piirduma osutatud te enuse ligilähedase maksumusega.
C.Otsused ja määrused
9.8.
Norm
Asjaomase isiku kirjalikul taotlusel teatab toll oma otsusest kirjaliku lt siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja
jooksul.Kuiotsusonasjaomaseisikusuhtesnegatiivne,esitatakseotsu sepõhjendusjateavitataksekaebuseesitamise
õigusest.
9.9.
Norm
Huvitatudisikutaotluselannabtollsiduvaidmäärusi,tingimuselettol lilonolemaskogutemapooltvajalikukspeetav
teave.
10. PEATÜKK
KAEBUSED TOLLIKÜSIMUSTES
A.Kaebuse esitamise õigus
10.1.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette tolliküsimustes kaebuse esita mise õigus.
10.2.
Norm
Igal isikul, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, on kaebu se esitamise õigus.284 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
10.3.Norm
Igale isikule, keda tolli ostus või tegevusetus otseselt puudutab, põhje ndatakse tema taotlusel sellist otsust või
tegevusetust siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tähtaja jooksul. S ee põhjendus võib viia kaebuse esitamiseni.
10.4.
Norm
Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette õigus esitada esmane kaebus tol lile.
10.5.
Norm
Kui tollile esitatud kaebust ei rahuldata, on kaebajal õigus edasi kaevat a tollist sõltumatule pädevale asutusele.
10.6.
Norm
Viimases instantsis on kaebajal õigus pöörduda kohtusse.
B.Kaebuse vorm ja põhjendused
10.7.
Norm
Kaebus esitatakse kirjalikult ja selles esitatakse kaebuse esitamise põ hjendused.
10.8.
Norm
Tolli otsuse suhtes kaebuse esitamiseks nähakse ette tähtaeg, mis peab an dma kaebajale piisava aja 10. peatüki
punktis 2 osutatud vaidlustatavat otsust uurida ning kaebust koostada.
10.9.
Norm
Kui kaebus esitatakse tollile, ei saa toll menetluse käigus nõuda tõendav ate dokumentide esitamist kaebusega
samaaegselt, vaid lubab sõltuvalt asjaoludest selliste dokumentide esi tamist mõistliku aja jooksul.
C.KAEBUSE ARUTAMINE
10.10.
Norm
Toll teeb kaebuse suhtes otsuse ja teatab sellest kaebajale kirjalikult n ii kiiresti kui võimalik.
10.11.
Norm
Kuitollileesitatudkaebusteirahuldata,esitabtollsellepõhjendused kirjalikultjateavitabkaebajattemaõigusestedasi
kaevata haldusasutusele või sõltumatule asutusele ning sellise kaebuse esitamise tähtajast.
10.12.
Norm
Kuikaebusrahuldatakse,rakendabtollsõltumatuasutusevõikohtuotsus evõimääruseniikiirestikuivõimalik,välja
arvatud juhul, kui ta otsustab selle edasi kaevata.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 285
II LISA
TEADE
Muutmisprotokolliga muudetud konventsiooni artikli 8 lõike 5 punkti a ko haldamiseks teatab Euroopa Ühendus
konventsiooni hoiulevõtjale, et Euroopa Ühendus on pädev kõigis konvent siooni põhiosaga ja üldlisaga
reguleeritavatesküsimustes,väljaarvatudneedküsimused,miseikuulu temaotsesessevõikaudsessepädevusse,mis
on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingus, nagu seda on muudetud, ja ühenduse teisestes õigusaktides.286 ET Euroopa Liidu Teataja 02/13. kd
III LISA
TEADE
Muudetud Kyoto konventsiooni artikli 11 kohaldamiseks teatab Euroopa Üh endus Tollikoostöö Nõukogu
peasekretärile kui nimetatud konventsiooni hoiulevõtjale, et ühenduse tolliterritooriumi tuleb käsitada ühtse
territooriumina ja sellesse kuuluvad:
— Belgia Kuningriigi territoorium,— Taani Kuningriigi territoorium, välja arvatud Fääri saared ja Gröönima a,
— Saksamaa Liitvabariigi territoorium, välja arvatud Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium (Saksamaa
Liitvabariigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline 23. novembri 1964. a asta leping),
— Hispaania Kuningriigi territoorium, välja arvatud Ceuta ja Melilla,— Kreeka Vabariigi territoorium,— Prantsuse Vabariigi territoorium, välja arvatud ülemerealad, Saint-P ierre ja Miquelon ning Mayotte,
— Iirimaa territoorium,— Itaalia Vabariigi territoorium, välja arvatud Livigno ja Campione d’It alia haldusüksused ning Itaaliale kuuluv osa
Lugano järvest, mis jääb Ponte Tresa ja Porto Ceresio vahelisel alal ranna joone ja riigipiiri vahele,
— Luksemburgi Suurhertsogiriigi territoorium,— Hollandi Kuningriigi territoorium Euroopas,— Austria vabariigi territoorium,— Portugali Vabariigi territoorium,— Soome vabariigi territoorium,— Rootsi Kuningriigi territoorium,— Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Kanalisaarte ja Man i saare territoorium.
MonacoVürstiriigiterritoorium,naguonmääratletud18.mail1963.aast alPariisisallakirjutatudtollikonventsioonis
(27.septembri1963.aasta“JournalOfficieldelaRépubliqueFrançaise” ,lk8679),onkõnealusekonventsioonialusel
ühenduse tolliterritooriumi osa, kuigi see asub väljaspool Prantsusmaa territooriumi.
Ühenduse tolliterritoorium hõlmab ka liikmesriikide territoriaalveed , sisemere ja õhuruumi ning ülalnimetatud
territooriumid, välja arvatud nende territooriumide territoriaalveed , sisemeri ja õhuruum, mis ei kuulu ühenduse
tolliterritooriumi alla vastavalt eespool märgitule.02/13. kd ET Euroopa Liidu Teataja 287