I LISA

ÜHINENUD RAHVASTE ORGANISATSIOONI KLIIMAMUUTUSTE RAAMKONVENTSIOONI KYOTO PROTOKOLL

KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED,

OLLES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni (edaspidi konventsioon) osalised,

JÄRGIDES lõppeesmärke, mida on käsitletud konventsiooni artiklis 2,

ARVESTADES konventsiooni sätteid,

JUHINDUDES konventsiooni artiklist 3,

LÄHTUDES osaliste konverentsi esimese istungi otsusega 1/CP.1 Berliinis saadud volitusest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Protokollis kasutatakse konventsiooni artiklis 1 esitatud mõisteid. Peale selle on protokollis kasutatud mõisteid järgmises tähenduses:

1. osaliste konverents on konventsiooni osaliste konverents;

2. konventsioon on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) kliimamuutuste raamkonventsioon, mis võeti vastu 9. mail 1992. aastal New Yorgis;

3. valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm on valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertide kogu, mille 1988. aastal moodustasid Ülemaailmne Meteoroloogiaorganisatsioon ja ÜRO keskkonnaprogrammi rakendajad;

4. Montreali protokoll on 16. septembril 1987 Montrealis vastu võetud Montreali protokoll osoonikihti lagundavatest ainetest koos selle hilisemate muudatuste ja täiendustega;

5. kohal viibivad ja hääletavad osalised on osalevad ja poolt või vastu hääletavad osalised;

6. osaline on käesoleva protokolli osaline, kui kontekstist ei tulene teisiti.

7. I lisas nimetatud osaline on konventsiooni I lisas nimetatud või konventsiooni artikli 4 lõike 2 punkti g alusel teate esitanud osaline.

Artikkel 2

1. Artiklis 3 käsitletud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust täites peab I lisas nimetatud osaline säästva arengu huvides:

a) oma riigi olusid arvestades rakendama ja/või täiendama strateegiaid ja meetmeid, mis võimaldavad:

i) tõhustada energiakasutust riigi vastavates majandusharudes;

ii) rahvusvaheliste keskkonnakokkulepetega endale võetud kohustusi arvestades kaitsta ja laiendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside reservuaare ja muid neeldajaid ning edendada säästlikke metsandusvõtteid, metsastamist ja taasmetsastamist;

iii) säästva ja kliimamuutuste vältimise kaalutlusi arvesse võtva põllumajanduse edendamine;

iv) uurida ja arendada uut liiki taastuvaid energiaallikaid ning soodustada süsinikdioksiidi sidumise tehnoloogia ja muude nüüdisaegsete keskkonnasäästlike tehnoloogiate rakendamist ning nende kasutuse laiendamist;

v) kõigis kasvuhoonegaase tekitavates majandusharudes kaotada konventsiooni eesmärgiga ja turunduspõhimõtetega vastuolus olevad turukonkurentsi kahjustavad lõivu- ja maksuvabastused ning muud subsiidiumid või seada eesmärgiks neid oluliselt vähendada;

vi) vastavates majandusharudes reforme ellu viies soodustada nende strateegiate ja meetmete kavandamist, mis aitavad piirata ja vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

vii) transpordisektoris piirata ja/või vähendada Montreali protokolliga reguleerimata kasvuhoonegaaside heitkoguseid;

viii) piirata ja/või vähendada metaani heitkoguseid rekuperatsiooni käigus, jäätmekäitluses ning energia tootmises, edastamises ja jaotamises;

b) tegema konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktide e ja i kohaselt koostööd teiste I lisas nimetatud osalistega, et suurendada käesoleva artikli alusel rakendatavate strateegiate ja meetmete individuaalset ja summaarset efektiivsust. Selleks võtavad osalised meetmeid oma kogemuste jagamiseks ja informatsiooni vahetamiseks vastavate strateegiate ja meetmete kohta, arendades seejuures strateegiate ja meetmete võrreldavuse, selguse ja arusaadavuse ning efektiivsuse parandamise viise. Sellele informatsioonile tuginedes arutab koostöö soodustamise võimalusi protokolliosaliste koosolekuna toimiv konventsiooniosaliste konverents oma esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast istungit.

2. Koostöös Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooniga ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga taotlevad I lisas nimetatud osalised lennunduses ja laevanduses kasutatava kütuse põletamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heitkoguste piiramist ja vähendamist, mida Montreali protokolliga ei reguleerita.

3. Konventsiooni artikli 3 kohaselt püüavad I lisas nimetatud osalised käesolevas artiklis käsitletud strateegiaid ja meetmeid rakendada nii, et nende kahjulikud tagajärjed, sh mõju kliimamuutustele rahvusvahelisele kaubandusele, keskkonna- ja majandusmõju teistele osalistele, eriti arengumaadest osalistele ja esmajoones neile, kes on nimetatud konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9, oleksid minimaalsed. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib vajaduse korral võtta käesoleva lõike kohaldamist hõlbustavaid meetmeid.

4. Kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsustab, et lõike 1 punktis a nimetatud strateegiate ja meetmete rakendamiseks on riikidel otstarbekas teha koostööd, kavandab ta koostöö tegemise viisid, arvestades riikide olusid ja koostöö võimalikku mõju.

Artikkel 3

1. I lisas nimetatud osalised tagavad iseseisvalt või koostöös teiste osalistega, et A lisas nimetatud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste süsinikdioksiid-ekvivalendile ümberarvutatud üldkogused ei ületaks neile lubatud koguseid, mis arvutatakse B lisas kinnitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust ja käesolevat artiklit järgides ning lähtudes kohustusest vähendada nende gaaside üldist heitkogust kohustusperioodil 2008–2012 vähemalt 5 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes.

2. I lisas nimetatud osaline on aastaks 2005 saavutanud käesolevas protokollis ettenähtud kohustuste täitmisel tõestatavat edu.

3. I lisas nimetatud osalisele selles artiklis ettenähtud kohustuste täitmist kontrollides tehakse kindlaks kohustusperioodil süsiniku üldkoguses toimunud muutused, mille mõõtmiseks selgitatakse saasteallikatest õhku heidetavate kasvuhoonegaaside koguste muutused ning maakasutuse muutumise tõttu ja metsanduses metsastamise, taasmetsastamise või metsatustamise tõttu 1990. aastast alates neeldajates seotud kasvuhoonegaaside kogustes toimunud muutused. Nimetatud tegevusega põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kohta esitatakse põhjalik aruanne, mis vaadatakse läbi kooskõlas artiklitega 7 ja 8.

4. Enne protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi esimest istungit esitab I lisas nimetatud osaline teaduse ja tehnika küsimustes nõustavale organile andmed, mille alusel on sellel võimalik hinnata 1990. aasta süsinikuvarude taset ja järgmiste aastate muutusi. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast seda vastu tegevusjuhendi, kuidas ja milliseid täiendavaid inimtegevuse liike lisada I lisas nimetatud osalistele, mis kutsuvad esile muutusi kasvuhoonegaaside heitkogustes ja põllumajanduslikes neeldajates seotud gaaside kogustes; muutuste teatavast määramatusest ning aruande põhjalikkuse nõudest lähtudes tehakse juhendis ettepanekud ka selle kohta, kas I lisas nimetatud osalisele lubatud koguseid arvestades võib talle lubada seda kogust mõjutavat muud maakasutust või metsandustegevust, kui on nimetatud I lisas, või kas ta peab mõne tegevuse lõpetama; juhendis tutvustatakse veel valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma metoodikatöö tulemusi, teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi artikli 5 kohaseid soovitusi ning osaliste konverentsi otsuseid. Otsuseid täidetakse järgmistel kohustusperioodidel. Kui otsuse alusel on lubatud tegevuse liike lisada ja tegevust alustatakse pärast 1990. aastat, võib osaline otsust järgida ka esimesel kohustusperioodil.

5. Kui I lisas nimetatud osalistele, kes lähevad üle turumajandusele, on kohustuste täitmise alusaasta või -periood määratud osaliste konverentsi teise istungi otsusega 9/CP.2, lähtuvad talle käesoleva artikliga ettenähtud kohustusi täites sellest alusaastast või -perioodist. I lisas nimetatud muu osaline ja osaline, kes läheb üle turumajandusele ning kes ei ole konventsiooni artikli 12 alusel esimest teadet esitanud, võib protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile teatada, et seda artiklit kohaldades lähtub ta muust alusaastast kui 1990. Teate heakskiitmise otsustab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.

6. Konventsiooni artikli 4 lõike 6 kohaselt rakendab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents turumajandusele üleminevale I lisas nimetatud osalistele selles protokollis ettenähtud kohustuste täitmist nõudes mõõduka paindlikkuse põhimõtet, välja arvatud käesolevas artiklis loetletud kohustuste suhtes.

7. Heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuse esimesel perioodil aastatel 2008–2012 on I lisas nimetatud osalisele lubatud kogus, mida väljendatakse talle lisas B määratud protsendiga lisas A loetletud nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside sellest üldkogusest, mis osaline on õhku paisanud 1990. aastal ja mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, või lõikes 5 nimetatud alusaastal või -perioodil õhku paisatud kogus, mis korrutatakse viiega. Kui I lisas nimetatud osaliste kasvuhoonegaaside heitkogused on 1990. aastal tekkinud üksnes maakasutuse muutuste ja metsandustegevuse tõttu, arvab ta temale lubatud kogust arvutades nimetatud aasta koguse hulka selle aasta inimtekkeliste kasvuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile ja millest on lahutatud 1990. aastal neeldajates seotud gaasi kogused, mis olid tekkinud maakasutuse muutustest.

8. Lõikes 7 nimetatud koguseid arvutades võib I lisas nimetatud osaline võtta fluorosüsivesinike või perfluorosüsivesinike või väävelheksafluoriidi puhul alusaastaks 1995. aasta.

9. I lisas nimetatud osaliste järgmiste perioodide kohustused kehtestatakse protokolli B lisa muudatustes, mis võetakse vastu artikli 21 lõike 7 kohaselt. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents hakkab kohustuste täitmist kontrollima vähemalt seitse aastat enne lõikes 1 nimetatud esimese kohustusperioodi lõppu.

10. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline omandab teiselt osaliselt vastavalt artiklile 6 või 17, arvatakse omandava osalise lubatud koguse hulka.

11. Heitkoguste vähendamise ühikud või osa osalisele lubatud kogusest, mille osaline kannab üle teisele osalisele vastavalt artiklile 6 või 17, arvatakse ülekandva osalise lubatud kogusest maha.

12. Kui osaline on teiselt osaliselt artikli 12 alusel omandanud heitkoguste vähendamise ja teiste heitkoguste vähenemine on tõendatud, arvatakse see heitkoguste vähendamise omandanud osalise lubatud koguse hulka.

13. Kui I lisas nimetatud osalise heitkogus on kohustusperioodil väiksem talle lubatud kogusest, siis osalise taotlusel arvatakse nimetatud koguste vahena väljendatud kogus sellele osalisele järgmisteks kohustusperioodideks lubatud koguste hulka.

14. I lisas nimetatud osaline võtab meetmeid, et täita lõikes 1 nimetatud kohustusi viisil, mis võimalikult vähe kahjustab konventsiooni artikli 4 lõigetes 8 ja 9 käsitletud osaliste ja teiste arengumaadest osaliste sotsiaal-majanduslikku seisundit ja keskkonda. Nimetatud sätete järgimise kohta protokolliosaliste koosolekuna toimival osaliste konverentsil tehtud otsuste alusel arutab konverents oma esimesel istungil, milliseid abinõusid tuleb rakendada, et kliimamuutuste kahjulikud tagajärjed ja muutuste vältimiseks võetud meetmete kahjulikud tagajärjed võimalikult vähe mõjutaksid neis sätetes nimetatud osalisi. Konverentsil käsitletakse ka rahastamise, kindlustuse ja tehnoloogia edasiandmise korraldamist.

Artikkel 4

1. Kui I lisas nimetatud osalised on kokku leppinud, et nad teevad artiklis 3 nimetatud kohustuste täitmiseks koostööd, on kohustused täidetud juhul, kui lisas A loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile, ei ületa osalistele lubatud koguseid, mis arvutatakse B lisas nimetatud heitkoguste vähendamise kohustuse järgi artikli 3 kohaselt. Kokkuleppeosalisele heitkoguste tasemed nähakse ette kokkuleppes.

2. Kokkuleppeosaline teatab sekretariaadile kokkuleppe tingimustest protokolli ratifitseerimise, vastuvõtmise või kinnitamise või protokolliga ühinemise kirja hoiule andes. Sekretariaat teeb kokkuleppe tingimused teatavaks konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele.

3. Kokkulepe kehtib artikli 3 lõikes 7 ettenähtud kohustusperioodil.

4. Kui osalised teevad koostööd piirkonna majanduskoostöö organisatsiooniga ja selle raames omavahel, ei mõjuta organisatsiooni koosseisus pärast protokolli vastuvõtmist tehtud muudatus protokollis ettenähtud kohustusi. Organisatsiooni koosseisu muudatus mõjutab üksnes nende artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist, mis on võetud pärast muudatuse tegemist.

5. Kui kokkuleppeosalised ei suuda summaarset heitkoguste vähendamist saavutada, vastutab iga kokkuleppeosaline eraldi endale kõnealuses kokkuleppes sätestatud heitkoguste taseme eest.

6. Kui osaliste koostööd koordineeriv ja nendega koostööd tegev piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on ise osaline ning kui summaarset heitkoguste vähendamise taset ei suudeta saavutada, vastutab iga piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni liikmesriik eraldi ja koos artikli 24 alusel toimiva organisatsiooniga nimetatud artiklis sätestatud heitkoguste vähendamise kohustuse täitmata jätmise korral.

Artikkel 5

1. I lisas nimetatud osaline loob vähemalt üks aasta enne esimese kohustusperioodi algust riikliku süsteemi nende inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kindlakstegemiseks, mis on Montreali protokolliga reguleerimata. Riikliku süsteemi loomise juhendi ja lõikes 2 käsitletud metoodilise juhendi suhtes teeb otsuse protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents oma esimesel istungil.

2. Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste kindlakstegemiseks kasutatakse metoodikaid, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm ja mille kasutamises on kokku lepitud protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi kolmandal istungil. Kui neid metoodikaid ei kasutata, rakendatakse vajalikke kohandusi metoodika alusel, mille kasutamises on kokku lepitud nimetatud konverentsi esimesel istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab osaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kõnealuseid metoodikaid ja nende kohandusi korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Metoodikate või nende kohanduste muudatusi kohaldatakse üksnes vastava muudatuse tegemisele järgneval kohustusperioodil eesmärgiga teha kindlaks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmist.

3. A lisas loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates seotud gaaside koguste süsinikdioksiid-ekvivalendi arvutamisel kasutatakse globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtusi, mille on heaks kiitnud valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertrühm ja milles on kokku lepitud osaliste konverentsi kolmandal istungil. Tuginedes inter alia valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma töö tulemustele ning teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi soovitustele, vaatab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents kasvuhoonegaasi globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtused korrapäraselt läbi ning muudab neid vastavalt vajadusele, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid. Globaalset soojenemist põhjustava potentsiaali väärtuse muudatusi kohaldatakse üksnes muudatuse tegemisele järgnevale kohustusperioodile artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise kindlakstegemiseks.

Artikkel 6

1. Artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võib I lisas nimetatud osaline kanda teisele sellisele osalisele üle ja neilt omandada teatavas majandusharus inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisele ja inimese rajatud neeldajates sidumise suurendamisele suunatud projektide tulemusena saavutatud heitkoguste vähendamise ühikuid, kui:

a) asjaosalised osalised on projekti heaks kiitnud;

b) projekti rakendamise tulemusel on heitkogused vähenenud või neeldajate tõhusus suurenenud rohkem, kui see oleks suurenenud projektis osalemata;

c) osaline ei omanda heitkoguste vähendamise ühikuid, kui ta ei täida artiklites 5 ja 7 ettenähtud kohustusi;

d) heitkoguste vähendamise ühikute omandamine on täienduseks artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks võetavatele siseriiklikele meetmetele.

2. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võib käesoleva artikli täitmise ning täitmise kontrollimise ja aruandluse juhendeid täiendada oma esimesel istungil või esimesel võimalusel pärast seda.

3. I lisas nimetatud osaline võib volitada juriidilisi isikuid osalema tema vastutusel tegevuses, mille eesmärk on heitkoguste vähendamise ühikuid käesoleva artikli alusel lisada, üle kanda või omandada.

4. Kui vastavalt artikli 8 asjakohastele sätetele on kerkinud küsimus, kas I lisas nimetatud osaline on käesoleva artikli nõuded täitnud, võib heitkoguste vähendamise ühikute ülekandmist ja omandamist jätkata tingimusel, et osaline ei kasuta ühikuid artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks enne, kui küsimus on lahendatud.

Artikkel 7

1. I lisas nimetatud osalisel tuleb koos osaliste konverentsi asjakohase otsuse alusel esitatava iga-aastase ülevaatega, milles käsitletakse Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguseid ja neeldajates seotud gaaside koguseid, esitada artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmise tagamiseks täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 järgi.

2. I lisas nimetatud osaline esitab protokollis ettenähtud kohustuste täitmise tõendamiseks koos konventsiooni artikli 12 kohaselt esitatava riigi aruandega täiendavat informatsiooni, mis määratakse kindlaks lõike 4 alusel.

3. I lisas nimetatud osaline esitab lõike 1 kohase informatsiooni igal aastal, konventsiooni alusel esitatakse esimene ülevaade osalise suhtes protokolli jõustumisele järgneva kohustusperioodi esimesel aastal. Nimetatud osaline esitab lõikes 2 nõutud informatsiooni oma esimese aruande osana ja konventsiooni alusel pärast seda, kui protokoll on osalise suhtes jõustunud ning kui lõikes 4 nimetatud juhend on vastu võetud. Käesolevas artiklis nõutud informatsiooni edaspidise esitamise ajad määrab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, lähtudes tähtaegadest, mis on ette nähtud osaliste konverentsi otsusega.

4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab selles artiklis nõutud informatsiooni ettevalmistamise juhendi vastu oma esimesel istungil ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, lähtudes I lisas nimetatud osaliste riigi aruannete ettevalmistamise juhenditest, mis on vastu võetud osaliste konverentsil. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsustab osalistele lubatud koguste arvestamise viisid enne esimest kohustusperioodi.

Artikkel 8

1. Informatsiooni, mille I lisas nimetatud osaline artikli 7 alusel esitab, vaatab läbi ekspertide töörühm kooskõlas osaliste konverentsi asjakohaste otsustega ja juhendiga, mille on protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vastu võtnud lõike 4 kohaselt. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 1 alusel, vaadatakse igal aastal läbi heitkoguste ülevaadete ning lubatud koguste väljatöötamise ja arvestamise käigus. Informatsioon, mille I lisas nimetatud osaline esitab artikli 7 lõike 2 alusel, vaadatakse läbi riigi aruannete osana.

2. Ekspertide tööd koordineerib sekretariaat ja töörühma kuuluvad eksperdid valitakse konventsiooniosaliste ning vajaduse korral ka valitsustevaheliste organisatsioonide nimetatud ekspertide hulgast kooskõlas osaliste konverentsi asjakohase juhendiga.

3. Läbivaatamise käigus antakse käesoleva protokolli rakendamise kõikidele aspektidele põhjalik ja ulatuslik tehniline hinnang. Ekspertide töörühm koostab protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile esitamiseks aruanded, milles hinnatakse osaliste kohustuste täitmist ning tuuakse esile kohustuste täitmisega seotud võimalikud probleemid ja kohustuste täitmist mõjutavad tegurid. Sekretariaat edastab aruanded konventsiooniosalistele. Sekretariaat koostab aruannetes sisalduvatest protokolli rakendamisega seotud küsimustest nimekirja ja esitab selle läbivaatamiseks protokolliosaliste koosolekuna toimivale osaliste konverentsile.

4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents võtab oma esimesel istungil vastu käesoleva protokolli rakendamise hindamisjuhendi ekspertide töörühma jaoks ja vaatab juhendi edaspidi korrapäraselt läbi, arvestades osaliste konverentsi asjakohaseid otsuseid.

5. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsitleb täidesaatva organi ning vajaduse korral ka teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi abiga:

a) informatsiooni, mille osalised esitavad artikli 7 alusel, ning selle informatsiooni põhjal käesoleva artikli alusel antud eksperthinnangute aruandeid; ja

b) lõike 3 alusel sekretariaadi koostatud nimekirja kuuluvaid küsimusi, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ning osaliste tõstatatud muid küsimusi.

6. Lõikes 5 nimetatud informatsiooni käsitlemise tulemuste alusel teeb protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents otsuseid protokolli kohaldamisel tõusetuvate kõigi küsimuste kohta.

Artikkel 9

1. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents vaatab protokolli korrapäraselt läbi, tuginedes parimale kättesaadavale teaduslikule informatsioonile, kliimamuutuste ja nende mõju koha antud hinnangutele ning asjakohasele tehnika-, sotsiaal- ja majandusinfole. Protokolli läbivaatamine ühitatakse konventsiooni artikli 4 lõike 2 punktis d ja artikli 7 lõike 2 punktis a nimetatud läbivaatamistega ning konventsioonikohaste muude läbivaatamistega. Läbivaatamise alusel võtab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents asjakohaseid meetmeid.

2. Esimene läbivaatamine toimub protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi teisel istungil. Edaspidi toimuvad korrapärased läbivaatused kindlaksmääratud ajal.

Artikkel 10

Osalised, võttes arvesse oma ühiseid ent diferentseeritud kohustusi ning spetsiifilisi riiklikke ja piirkonna arenguprioriteete, -eesmärke ja -tingimusi, ilma et need tooksid I lisas nimetamata osalistele kaasa uusi kohustusi, ent taaskinnitades olemasolevaid konventsiooni artikli 4 lõikes 1 sätestatud kohustusi ning jätkates säästva arengu saavutamiseks nende kohustuste täitmist võttes arvesse konventsiooni artikli 4 lõikeid 3, 5 ja 7:

a) töötavad välja, kus see on asjakohane ja võimalik, kuluefektiivseid riigi ja, kui vajalik, piirkonna programme parandamaks selliste kohalike heitkoguste faktorite, tegevusandmete ja/või -mudelite kvaliteeti, mis kajastavad iga osalise sotsiaalmajanduslikke tingimusi Montreali protokolliga reguleerimata inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste ja neeldajates sidumise riigi aruannete koostamiseks ja perioodiliseks ajakohastamiseks osaliste konverentsi kokkulepitud võrreldavate metoodikate alusel ning järgides osaliste konverentsi vastu võetud juhiseid riigi aruannete koostamiseks;

b) töötavad välja, rakendavad, avaldavad ja korrapäraselt ajakohastavad kliimamuutuste mõju leevendamiseks ning kliimamuutustega kohanemise tõhustamiseks võetavaid meetmeid sisaldavaid riiklikke programme ning vajaduse korral ka piirkonna programme:

i) mis inter alia hõlmavad energeetika-, transpordi- ja tööstussektorit ning põllumajandust, metsandust ja jäätmekäitlust. Peale selle aitaks kliimamuutustega kohanemist tõhustada ruumilise planeerimise täiustamine kohanemistehnoloogiate ja -meetoditega; ja

ii) I lisas nimetatud osalised esitavad informatsiooni käesoleva protokolli järgse tegevuse, sh riigi programmide kohta vastavalt artiklile 7; teised osalised püüavad lülitada vastavalt vajadusele oma riigi aruannetesse informatsiooni programmide kohta, mille kohta osaline arvab, et need sisaldavad meetmeid, mis aitavad kaasa kliimamuutuste ja nende kahjulike tagajärgede vastu suunatud tegevusele, sh kasvuhoonegaaside heitkoguste juurdekasvu vähendamisele, neeldajates sidumise suurendamisele, kompetentsi tõstmisele ning kliimamuutustega kohanemisele;

c) teevad koostööd edendamaks tõhusaid viise kliimamuutustesse puutuvate keskkonnasõbralike tehnoloogiate, oskusteabe, teguviiside ning protsesside arendamiseks, rakendamiseks ning levitamiseks, ning võtavad kõiki rakendatavaid meetmeid selleks, et edendada, lihtsustada ja finantseerida vastavalt vajadusele nende ülekandmist ja neile juurdepääsu võimaldamist, sealjuures esmajoones arengumaadele. Sellised meetmed hõlmavad riigi omandisse kuuluvate keskkonnasõbralike tehnoloogiate efektiivse edasiandmise strateegiaid ja programme, samuti erasektoris selliste tingimuste loomist, mis soodustaksid ja laiendaksid keskkonnasõbralike tehnoloogiate edasiandmist ja juurdepääsu nendele;

d) teevad teiste osalistega koostööd teadus- ja tehnikauuringute osas ning arendavad korrapäraseid vaatlusi võimaldavaid süsteemide hooldust ja arendamist ning andmearhiivide arendamist, et tõhustada kliimamuutuste kahjulike mõjude ärahoidmist ning kliimamuutustega kohanemiseks strateegiate rakendamise sotsiaal-majanduslikke tagajärgi käsitlevate andmete usaldusväärsust; konventsiooni artiklit 5 järgides suurendab osaline riigi võimet osaleda rahvusvahelises ja valitsustevahelises uurimistöös, korrapärastes vaatlustes ja programmides ning koostöövõrkudes;

e) edendavad rahvusvahelisel tasandil, sealjuures vajaduse korral olemasolevaid organeid kasutades, haridus- ja koolitusprogrammide koostamist ja elluviimist ning teevad sellel alal koostööd, mis hõlmab siseriikliku suutlikkuse tugevdamist, esmajoones inimeste ja institutsioonide töövõime parandamist ning personali vahetust või komandeerimist eesmärgiga koolitada vastava ala eksperte, eriti arengumaade jaoks; samuti edendavad riigis üldsuse teadlikkust kliimamuutustest ja üldsuse juurdepääsu kliimamuutusi puudutavale informatsioonile. Välja tuleb töötada sobivad viisid, kuidas neid meetmeid konventsiooni vastavate organite kaudu ellu viia, arvestades konventsiooni artiklit 6;

f) esitavad oma riigi aruandes käesoleva artikli kohast informatsiooni osaliste konverentsi otsuste alusel rakendatud programmide ja meetmete kohta; ja

g) arvestavad käesolevas artiklis sätestatud kohustuste täitmisel täiel määral konventsiooni artikli 4 lõiget 8.

Artikkel 11

1. Artikli 10 rakendamisel järgivad osalised konventsiooni artikli 4 lõikeid 4, 5, 7, 8 ja 9.

2. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised ning teised konventsiooni II lisas nimetatud arenenud osalised võtavad endale konventsiooni artikli 4 lõike 1 järgimiseks kohustuse konventsiooni artikli 4 lõike 3 ja artikli 11 alusel ning konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonna juhtimiseks volitatud üksuse või üksuste kaudu:

a) tagada uusi ja täiendavaid rahalisi ressursse katmaks leppelisi täiskulusid, mida arengumaade hulka kuuluvad osalised teevad konventsiooni artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud ning artikli 10 punktis a nimetatud kohustuste täitmiseks; ja

b) tagada rahalisi ressursse tehnoloogia edasiandmiseks, et arengumaade hulka kuuluvatel osalistel oleks võimalik täielikult katta kokkuleppekohased lisakulud, mis kaasnevad konventsiooni artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 10 ettenähtud kohustuste täitmisega ning mille kohta on artikli 11 alusel sõlminud kokkuleppe arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid ja samas artiklis nimetatud rahvusvaheline üksus või üksused.

Nimetatud kohustuste täitmisel arvestatakse kapitali liikumist ja liikumise prognoositavuse vajadust ning koormuse sobiva jaotuse tähtsust arenenud maade hulka kuuluvate osaliste vahel. Selle artikli suhtes kohaldatakse konventsioonis käsitletud rahandusvaldkonda juhtima volitatud üksusele või üksustele ettenähtud juhendit mutatis mutandis, järgides otsuseid, mille osaliste konverents on teinud enne või pärast protokolli vastuvõtmist.

3. Arenenud maade hulka kuuluvad osalised või muud II lisas nimetatud arenenud osalised võivad artikli 10 rakendamiseks vajalikke rahalisi ressursse tagada ja arengumaade hulka kuuluvad osalisriigid võivad neid vastu võtta ka kahe- või mitmepoolsete piirkondlike või muude mitmepoolsete kanalite kaudu.

Artikkel 12

1. Käesolevas protokollis määratletakse puhta arengu mehhanism.

2. Puhta arengu mehhanismi kohaldamise eesmärk on aidata I lisas nimetamata osalistel järgida säästva arengu põhimõtteid ja aidata kaasa konventsiooni lõppeesmärgi saavutamisele ning I lisas nimetatud osalistel täita artiklis 3 ettenähtud kohustust piirata ja vähendada heitkoguseid.

3. Puhta arengu mehhanismi kehtestamise alusel:

a) saab I lisas nimetamata osaline kasu heitkoguste vähendamise projektidest; ja

b) I lisas nimetatud osalised võivad selliste projektide tulemusena saavutatud tõendatud heitkoguste vähendamist kasutada selleks, et täita artiklis 3 sätestatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuse osa, mille määrab kindlaks protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents.

4. Puhta arengu mehhanismi järgimist kontrollib ja asjakohast tegevust juhendab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ning mehhanismi täitmise järele valvab puhta arengu mehhanismi täitevorgan.

5. Projekti elluviimise tulemusel heitkoguste vähendamist tõendavad protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi poolt määratud üksused, arvestades:

a) projektis osalemise vabatahtlikkust;

b) kliimamuutuste leevendamisega seotud tegelikku, mõõdetavat ja pikaajalist kasu; ja

c) heitkoguste vähenemise sellist ulatust, mis ületab projektita tegevusest tuleneva vähenemise.

6. Puhta arengu mehhanism aitab vajadusel korraldada projektile vastava tõendatava tegevuse rahastamist.

7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents töötab oma esimesel istungil välja menetlusviisid ja -toimingud selguse ja arusaadavuse, tõhususe ning aruandlussuutlikkuse tagamiseks sõltumatu auditi ning projektile vastava tegevuse tõendamise teel.

8. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents tagab, et osa nõuetekohasele projektile vastava tegevusega saadud sissetulekust kasutatakse halduskulude katteks ning selleks, et aidata kliimamuutuste kahjulike mõjude suhtes eriti tundlike arengumaade hulka kuuluvatel osalistel katta kliimamuutustega kohanemisega seotud kulusid.

9. Puhta arengu mehhanismis, sh eespool lõikes 3 punktis a nimetatud meetmetes ning tõendatud heitkoguste vähendamise ühikute omandamises võivad osaleda era- ja/või avalik-õiguslikud subjektid ning selle suhtes rakenduvad puhta arengu mehhanismi täitevorgani juhised.

10. Aastast 2000 kuni esimese kohustusperioodi alguseni omandatud tõendatud heitkoguste vähendamist võib kasutada panusena esimese kohustusperioodi kohustuste täitmisse.

Artikkel 13

1. Konventsiooni kõrgeim organ osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna.

2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungitel osaleda vaatlejana. Kui osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna, teevad protokolli kohta otsuseid üksnes protokolliosalised.

3. Kui osaliste konverents toimib protokolliosaliste koosolekuna, asendatakse ainult konventsiooniosalist esindav konverentsi büroo liige uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hulgast.

4. Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents teostab korrapärast järelevalvet protokolli rakendamise üle ja oma volituste piires teeb protokolli tõhusaks kohaldamiseks vajalikke otsuseid. Ta täidab talle protokolliga määratud järgmisi ülesandeid:

a) hindab talle protokolli alusel antava informatsiooni põhjal, kuidas protokolliosalised protokolli rakendavad, missugune on protokolli alusel võetavate meetmete üldine mõju sealjuures mõju eriti keskkonnale ning sotsiaal- ja majandusseisundile ning nende kogumõju ja kui suurt edu on konventsiooni eesmärgi täitmises saavutatud;

b) võttes vajalikul määral arvesse kõigi konventsiooni artikli 4 lõikes 2 punktis d ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud läbivaatamiste tulemusi, vaatab perioodiliselt läbi käesoleva protokolli osaliste jaoks protokollis sätestatud kohustused, pidades silmas konventsiooni eesmärki, konventsiooni rakendamisel omandatud kogemusi ning teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut, samuti võtab vastu ja käsitleb käesoleva protokolli rakendamise regulaarseid aruandeid;

c) edendab ja soodustab kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks osalistes rakendatavaid abinõusid käsitleva informatsiooni vahetust, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;

d) aitab vähemalt kahe osalise taotlusel neil koordineerida kliimamuutuste ja nende mõju vähendamiseks abinõude rakendamist, arvestades osaliste erisugust olukorda, vastutust ja suutlikkust ning neile protokollis ettenähtud kohustusi;

e) konventsiooni eesmärki ja protokolli järgides ning osaliste konverentsi otsuseid arvestades soodustab ja juhendab protokolli tõhusa rakendamise võrreldavate metoodikate koostamist ja perioodilist täpsustamist;

f) annab soovitusi protokolli rakendamiseks;

g) võtab meetmeid artikli 11 lõikes 2 käsitletud täiendavate rahaliste ressursside saamiseks;

h) asutab protokolli rakendamiseks vajalikke organeid;

i) vajaduse korral taotleb ja kasutab pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning valitsusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide teenuseid ja informatsiooni ning teeb nendega koostööd; ja

j) täidab muid protokolli rakendamiseks vajalikke ülesandeid ning arvestab osaliste konverentsi otsustest tulenevaid ülesandeid.

5. Kui osaliste konverents konsensuse alusel ei otsusta teisiti, rakendatakse osaliste konverentsi menetluskorda ja konventsioonis ettenähtud rahastamismenetlust protokolli suhtes mutatis mutandis.

6. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi esimese istungi kutsub sekretariaat kokku samaks ajaks, kui pärast protokolli jõustumist peetakse osaliste konverentsi esimene istung. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi järgmised korralised istungid peetakse igal aastal samal ajal osaliste konverentsi korraliste istungitega, kui protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents ei otsusta teisiti.

7. Protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi erakorralisi istungeid peetakse ajal, mida peab vajalikuks käesoleva protokolli protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents, või mistahes osalise kirjalikul taotlusel, kui seda taotlust toetab vähemalt üks kolmandik osalistest kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil sekretariaat edastab taotluse osalistele.

8. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon või selle allasutus või Rahvusvaheline Aatomienergia Agentuur või ühe või teise organisatsiooni liikmesriik või vaatlejariik, kes ei ole konventsiooniosaline, võib protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungil olla esindatud vaatlejana. Protokolliga reguleeritavas valdkonnas pädev rahvusvaheline institutsioon või riigi valitsusasutus või valitsusväline institutsioon, kes on sekretariaadile teatanud soovist olla esindatud protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi istungil vaatlejana, võib saada selleks loa, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohalviibivaist osalistest on selle vastu. Vaatlejate juurdepääsu ja osalemise suhtes kohaldatakse lõikes 5 nimetatud menetlust.

Artikkel 14

1. Protokolli sekretariaadi ülesandeid täidab konventsiooni artikli 8 kohaselt asutatud sekretariaat.

2. Sekretariaadi ülesandeid käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 2 ja sekretariaadi töö korraldamist käsitlevat konventsiooni artikli 8 lõiget 3 kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis. Peale selle täidab sekretariaat talle käesoleva protokolliga pandud funktsioone.

Artikkel 15

1. Konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud teaduse ja tehnika küsimustes nõustav organ ja täidesaatev organ täidavad teaduse ning tehnika küsimustes vastavalt nõustava ja täidesaatva organi funktsiooni ka protokolli järgi. Nende kahe organi funktsioonide täitmist käsitlevaid konventsiooni sätteid kohaldatakse protokolli suhtes mutatis mutandis. Protokolli teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungeid peetakse samal ajal konventsiooni teaduse ja tehnika küsimustes nõustava organi ja täidesaatva organi istungitega.

2. Konventsiooniosaline, kes ei ole protokolliosaline, võib protokolli organi istungil osaleda vaatlejana. Kui konventsiooni organ toimib protokolli organina, osaleb protokolli alusel otsuste tegemises üksnes protokolliosaline.

3. Kui konventsiooni artiklite 9 ja 10 alusel asutatud organ täidab oma ülesandeid protokolliga seotud asjades ja kui selle organi büroo liige esindab üksnes konventsiooniosalist, asendatakse ta uue liikmega, kelle valivad protokolliosalised endi hulgast.

Artikkel 16

Protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents käsitleb protokolli suhtes konventsiooni artiklis 13 käsitletud mitmepoolse nõustamismenetluse kohaldamist ja vajaduse korral muudab asjakohast menetlust, arvestades osaliste konverentsi otsuseid. Mis tahes mitmepoolne nõustamismenetlus, mida võidakse kohaldada käesoleva protokolli suhtes, toimib ilma et ta piiraks vastavalt artiklile 18 kehtestatud menetluste ja mehhanismide kohaldamist.

Artikkel 17

Heitkogustega kauplemise ja selle kontrollimise ning asjaomase aruandluse ja arvepidamise põhimõtted ning meetodid ja juhendid kehtestab osaliste konverents. B lisas nimetatud osalised võivad heitkogustega kauplemises osaleda artiklis 3 ettenähtud kohustuste täitmiseks. Heitkogustega kauplemine toetab meetmeid, mida nimetatud artiklis käsitletud heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks võtavad osalised.

Artikkel 18

Esimesel istungil töötab protokolliosaliste koosolekuna toimiv osaliste konverents protokolli rikkumise juhtude selgitamiseks ja käsitlemiseks välja asjakohased ja efektiivsed menetlused ja mehhanismid käesoleva protokolli rakendamata jätmise juhtude kindlaksmääramiseks ja käsitlemiseks, sh töötab välja kohaldamata jätmise tagajärgede näidisnimekirja, võttes arvesse täitmatajätmise põhjuse, liigi, ulatuse ja sageduse. Mis tahes käesolevas artiklis sätestatud menetlused ja mehhanismid, mis toovad kaasa siduvaid tagajärgi, võetakse vastu käesoleva protokolli muudatusena.

Artikkel 19

Protokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni artikli 14 vaidluste lahendamist käsitlevaid sätteid mutatis mutandis.

Artikkel 20

1. Osalisel on õigus teha protokolli muutmise ettepanekuid.

2. Protokolli muudatus võetakse vastu protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Muudatusettepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosolekut, kus on kavas muudatus vastu võtta. Sekretariaat edastab muudatusettepaneku teksti konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale.

3. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokollis muudatuse tegemise suhtes kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta muudatus vastu koosolekul viibivate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise poolthäälte enamusega. Vastuvõetud muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiulevõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele.

4. Muudatuse vastuvõtmise kiri saadetakse hoiulevõtjale. Lõike 3 kohaselt vastuvõetud muudatus jõustub selle vastuvõtnud osaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on saanud vastuvõtmiskirja vähemalt kolmelt neljandikult protokolliosalistelt.

5. Muu osalise suhtes jõustub muudatus üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on temalt paranduse vastuvõtmise kirja kätte saanud.

Artikkel 21

1. Protokolli lisad on selle lahutamatud osad ning kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse protokolli kohta tehtud viidet viitena protokolli lisale. Pärast protokolli jõustumist vastuvõetud lisas võib esitada üksnes nimekirju ja vormide näidiseid ning muud selgitavat teadus-, tehnika-, menetlus- või haldusteavet.

2. Osaline võib teha ettepanekuid käesoleva protokolli lisade ja nende muudatuste kohta.

3. Protokolli lisa ja selle muudatus võetakse vastu protokolliosaliste koosolekuna toimiva osaliste konverentsi korralisel istungil. Uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti edastab sekretariaat osalistele vähemalt kuus kuud enne koosolekut, kus uus lisa või lisa muudatus kavatsetakse vastu võtta. Sekretariaat edastab uue lisa teksti või lisa muudatuse kohta tehtud ettepaneku teksti konventsiooniosalistele ja konventsioonile alla kirjutanud riikidele ning teadmiseks konventsiooni hoiulevõtjale.

4. Osalised rakendavad abinõusid, et jõuda protokolli uue lisa vastuvõtmises või lisa muutmises kokkuleppele konsensuse teel. Kui jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei jõuta, on viimane abinõu võtta uus lisa või lisa muudatus vastu koosolekul viibivate ja hääletavate osaliste kolmeneljandikulise poolthäälte enamusega. Vastuvõetud lisa või lisa muudatuse teksti edastab sekretariaat hoiulevõtjale, kes saadab selle vastuvõtmiseks kõigile osalistele.

5. Uus lisa või lisa muudatus jõustub protokolliosalise suhtes kuue kuu möödumisel päevast, millal hoiulevõtja on teinud talle lisa või lisa muudatuse vastuvõtmise teatavaks; see ei kehti lõigete 3 ja 4 kohaselt vastuvõetud A ja B lisa muudatuste kohta; lisa või lisa muudatus ei jõustu nende osaliste suhtes, kes on hoiulevõtjale sama aja jooksul kirjalikult teatanud, et ta jätab lisa või selle muudatuse vastu võtmata. Kui osaline võtab lisa või selle muudatuse vastu võtmata jätmise teate tagasi, jõustub lisa või selle muudatus tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on teate tagasivõtmise kirja kätte saanud.

6. Kui lisaga või selle muudatusega samal ajal võetakse vastu protokolli muudatus, jõustuvad lisa või lisa muudatus ja protokolli muudatus ühel ajal.

7. Protokolli A või B lisa muudatus võetakse vastu ja see jõustub artiklis 20 ettenähtud menetluse kohaselt tingimusel, et B lisa muudatus võetakse vastu asjaomase osalise kirjalikul nõusolekul.

Artikkel 22

1. Osalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 nimetatud juhtudel.

2. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioonil on tema pädevusse kuuluvas asjas õigus kasutada oma hääleõigust ja tema häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on protokolliosalised. Organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui hääleõigust kasutab tema liikmesriik, ja kasutab hääleõigust, kui liikmesriik oma hääleõigust ei kasuta.

Artikkel 23

Protokolli hoiulevõtja on ÜRO peasekretär.

Artikkel 24

1. Protokoll on allakirjutamiseks avatud neile riikidele ja piirkonna majanduskoostöö organisatsioonidele, kes on konventsiooniosalised; nimetatud riigid ja organisatsioonid ratifitseerivad, võtavad vastu või kinnitavad konventsiooni. Protokoll on allakirjutamiseks avatud 16. märtsist 1998 kuni 15. märtsini 1999 ÜRO peakorteris New Yorgis. Protokoll on avatud ühinemiseks alates sellele päevale järgnevast päevast, mil see suletakse allakirjutamiseks. Protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri edastatakse hoiulevõtjale.

2. Protokolliosaliseks saav piirkonna majanduskoostöö organisatsioon täidab protokollis ettenähtud kohustusi sellest sõltumata, kas tema liikmesriigid on protokolliosalised. Kui protokolliosalised on organisatsioon ja selle liikmesriik või liikmesriigid, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid, kuidas jaotada vastutust protokolliga ettenähtud kohustuste täitmisel. Sellistel juhtudel ei ole organisatsioonil ja selle liikmesriikidel õigust kasutada protokollis ettenähtud õigusi samaaegselt.

3. Piirkonna majanduskoostöö organisatsioon teeb oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjas teatavaks, milline on tema pädevus protokolliga reguleeritud valdkonnas. Organisatsioon teatab oma pädevuse olulisest muutumisest hoiulevõtjale, kes informeerib sellest osalisi.

Artikkel 25

1. Protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui vähemalt 55 konventsiooniosalist, nende hulgas I lisas nimetatud osalised, kes kokku on õhku paisanud üle 55 protsendi I lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldkogusest, on edastanud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiulevõtjale.

2. Esimeses lisas nimetatud osaliste süsinikdioksiidi õhkuheite 1990. aasta üldkogus on käesoleva artikli tähenduses suurus, millest I lisas nimetatud protokolliosalised on teatanud enne protokolli vastuvõtmist või selle vastuvõtmise päeval oma riigi esimeses aruandes, mis on esitatud konventsiooni artikli 12 kohaselt.

3. Kui riik või piirkonna majanduskoostöö organisatsioon ratifitseerib protokolli või võtab selle vastu või kinnitab selle või ühineb protokolliga pärast seda, kui protokolli jõustumise kohta lõikes 1 ettenähtud nõuded on täidetud, jõustub protokoll tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist.

4. Käesoleva artikli kohaselt ei käsitata piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni hoiuleantud kirja tema liikmesriikide kirjade täiendusena.

Artikkel 26

Protokolli suhtes ei või teha reservatsioone.

Artikkel 27

1. Osaline võib protokolli selle hoiulevõtjale saadetava kirjaliku teatega alati denonsseerida, kui tema suhtes protokolli jõustumisest on möödunud kolm aastat.

2. Denonsseerimine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoiulevõtja on denonsseerimisteate kätte saanud, või denonsseerimisteates märgitud hilisemal ajal.

3. Kui osaline denonsseerib konventsiooni, tähendab see, et ta on enda suhtes ühtaegu denonsseerinud protokolli.

Artikkel 28

Protokolli originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule ÜRO peasekretärile.

VASTU VÕETUD üheteistkümnendal detsembril 1997. aastal Kyotos.

--------------------------------------------------

A LISA

Kasvuhoonegaasid

Süsinikdioksiid (CO2)

Metaan (CH4)

Dilämmastikoksiid (N2O)

Fluorosüsivesinikud (HFCs)

Perfluorosüsivesinikud (PFCs)

Väävelheksafluoriid (SF6)

Majandusharu ja heiteallika liik

Energeetika

Kütuse põletamine

Energeetikatööstus

Töötlev tööstus ja ehitus

Veondus

Muud majandusharud

Muud allikad

Kütustest pärinevad lenduvad heitmed

Tahked kütused

Nafta ja maagaas

Muud kütused

Tööstus

Maavarade kaevandamine

Keemiatööstus

Metallitootmine

Muu tootmine

Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tootmine

Halogeensüsivesinike ja väävelheksafluoriidi tarbimine

Muu tootmine

Lahustite ja muude toodete kasutamine

Põllumajandus

Soolesisene fermentatsioon

Sõnnikukäitlus

Riisikasvatus

Mullaharimine

Savannide tahtlik põletamine

Põllumajandusjääkide välioludes põletamine

Muud protsessid

Jäätmekäitlus

Tahkete jäätmete maismaal ladustamine

Reoveekäitlus

Jäätmete põletamine

Muu tegevus

--------------------------------------------------

B LISA

Osaliste õhkuheitekoguste piiramise ja vähendamise kohustused

(protsent alusaasta või -perioodi kogusest)

Ameerika Ühendriigid 93

Austraalia 108

Austria 92

Belgia 92

Bulgaaria [1] 92

Eesti [2] 92

Euroopa Ühendus 92

Hispaania 92

Holland 92

Horvaatia [3] 95

Iirimaa 92

Island 110

Itaalia 92

Jaapan 94

Kanada 94

Kreeka 92

Läti [4] 92

Leedu [5] 92

Liechtenstein 92

Luksemburg 92

Monaco 92

Norra 101

Poola [6] 94

Portugal 92

Prantsusmaa 92

Rootsi 92

Rumeenia [7] 92

Saksamaa 92

Slovakkia [8] 92

Sloveenia [9] 92

Soome 92

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 92

Šveits 92

Taani 92

Tšehhi [10] 92

Ukraina [11] 100

Ungari [12] 94

Uus-Meremaa 100

Vene Föderatsioon [13] 100

[1] Turumajandusele üleminevad riigid.

[2] Turumajandusele üleminevad riigid.

[3] Turumajandusele üleminevad riigid.

[4] Turumajandusele üleminevad riigid.

[5] Turumajandusele üleminevad riigid.

[6] Turumajandusele üleminevad riigid.

[7] Turumajandusele üleminevad riigid.

[8] Turumajandusele üleminevad riigid.

[9] Turumajandusele üleminevad riigid.

[10] Turumajandusele üleminevad riigid.

[11] Turumajandusele üleminevad riigid.

[12] Turumajandusele üleminevad riigid.

[13] Turumajandusele üleminevad riigid.

--------------------------------------------------

II LISA

Heitmekoguste piiramist või vähendamist kirjeldav tabel Euroopa Ühendusele ja selle liikmesriikidele Kyoto protokolli artikli 4 kohaselt lubatud heitmetasemete kindlaksmääramiseks

| Kyoto protokolli B lisas sätestatud heitmekoguste vähendamise kohustus (protsent alusaasta või -perioodi kogusest) |

Euroopa Ühendus | 92 % |

| Kyoto protokolli artikli 4 lõikes 1 sätestatud heitmekoguste piiramise või vähendamise kohustus (protsent alusaasta või -perioodi kogusest) |

Belgia | 92,5 % |

Taani | 79 % |

Saksamaa | 79 % |

Kreeka | 125 % |

Hispaania | 115 % |

Prantsusmaa | 100 % |

Iirimaa | 113 % |

Itaalia | 93,5 % |

Luksemburg | 72 % |

Madalmaad | 94 % |

Austria | 87 % |

Portugal | 127 % |

Soome | 100 % |

Rootsi | 104 % |

Ühendkuningriik | 87,5 % |

--------------------------------------------------

III LISA

Kyoto protokolli artikli 24 lõike 3 kohaselt tehtud Euroopa Ühenduse deklaratsioon

Euroopa Ühenduse praegused liikmesriigid on: Belgia Kuningriik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.

Euroopa Ühendus teatab, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu, eriti selle artikli 175 lõike 1 kohaselt, on tal õigus sõlmida rahvusvahelisi lepinguid ning täita neist tulenevaid kohustusi, mis aitavad kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele:

- keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine;

- inimese tervise kaitsmine;

- loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine;

- meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega.

Euroopa Ühendus teatab, et Kyoto protokolliga ettenähtud heitmekoguse vähendamise kohustus täidetakse ühenduse ja selle liikmesriikide tegevuse kaudu vastavalt nende pädevusele ning et on juba vastu võetud liikmesriikidele siduvad ühenduse õigusaktid, mis käsitlevad kõnealuse protokolliga reguleeritud küsimusi.

Euroopa Ühendus teavitab korrapäraselt asjakohastest ühenduse õigusaktidest konventsiooni artikli 12 kohaselt edastatavas siseriiklikus teabes sisalduva lisateabe raames, et näidata Kyoto protokolli kohaste kohustuste täitmist vastavalt nimetatud protokolli artikli 7 lõikele 2 ja selle juurde kuuluvatele juhistele.

--------------------------------------------------