Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vaheline teadus- ja tehnikakoostöö

Leping

mille kohaselt Šveitsi Konföderatsioon ühineb Euroopa Aatomienergiaühenduse tuumaenergiaalase teadus- ja koolitustegevuse raamprogrammiga (2012–2013)

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,

(edaspidi "Euratom"),

keda esindab Euroopa Komisjon (edaspidi "komisjon"),

ühelt poolt

ning

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON

(edaspidi "Šveits"), keda esindab Šveitsi liidunõukogu,

teiselt poolt,

edaspidi "lepinguosalised",

ARVESTADES, et Šveitsi ja Euratomi vahelised lähedased suhted on lepinguosalistele kasulikud;

ARVESTADES teadus- ja tehnikauuringute tähtsust lepinguosaliste jaoks ning nende vastastikust huvi teha koostööd selles valdkonnas, et paremini kasutada ressursse ja vältida asjatut dubleerimist;

ARVESTADES, et lepinguosalised viivad uurimisprogramme ellu ühist huvi pakkuvates valdkondades;

ARVESTADES, et lepinguosalised on huvitatud nende programmide raames vastastikku kasuliku koostöö tegemisest;

ARVESTADES lepinguosaliste huvi selle vastu, et soodustada oma teadusüksuste vastastikust juurdepääsu teadusuuringutele ja tehnoloogiaarendusele ning koolitustegevusele;

ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühendus ja Šveits sõlmisid 1978. aastal koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi ja plasmafüüsika valdkonnas (edaspidi "termotuumasünteesileping");

ARVESTADES, et lepinguosalised sõlmisid 8. jaanuaril 1986. aastal teadusliku ja tehnilise koostöö raamlepingu (edaspidi "raamleping"), mis jõustus 17. juulil 1987;

ARVESTADES, et raamlepingu artikkel 6 sätestab, et raamlepingu sihiks olev koostöö toimub sellekohaste lepingute kaudu;

ARVESTADES, et 25. juunil 2007 sõlmisid Euroopa Liit ja Šveits teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu, mis jõustus 28. veebruaril 2008 ja mida kohaldati tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007;

ARVESTADES, et eespool nimetatud lepingu artikli 9 lõikes 2 on sätestatud lepingu uuendamine või uuesti läbirääkimine uuringute ja tehnoloogiaarenduse mitmeaastastes raamprogrammides osalemiseks vastastikku kokkulepitud tingimustel;

ARVESTADES, et Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise seitsmes raamprogramm (2012–2013), mis samuti aitab kaasa Euroopa teadusruumi loomisele, võeti vastu nõukogu otsusega 2012/93/Euratom, [1] määrusega (Euratom) nr 139/2012 [2] ning nõukogu otsustega 2012/94/Euratom [3] ja 2012/95/Euratom [4] (edaspidi "Euratomi raamprogramm (2012–2013"));

ARVESTADES, et Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu sätted, käesolev leping ja selle alusel toimuv tegevus ei mõjuta liikmesriikide pädevust arendada Šveitsiga kahepoolseid suhteid teaduse, tehnoloogia ning uurimis- ja arendustegevuse valdkonnas ning sõlmida vajaduse korral sellekohaseid lepinguid;

ARVESTADES, et Euratom sõlmis ITER-projekti ühiseks rakendamiseks loodud ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsiooni asutamislepingu. Vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 21 ning 22. novembri 2007. aasta lepingule (Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Šveitsi Konföderatsiooni (Šveits) vahelise kirjavahetuse vormis kokkulepete sõlmimise kohta, milles käsitletakse ITERi lepingu, ITERi eesõiguste ja puutumatuse lepingu ning laiema lähenemise lepingu kohaldamist Šveitsi territooriumil ja Šveitsi liikmesust ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõttes) kohaldatakse käesolevat lepingut Šveitsi suhtes, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud kolmanda riigina;

ARESTADES, et Euratom on nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsusega loodud ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte liige. Vastavalt kõnealuse otsuse artiklile 2 ning 22. novembri 2007. aasta lepingule (Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) ja Šveitsi Konföderatsiooni (Šveits) vahelise kirjavahetuse vormis kokkulepete sõlmimise kohta, milles käsitletakse ITERi lepingu, ITERi eesõiguste ja puutumatuse lepingu ning laiema lähenemise lepingu kohaldamist Šveitsi territooriumil ja Šveitsi liikmesust ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõttes) sai Šveitsist ühisettevõte liige, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud kolmanda riigina;

ARVESTADES, et Euratom sõlmis Aatomienergiaühenduse ja Jaapani valitsuse vahelise tuumasünteesienergeetika alastele teadusuuringutele laiema lähenemisviisi meetmete ühist rakendamist käsitleva lepingu. Vastavalt kõnealuse lepingu artiklile 26 kohaldatakse käesolevat lepingut Šveitsi suhtes, kes osaleb Euratomi termotuumasünteesiprogrammis täielikult assotsieerunud riigina,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisese

1. Käesoleva lepinguga nähakse ette Šveitsi osalemine Euratomi raamprogrammi (2012–2013) rakendamises, ilma et see piiraks termotuumasünteesilepingu kohaseid tingimusi.

Šveitsi õigussubjektid võivad osaleda kõigis Euratomi raamprogrammi (2012–2013) eriprogrammides.

2. Šveitsi õigussubjektid võivad osaleda Euroopa Liidu Teadusuuringute Ühiskeskuse tegevuses, kuivõrd see osalemine ei ole hõlmatud lõikega 1.

3. Euroopa Liidu õigussubjektid, sh Teadusuuringute Ühiskeskus, võivad osaleda Šveitsi uurimisprogrammides ja/või projektides, mille teemad on samaväärsed Euratomi raamprogrammi (2012–2013) programmide teemadega.

4. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "õigussubjekt" füüsilist isikut või juriidilist isikut, kes on asutatud asukohariigi õiguse või Euroopa Liidu õiguse kohaselt, kellel on iseseisev õigusvõime ja kes omab enda nimel mis tahes õigusi ja kohustusi. Mõiste hõlmab muu hulgas ülikoole, teadusorganisatsioone, tööstusettevõtteid, sealhulgas väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, ning üksikisikuid.

Artikkel 2

Koostöövormid ja -viisid

Koostöö toimub järgmistes vormides.

1. Šveitsi õigussubjektide osalemine kõikides Euratomi raamprogrammi (2012–2013) alusel vastu võetud eriprogrammides vastavalt tingimustele, mis on sätestatud eeskirjades, millega nähakse ette ettevõtjate, teaduskeskuste ja ülikoolide osalemine Euroopa Aatomienergiaühenduse uurimis- ja koolitustegevuses.

2. Šveitsi rahaline osalus Euratomi raamprogrammi (2012–2013) rakendamiseks vastu võetud programmide eelarvetes on määratud kindlaks B lisas.

3. Euroopa Liidu õigussubjektide osalemise Šveitsi teadusprogrammides ja/või -projektides otsustab liidunõukogu Euratomi raamprogrammi (2012–2013) teemadega samaväärsete teemade raames vastavalt asjakohaste Šveitsi eeskirjadega ette nähtud tingimustele ning projekti partnerite ja vastava Šveitsi programmi juhtkonna vahelisele kokkuleppele. Euroopa Liidu õigussubjektid, kes osalevad Šveitsi teadussprogrammides ja/või -projektides, katavad ise oma kulud, sealhulgas oma osa projektide üld- ja halduskuludest, v.a juhul, kui asjakohaste Šveitsi eeskirjadega on ette nähtud teisiti.

4. Lisaks Euratomi raamprogrammi (2012–2013) ning Šveitsi programmide ja/või projektide rakendamist käsitleva teabe ja dokumentatsiooni õigeaegsele vahetamisele võib lepinguosaliste vaheline koostöö toimuda alljärgnevatel viisidel:

a) vahetatakse regulaarselt arvamusi Šveitsi ja Euratomi teaduspoliitika suundade ja prioriteetide ning kavade kohta;

b) arutatakse koostööväljavaateid ja arenguvõimalusi;

c) vahetatakse õigeaegselt teavet Šveitsi ja Euratomi uurimisprogrammide ja -projektide rakendamise ning vastavalt käesolevale lepingule teostatud tööde tulemuste kohta;

d) ühisnõupidamised;

e) korraldatakse teadlaste, inseneride ja tehnikute külastusi ja vahetust;

f) korrapärane ja projektijärgne suhtlus Šveitsi ja Euratomi programmi- ja projektijuhtide vahel;

g) ekspertide osalemine seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades.

Artikkel 3

Kohandamine

Koostööd võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel igal ajal kohandada ja edasi arendada.

Artikkel 4

Intellektuaalomandiga seotud õigused ja kohustused

1. Kooskõlas A lisa ja kohaldatava õigusega on Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad Euratomi raamprogrammis (2012–2013), sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui Euroopa Liidu õigussubjektidel.

2. Kooskõlas A lisa ja kohaldatava õigusega on Euroopa Liidu õigussubjektidel, kes vastavalt artikli 2 lõikele 3 osalevad Šveitsi teadusprogrammides ja/või projektides, sellisest osalemisest tuleneva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamise suhtes samasugused õigused ja kohustused kui Šveitsi õigussubjektidel, kes osalevad kõnealustes programmides ja/või projektides.

Artikkel 5

Finantssätted

Šveitsi rahalist osalust käsitlevad eeskirjad on sätestatud B lisas.

Artikkel 6

Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee

1. Raamlepinguga asutatud Šveitsi ja ühenduste teadusuuringute komitee ülesanne on uurida ja hinnata, kas käesolevat lepingut täidetase nõuetekohaselt, ning tagada, et see oleks nii. Kõigi käesoleva lepingu rakendamise või tõlgendamisega seotud probleemidega pöördutakse kõnealuse komitee poole.

2. Komitee võib otsustada muuta C lisas sisalduvaid viiteid Euroopa Liidu/Euratomi õigusaktidele.

Artikkel 7

Osalemine

1. Ilma et see piiraks artikli 4 sätete kohaldamist, on Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalevatel Šveitsi õigussubjektidel samasugused lepingulised õigused ja kohustused kui Euroopa Liidu õigussubjektidel..

2. Šveitsi õigussubjektide puhul kohaldatakse ettepanekute esitamise ja hindamise ning Euratomi raamprogrammi (2012–2013) alusel toetuslepingute ja lepingute määramise ja sõlmimise suhtes samu tingimusi, mida kohaldatakse samade programmide alusel Euroopa Liidu õigussubjektidega sõlmitavate toetuslepingute ja lepingute puhul.

3. Šveitsil on assotsieerunud riigina õigus teha Euratomi raamprogrammi (2012–2013) raames ettepanekuid hindajate kohta kooskõlas nõukogu määrusega (Euratom) nr 139/2012, millega kehtestatakse ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolide Euroopa Aatomienergiaühenduse raamprogrammi kaudsetes meetmetes osalemise ning teadustöö tulemuste levitamise eeskirjad (2012–2013).

4. Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 3, artikli 2 lõike 3 ja artikli 4 lõike 2 sätete, olemasolevate eeskirjade ja töökorra kohaldamist, võivad Euroopa Liidus asuvad õigussubjektid osaleda artikli 2 lõikes 3 osutatud Šveitsi uurimisprogrammide programmides ja/või projektides võrdsetel tingimustel Šveitsi partneritega. Šveitsi ametiasutused võivad Euroopa Liidu ühe või mitme õigussubjekti projektis osalemise tingimuseks seada vähemalt ühe Šveitsi õigussubjekti osalemise.

Artikkel 8

Liikuvus

Lepinguosalised tagavad kooskõlas kehtivate eeskirjade ja lepingutega piiratud arvu käesoleva lepinguga hõlmatud tegevustes osalevate teadlaste Šveitsi ja Euroopa Liitu sisenemise ning seal viibimise, kuivõrd see on möödapääsmatu kõnealuse tegevuse edukaks teostamiseks.

Artikkel 9

Läbivaatamine ja edasine koostöö

1. Kui Euratom vaatab oma uurimisprogrammid läbi või muudab neid, võidakse käesolev leping vastastikku kokku lepitud tingimustel läbi vaadata või seda võidakse pikendada. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi mis tahes sellise läbivaatamise või pikendamise kohta, samuti vahetatakse teavet kõigis küsimustes, mis otseselt või kaudselt mõjutavad koostööd Šveitsiga Euratomi raamprogrammiga (2012–2013) hõlmatud valdkondades. Šveitsile teatatakse läbivaadatud või pikendatud programmide täpne sisu kahe nädala jooksul alates nende vastuvõtmisest Euratomi poolt. Uurimisprogrammide sellise läbivaatamise või pikendamise korral võib Šveits käesoleva lepingu lõpetada kuuekuulise etteteatamisega. Lepinguosalised teatavad kõigist käesoleva lepingu lõpetamise või pikendamise kavatsustest kolme kuu jooksul pärast Euratomi otsuse vastuvõtmist.

2. Kui Euratom võtab vastu uue mitmeaastase teadus- ja koolitusprogrammi, võidakse käesolevat lepingut lepinguosaliste poolt vastastikku kokku lepitud tingimustel uuendada või see võidakse uuesti läbi rääkida. Lepinguosalised vahetavad teavet ja arvamusi selliste programmide ettevalmistamise kohta või muu poolelioleva või tulevase uurimistegevuse kohta artikli 6 kohase Šveitsi / Euroopa Liidu teadusuuringute komitee kaudu.

Artikkel 10

Seos muude rahvusvaheliste lepingutega

1. Käesoleva lepingu sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks ühte lepinguosalist siduvate muude rahvusvaheliste lepingutega antud eeliseid, mis on ette nähtud ainult kõnealuse lepinguosalise õigussubjektidele.

2. Euratomi raamprogrammiga (2012–2013) assotsieerunud riigis asutatud õigussubjektil on käesoleva lepingu alusel samasugused õigused ja kohustused kui liikmesriigis asutatud õigussubjektil, tingimusel et assotsieerunud riik, milles õigussubjekt on asutatud, on nõustunud andma Šveitsi õigussubjektidele samasugused õigused ja kohustused.

Artikkel 11

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Šveitsi territooriumi suhtes.

Artikkel 12

Lisad

A, B ja C lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 13

Jõustumine ja kohaldamine

1. Lepinguosalised ratifitseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu vastavalt oma kehtivale menetlusele. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad selleks vajalike sisemenetluste lõpuleviimisest.

2. Käesolevat lepingut kohaldatakse alates Euratomi raamprogrammi (2012–2013) algusest kuni 31. detsembrini 2013. Ilma et see piiraks allpool esitatud lõike 5 kohaldamist, võib iga lepinguosaline ajavahemikul 1. jaanuarist 2013 kuni 30. juunini 2013 käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest kirjalikult. Sel juhul lõpetatakse lepingu kohaldamine 31. detsembril 2012.

3. Kui käesolev leping lõpeb lõike 2 kohaselt 31. detsembril 2012, täidab Euratom Šveitsi abisaajate ees võetud kohustusi seni, kuni üks lepinguosaline saab teiselt lepinguosaliselt lõike 2 kohase teate. Kui lõike 2 kohaselt lõpetab käesoleva lepingu Šveits, maksab ta Euratomile hüvitist summas, mis vastab Euratomi 2013. aasta kohustustele Šveitsi abisaajate ees, kuni Euratom saab Šveitsilt kõnealuse teate. Kõnealune hüvitis makstakse hiljemalt 45 päeva pärast komisjoni nõude kättesaamist. B lisa punkti II alapunkti 2 kohaldatakse vastavalt. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingust tulenevate üksikasjade suhtes.

4. Käesolevat lepingut võib muuta ainult lepinguosaliste vastastikusel kirjalikul kokkuleppel. Muudatuste jõustumise menetlus on sama mis käesoleva lepingu jõustumise suhtes kohaldatav menetlus.

5. Kumbki lepinguosaline võib kuuekuulise kirjaliku etteteatamisega käesoleva lepingu igal ajal lõpetada.

6. Lepingu lõpetamise ja/või tähtaja möödumise ajal pooleli olevaid projekte ja tegevust jätkatakse kuni nende lõpuleviimiseni käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. Lepinguosalised lepivad vastastikku kokku kõigi muude lepingu lõpetamisest tulenevate üksikasjade suhtes.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

[1] ELT L 47, 18.2.2012, lk 25.

[2] ELT L 47, 18.2.2012, lk 1.

[3] ELT L 47, 18.2.2012, lk 33.

[4] ELT L 47, 18.2.2012, lk 40.

--------------------------------------------------

A LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE JAGAMISE PÕHIMÕTTED

I. Reguleerimisala

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: "intellektuaalomand" – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

"teadmised" – tulemused, sealhulgas teave, olenemata sellest, kas neid saab kaitsta, samuti autoriõigused või kõnealuse teabega seotud õigused, mis tulenevad patendi, tööstusnäidise, sordiaretuse või neid täiendava kaitse tunnistuse väljaandmise taotlustest või väljaandmisest või muust samalaadsest kaitsest.

II. Lepinguosaliste õigussubjektide intellektuaalomandi õigused

1. Kumbki lepinguosaline tagab, et käesoleva lepingu kohases tegevuses osaleva teise lepinguosalise õigussubjektide intellektuaalomandi õigused ja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused on kooskõlas lepinguosaliste suhtes kohaldatavate asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonidega, kaasa arvatud TRIPS-leping (Maailma Kaubandusorganisatsiooni hallatav intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping), Berni konventsioon (1971. aasta Pariisi akt) ja Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt).

2. Euratomi raamprogrammi (2012–2013) kaudsetes meetmetes osalevatel Šveitsi õigussubjektidel on nõukogu 19. detsembri 2011. aasta määruses (Euratom) nr 139/2012, [1] toetuslepingus ja/või Euratomiga sõlmitud lepingus sätestatud tingimustel intellektuaalomandi õigused ja kohustused kooskõlas punktiga 1.

3. Šveitsi uurimisprogrammides ja/või -projektides osalevatel liidu õigussubjektidel on kooskõlas punktiga 1 intellektuaalomandiga seoses samasugused õigused ja kohustused kui kõnealustes programmides või projektides osalevatel Šveitsi õigussubjektidel.

III. Lepinguosaliste intellektuaalomandi õigused

1. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse nende teadmiste suhtes, mis lepinguosalised on loonud käesoleva lepingu artikli 2 lõike 4 kohase tegevuse käigus, järgmisi eeskirju:

a) teadmised loonud lepinguosaline on kõnealuste teadmiste omanik. Kui lepinguosaliste osakaalu teadmisi loonud tegevuses ei ole võimalik kindlaks määrata, kuuluvad need teadmised neile ühiselt;

b) lepinguosaline, kelle omandis need teadmised on, võimaldab teisel lepinguosalisel neid teadmisi kasutada käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 4 nimetatud tegevuses. Teadmiste kasutusõigused antakse ilma kasutustasuta.

2. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste teaduskirjanduse suhtes järgmisi eeskirju.

a) kui lepinguosaline avaldab käesoleva lepingu kohasest tegevusest tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, teavet ja tulemusi ajakirjade, artiklite, aruannete või raamatute, sealhulgas audiovisuaalsete teostena ja tarkvara kujul, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste teoste tõlkimiseks, paljundamiseks, taasesitamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks;

b) kõigile autoriõigusega kaitstavaid andmeid ja teavet sisaldavatele eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on koostatud käesoleva jao alusel, märgitakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

3. Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, kohaldatakse lepinguosaliste mitteavaldatava teabe suhtes järgmisi eeskirju:

a) edastades teisele lepinguosalisele käesoleva lepingu kohase tegevusega seotud teavet, määrab kumbki lepinguosaline kindlaks teabe, mille avaldamist ta ei soovi;

b) teabe vastu võtnud lepinguosaline võib omal vastutusel edastada avaldamata teavet oma alluvuses olevatele asutustele või isikutele käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetsetel eesmärkidel;

c) mitteavaldatavat teavet andva lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud alapunktis b. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ning kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riiklike tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses;

d) käesoleva lepingu alusel lepinguosaliste esindajate korraldatud seminaridel või muudel kohtumistel esitatud dokumenteerimata avaldamata või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või kaudsetest meetmetest tulenevat teavet käsitletakse konfidentsiaalse teabena tingimusel, et sellise avaldamata või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on enne teabe andmist teavitatud antava teabe konfidentsiaalsusest vastavalt alapunktile a;

e) kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle alapunktide a ja d kohaselt teatavaks saanud avaldamata teabe suhtes kohaldatakse nimetatud punktides sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita alapunktide a ja d sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega, et määrata kindlaks asjakohased meetmed.

[1] ELT L 47, 18.2.2012, lk 1.

--------------------------------------------------

B LISA

ŠVEITSI OSALUST KÄSITLEVAD FINANTSEERKIRJAD

I. Rahalise osaluse kindlaksmääramine

1. Selleks et saada suhtarv, mis määrab Šveitsi osaluse suuruse Euratomi raamprogrammis (2012–2013), v.a Euratomi termotuumasünteesiprogrammis, leitakse turuhindades arvutatud Šveitsi sisemajanduse kogutoodangu suhe Euroopa Liidu liikmesriikide turuhindades arvutatud sisemajanduse kogutoodangu summasse. Suhtarv, mille alusel arvutatakse Šveitsi osalus termotuumasünteesiprogrammis, arvutatakse ka edaspidi termotuumasünteesilepingu alusel. Kõnealuste suhtarvude arvutamise aluseks on Eurostati viimased statistilised andmed, mis on Euroopa Liidu sama aasta eelarve projekti avaldamise ajal kättesaadavad.

2. Komisjon teatab võimalikult kiiresti Šveitsile koos asjakohase taustateabega:

a) Euroopa Liidu eelarve projekti kulukohustuste assigneeringute summad, mis 2013. aastal vastavad Euratomi raamprogrammile (2012–2013);

b) eelarveprojekti kohase osaluse hinnangulise summa, mis vastab 2013. aastal Šveitsi võimalikule osalusele Euratomi raamprogrammis (2012–2013).

3. Niipea kui 2013. aasta üldeelarve on lõplikult vastu võetud, teatab komisjon Šveitsile kulude kalkulatsioonis sisalduvad eespool nimetatud summad.

4. Šveitsi rahaline osalus Euratomi raamprogrammis (2012–2013) määratakse kindlaks lisaks summale, mis on igal aastal Euroopa Liidu üldeelarves määratud kohustuste assigneeringutena, selleks et täita komisjoni rahalised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepinguga hõlmatud programmide ja tegevuste teostamiseks, juhtimiseks ja toimimiseks vajalikust tööst.

II. Maksemenetlused

1. Hiljemalt 31. detsembril 2012 esitab komisjon Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab käesolevast lepingust tulenevale Šveitsi 2012. aasta rahalisele osalusele. Kõnealuse rahastamisnõudega nähakse ette Šveitsi rahalise osaluse maksmine hiljemalt 30 päeva jooksul alates kõnealuse rahastamisnõude saamisest. Selleks et arvutada 2012. aasta summa Šveitsi frankides, kasutab komisjon Šveitsi frangi ja euro vahelise vahetuskursina Euroopa Keskpanga eelmise kuu eelviimase päeva turukurssi või sõltuvalt kättesaadavusest delegatsioonide või muude asjakohaste allikate määratud kõnealuse kuupäeva lähedast kurssi.

Komisjon esitab pärast 1. juulit ja hiljemalt 2013. aasta novembris Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab kõnealuse lepingu kohasele 2013. aasta osalusele ja mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punkti I alapunkti 1 alusel, v.a juhul, kui käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse 31. detsembril 2012 kooskõlas artikli 13 lõikega 2. Kõnealuse rahastamisnõudega nähakse ette kõnealuse osaluse maksmine hiljemalt 30 päeva jooksul alates rahastamisnõude saamisest.

2. Šveitsi 2012. aasta rahaline osalus makstakse Šveitsi frankides ning 2013. aasta osalus väljendatakse eurodes ja makstakse eurodes komisjoni esitatud rahastamisnõuetel märgitud pangakontole.

3. Šveits tasub oma käesoleva lepingu kohase makse punktis 1 esitatud ajakava kohaselt. Maksega viivitamisel tuleb maksta viivist, mille määr on võrdne ühe kuu Euroopa pankadevahelise rahaturu noteeritud euro intressiga (EURIBOR), nii nagu see on avaldatud Reutersi lehel EURIBOR01 (Telerate'i süsteemi leheküljel 248). Intressimäärale lisandub 1,5 protsendipunkti iga viivitatud kuu kohta. Kõrgendatud määra kohaldatakse kogu viivitusaja suhtes. Viivist tuleb siiski maksta üksnes juhul, kui makse tasutakse pärast punktis 1 osutatud maksetähtaegu.

4. Reisikulud, mida Šveitsi esindajad ja eksperdid kannavad teaduskomiteede töös osalemiseks ning Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalejad selle rakendamiseks, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, mida praegu kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide esindajate ja ekspertide suhtes.

III. Rakendamistingimused

1. Käesoleva lisa kohane Šveitsi rahaline osalus Euratomi raamprogrammis (2012–2013) jääb asjaomasel eelarveaastal tavaliselt muutumatuks.

2. Iga eelarveaasta (n) kontode sulgemise ajal täpsustab komisjon tulude ja kulude aruande koostamise raames Šveitsi osalusega seotud kontosid, võttes arvesse muudatusi, mis on eelarveaasta jooksul toimunud ülekannete, maksete tühistamiste, üleviimiste, või lisa- ja paranduseelarvete tagajärjel. Selliseid täpsustusi tehakse aasta (n + 1) esimese makse tegemise ajal. Viimane selline täpsustus tehakse siiski hiljemalt juulis, neljandal aastal pärast Euratomi raamprogrammi (2012–2013) lõppu. Šveitsi maksed kantakse Euratomi programmidesse eelarvelaekumistena, mis märgitakse Euroopa Liidu üldeelarve tulude kalkulatsiooni asjakohastesse rubriikidesse.

IV. Teave

1. 2013. aasta makse tegemise ajal koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks Euratomi raamprogrammi (2012–2013) assigneeringute aruanne 2012. aasta kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.

Hiljemalt 30. aprillil 2014 koostatakse ja esitatakse Šveitsile teadmiseks Euratomi raamprogrammi (2012–2013) assigneeringute aruanne 2013. aasta kohta komisjoni tulude ja kulude aruande vormis.

2. Komisjon edastab Šveitsile statistika ja kogu muu üldise finantsteabe, mis on seotud Euratomi raamprogrammi rakendamisega ja mis tehakse kättesaadavaks liikmesriikidele.

--------------------------------------------------

C LISA

EURATOMI RAAMPROGRAMMI (2012–2013) ŠVEITSI OSALEJATE FINANTSKONTROLL

I. Otsene teabevahetus

Komisjon suhtleb otse Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalevate Šveitsi õigussubjektide ja nende alltöövõtjatega. Viimased esitavad otse komisjonile kogu asjakohase teabe ja dokumentatsiooni, mis neil tuleb esitada käesolevas lepingus osutatud sätete kohaselt ja sätete rakendamiseks sõlmitud toetuslepingute ja lepingute alusel.

II. Auditid

1. Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, [1] mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010, [2] ja komisjoni määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, [3] mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, [4] ning muudele käesolevas lepingus osutatud eeskirjadele võib Šveitsis asuvate programmis osalejatega sõlmitavates toetuslepingutes ja lepingutes ette näha teaduslikke, finants-, tehnoloogilisi või muid auditeid, mida komisjoni esindajad või muud komisjoni volitatud isikud võivad teostada osalejate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas igal ajal.

2. Komisjoni esindajatele või muudele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite teostamiseks vajalik juurdepääs tegevuskohtadele, objektidele ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul. Selline juurdepääsuõigus peab olema selgesõnaliselt sätestatud käesolevas lepingus osutatud sätete rakendamiseks sõlmitavates toetuslepingutes ja lepingutes.

3. Euroopa Kontrollikojal on samad õigused mis komisjonil.

4. Auditid võib kõnealustes toetuslepingutes ja/või lepingutes sätestatud tingimustel teha ka pärast Euratomi raamprogrammi (2012–2013) või käesoleva lepingu lõppemist.

5. Šveitsi Riigikontrollile teatatakse Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest ette. Selline teatamine ei ole auditite tegemise õiguslik eeltingimus.

III. Kohapealsed kontrollid

1. Käesoleva lepingu raames on komisjonil (OLAF) õigus teostada Šveitsi territooriumil kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 [5] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1073/1999 [6] esitatud tingimustele ja korrale.

2. Kohapealsed kontrollid ja inspekteerimised valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni poolt tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või Šveitsi föderaalse finantskontrolli poolt määratud muude Šveitsi pädevate ametiasutusega, kellele teatakse piisavalt varakult kontrollide ja inspekteerimiste objekt, eesmärk ja õiguslik alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate ametiasutuste töötajad osaleda kohapealsetes kontrollides ja inspekteerimistes.

3. Kui Šveitsi asjaomased ametiasutused seda soovivad, võib komisjon kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi teha koos nendega.

4. Kui Euratomi raamprogrammis (2012–2013) osalejad on vastu kohapealsele kontrollile või inspekteerimisele, annavad Šveitsi ametiasutused, tegutsedes kooskõlas riigi eeskirjadega, komisjoni inspektoritele vajalikku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise tegemiseks.

5. Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul on komisjon kohustatud eespool nimetatud ametiasutust selliste kontrollide ja inspekteerimiste tulemustest teavitama.

IV Teavitamine ja konsulteerimine

1. Käesoleva lisa nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Šveitsi ja ühenduse pädevad ametiasutused regulaarselt teavet ning peavad konsultatsioone, kui üks lepinguosaline seda nõuab.

2. Šveitsi pädevad ametiasutused teatavad komisjonile viivitamata igast asjaolust või kahtlusest, millest nad on teada saanud seoses käesolevas lepingus osutatud sätete rakendamiseks sõlmitud toetuslepingute või lepingute sõlmimisel või kohaldamisel tehtud rikkumistega.

V. Konfidentsiaalsus

Käesoleva lisa alusel ükskõik millises vormis saadetud või vahetatud teabe kohta kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ning sellele laieneb Šveitsi seadustega ja ühenduse institutsioonides rakendatavate vastavate sätetega sarnasele teabele kehtestatud kaitse. Seda teavet võib edastada ainult sellistele isikutele ühenduse ametiasutustes, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitsmiseks.

VI. Haldusmeetmed ja -karistused

Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja -karistusi, mis on ette nähtud määrustes (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on viimati muudetud määrusega (EL, Euratom) nr 1081/2010, [7] ning määruses (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, [8] ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta [9].

VII. Sissenõudmine ja jõustamine

Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad otsused, mis komisjon on Euratomi raamprogrammi (2012–2013) raames teinud ja millega kehtestatakse rahaline kohustus muudele isikutele peale riikide, on Šveitsis jõustatavad. Täitekorraldus antakse välja ning selle suhtes ei kohaldata muid kontrolle kui need, mis hõlmavad selle autentsuse kinnitamist Šveitsi valitsuse määratud ametiasutuste poolt. Šveitsi valitsus teavitab komisjoni enda määratud ametiasutustest. Jõustamine toimub vastavalt Šveitsi menetlusnormidele. Täitekorralduse õiguspärasust on õigus kontrollida Euroopa Liidu Kohtul. Samadel tingimustel jõustatakse Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on tehtud Euratomi raamprogrammi (2012–2013) alusel sõlmitud lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.

[1] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

[2] ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

[3] EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

[4] ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.

[5] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

[6] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

[7] ELT L 311, 26.11.2010, lk 9.

[8] ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.

[9] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

--------------------------------------------------