4.

IV lisa muudetakse järgmiselt: a) artiklit 3 muudetakse järgmiselt: i) lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega: “a) hinnatakse vajadusi, võttes arvesse sissetulekut inimese kohta, rahvaarvu, sotsiaalseid näitajaid ja võlataset, eksporditulu vähenemist ja sõltuvust eksporditulust, eelkõige põllumajanduse ja mäetööstuse valdkonnas. AKV vähim arenenud riikidele võimaldatakse erikohtlemist ning AKV saareriikide ja raskesti ligipääsetavate riikide haavatavust võetakse asjakohaselt arvesse. Lisaks sellele võetakse arvesse erilisi raskusi konfliktijärgses olukorras olevates riikides ja riikides, mida on tabanud looduskatastroofid, ja”; ii) lisatakse järgmine lõige: “5. Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 5 lõike 7 kohaldamist, võib ühendus erivajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele riigile eraldatud vahendeid.”; b) artiklit 4 muudetakse järgmiselt: i) lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Eespool osutatud teabe alusel koostab iga AKV riik oma riigi toetamise kavas väljendatud arengueesmärkide ja prioriteetide põhjal soovituskava eelnõu, mille ta esitab ühendusele. Soovituskava eelnõusse märgitakse: a) sihtvaldkond või -valdkonnad, millele toetus peaks keskenduma; b) sobivaimad meetmed sihtvaldkonna või -valdkondade eesmärkide saavutamiseks; c) sihtvaldkondadesse mittekuuluvatele kavadele ja projektidele ettenähtud vahendid ja/või selliste meetmete põhijooned ning iga sellise kava või projekti puhul kasutatavad vahendid; d) nende abikõlblike valitsusväliste osalejate liigid, kes vastavad ministrite nõukogu määratud abisaamise kriteeriumidele, neile eraldatud vahendid ja toetatav tegevus, mis peab olema mittetulunduslikku laadi; e) ettepanekud piirkondlikeks kavadeks ja projektideks; f) varu, et kindlustada end võimalike nõuete vastu ning katta suurenenud ja ettenägematud kulud.”; ii) lõige 3 asendatakse järgmisega: “3. Asjaomane AKV riik ja ühendus vahetavad soovituskava eelnõu kohta arvamusi. Soovituskava võetakse vastu ühenduse nimel tegutseva komisjoni ja asjaomase AKV riigi ühisel kokkuleppel. Vastuvõetuna on see siduv nii ühendusele kui ka kõnealusele riigile. Soovituskava lisatakse riigi toetamise kavale ja lisaks sisaldab see: a) täpseid ja selgepiirilisi meetmeid, eelkõige selliseid, mille saab teoks teha enne kava järgmist läbivaatust; b) soovituskava rakendamise ja läbivaatamise, sealhulgas kohustuste ja väljamaksete ajakava, ja c) läbivaatamisel kasutatavaid näitajaid ja hindamisaluseid.”; iii) lisatakse järgmine lõige: “5. Kui AKV riigis esineb kriisiolukord sõdade või muude konfliktide või erandlike asjaolude tõttu, millel on samaväärsed tagajärjed, mis takistavad siseriiklikul eelarvevahendite käsutajal ülesannete täitmist, võib komisjon ise kasutada ja hallata sellele riigile vastavalt artiklile 3 eritoetuste puhul eraldatud vahendeid. Need eritoetused võivad puudutada poliitikat rahu tagamiseks, konfliktide ohjamiseks ja lahendamiseks, konfliktijärgset toetust, sealhulgas riigi institutsioonilist tugevdamist ning majandus- ja sotsiaalarengu alast tegevust, võttes eelkõige arvesse kõige haavatavamate rahvastikugruppide vajadusi. Komisjon ja asjaomane AKV riik peavad jätkama normaalset kava rakendamist ja toiminguid kohe, kui pädevate koostööd juhtivate asutuste volitused on taastatud.”; c) artiklit 5 muudetakse järgmiselt: i) kogu artiklis asendatakse mõiste “esinduse juht” mõistega “komisjon” ; ii) lõike 4 punkt b asendatakse järgmisega: “b) sihtvaldkonda või -valdkondadesse mittekuuluvaid kavasid ja projekte;” iii) lõige 7 asendatakse järgmisega: “7. Pärast vahe- ja lõppläbivaatuse lõppu võib komisjon ühenduse nimel vahendite jaotust muuta, pidades silmas asjaomase AKV riigi hetkevajadusi ja tulemusi.”; d) artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega: “1. Piirkondlik koostöö sisaldab meetmeid, millest saab kasu ja millesse on kaasatud: a) vähemalt kaks AKV riiki või kõik AKV riigid ning nendes meetmetes osalevad arengumaad, kes ei ole AKV riigid, ja/või b) piirkondlik organ, millesse kuulub vähemalt kaks AKV riiki, kaasa arvatud juhul, kui sellesse kuuluvad riigid, kes ei ole AKV riigid.”; e) artikkel 9 asendatakse järgmisega: “Artikkel 9 Vahendite eraldamine 1. Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus igale piirkonnale vahendite hulga, mida see võib viie aasta jooksul saada. Vahendite suunav jaotus koostatakse vajaduste hinnangu ning piirkondliku koostöö ja integratsiooni käigu ja väljavaadete põhjal. Piisava suurusjärgu saavutamiseks ja tõhususe suurendamiseks võib piirkondlikud ja riiklikud vahendid ühendada selliste piirkondlike meetmete rahastamiseks, kus riiklik osalus on selgelt eristatav. 2. Ilma et see piiraks läbivaatusi käsitleva artikli 11 kohaldamist, võib ühendus uusi vajadusi või erakordset tulemuslikkust silmas pidades suurendada asjaomasele piirkonnale eraldatud vahendeid.”; f) artikli 10 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega: “c) kavad ja projektid, mille abil neid eesmärke saavutada, niivõrd kui need on selgelt piiritletud, ning iga sellise kava või projekti osa jaoks kasutatavad vahendid ja nende rakendamise ajakava.”; g) artikkel 12 asendatakse järgmisega: “Artikkel 12 AKV riikide vaheline koostöö 1. Finantsprotokolliga hõlmatud ajavahemiku alguses teatab ühendus AKV ministrite nõukogule, milline osa selle piirkondlikeks meetmeteks ettenähtud vahenditest tuleb hoida nendeks meetmeteks, millest saavad kasu paljud või kõik AKV riigid. Need meetmed ei pea olema seotud geograafilise asukohaga. 2. Võttes arvesse uusi vajadusi AKV-sisese tegevuse mõjude täiendamiseks, võib ühendus suurendada AKV riikide vahelisele koostööle eraldatud vahendeid.”; h) artikkel 13 asendatakse järgmisega: “Artikkel 13 Rahastamistaotlused 1. Piirkondlike kavade rahastamistaotlused esitab: a) nõuetekohaselt volitatud piirkondlik organ või organisatsioon või b) nõuetekohaselt volitatud allpiirkondlik organ või organisatsioon või kavandamisjärgust osa võttev asjakohases piirkonnas paiknev AKV riik, kui meede on määratletud piirkondlikus soovituskavas. 2. AKV riikide vaheliste kavade rahastamise taotluse esitab (esitavad): a) vähemalt 3 nõuetekohaselt volitatud piirkondlikku organit või organisatsiooni, kes esindavad eri geograafilisi piirkondi, või vähemalt kaks AKV riiki igast nimetatud kolmest piirkonnast või b) AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee või c) AKV suursaadikute komitee eelneval heakskiidul rahvusvahelised organisatsioonid, näiteks Aafrika Liit, kelle tegevus aitab kaasa piirkondliku koostöö ja integratsiooni eesmärkide saavutamisele.”; i) artikkel 14 asendatakse järgmisega: “Artikkel 14 Rakenduskord 1. [jäetakse välja] 2. [jäetakse välja] 3. Piirkondliku koostöö, sealhulgas AKV riikide vahelise koostöö eesmärke ja tunnusjooni arvesse võttes kohaldatakse sellealaste meetmete suhtes arengu rahastamise koostööks kehtestatud korda. 4. Iga fondi vahenditest rahastatud piirkondlik kava või projekt annab eelkõige ja vastavalt lõigetele 5 ja 6 alust: a) artikli 17 kohase rahastamislepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel; sel juhul nimetab asjaomane organ piirkondliku eelarvevahendite käsutaja, kelle ülesanded vastavad mutatis mutandis siseriikliku eelarvevahendite käsutaja ülesannetele; b) või artiklis 19a kirjeldatud toetuslepingu koostamiseks komisjoni ja ühe artiklis 13 nimetatud organi vahel, olenevalt meetme laadist ja juhul kui kava või projekti elluviimise eest vastutab peale AKV riigi mõni muu asjaomane organ. 5. Fondi vahenditest rahastatavate kavade ja projektide kohta, mille suhtes esitasid rahastamistaotluse artikli 13 lõike 2 lõigus c osutatud rahvusvahelised organisatsioonid, koostatakse toetusleping. 6. Fondi vahenditest rahastatavad kavad ja projektid, mille suhtes esitab rahastamistaotluse AKV ministrite nõukogu või AKV suursaadikute komitee, viib olenevalt meetme laadist ellu kas AKV sekretariaat, sel juhul koostab sekretariaat artikli 17 kohaselt komisjoniga rahastamislepingu, või komisjon.”; j) peatüki 3 pealkiri asendatakse järgmisega: “HINDAMINE JA RAHASTAMINE”; k) artikkel 15 asendatakse järgmisega: “Artikkel 15 Kavade ja projektide määratlemine, koostamine ja hindamine 1. Asjaomase AKV riigi esitatud kavasid ja projekte hinnatakse ühiselt. AKV-EL arengu rahastamise koostöökomitee koostab kavade ja projektide hindamise üldised suunised ja alused. Need kavad ja projektid on üldjuhul mitmeaastased ning võivad hõlmata väikesemahuliste meetmete kombinatsioone teatavas valdkonnas. 2. Koostatud ja rahastamiseks esitatud kava või projekti toimikud peavad sisaldama kogu teavet, mida on vaja kavade või projektide hindamiseks, või kui sellised kavad või projektid ei ole täielikult piiritletud, siis nende hindamiseks vajalikku üldkirjeldust. 3. Kavade ja projektide hindamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse riigi inimressursside piiratust ja tagatakse selliste ressursside arendamist soodustav strateegia. Samuti võetakse arvesse iga AKV riigi eripära ja piirangud. 4. Käesoleva lepingu kohaselt abikõlblike valitsusväliste osalejate poolt elluviidavaid kavasid ja projekte võib hinnata ainult komisjon ning selle alusel võib koostada komisjoni ja valitsusväliste osalejate vahelise artiklis 19a määratletud toetuslepingu. Hindamine peab toimuma kooskõlas artikli 4 lõike 1 punktiga d, milles käsitletakse osalejate liike, nende abikõlblikkust ja toetatava tegevuse laadi. Komisjon teavitab esinduse juhi vahendusel siseriiklikku eelarvevahendite käsutajat selliselt antud toetustest.”; l) artikkel 16 asendatakse järgmisega: “Artikkel 16 Rahastamisettepanek ja -otsus 1. Hindamise järeldused võetakse kokku rahastamisettepanekus, mille lõpliku versiooni koostab komisjon tihedas koostöös asjaomase AKV riigiga. 2. [jäetakse välja] 3. [jäetakse välja] 4. Komisjon teatab ühenduse nimel rahastamisotsusest asjaomasele AKV riigile 90 päeva jooksul pärast lõpliku rahastamisotsuse koostamist. 5. Kui komisjon ühenduse nimel rahastamisettepanekut vastu ei võta, teatatakse asjaomasele AKV riigile viivitamatult selle otsuse põhjustest. Sel juhul võivad asjaomase AKV riigi esindajad 60 päeva jooksul taotleda: a) asja suunamist käesoleva lepingu alusel asutatud AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomiteele või b) enda ärakuulamist ühenduse esindajate poolt. 6. Pärast sellist ärakuulamist teeb komisjon ühenduse nimel lõpliku otsuse rahastamisettepanek vastu võtta või tagasi lükata. Enne otsuse tegemist võib asjaomane AKV riik edastada komisjonile kõik asjaolud, mis võivad osutada vajalikuks tema käsutuses oleva teabe täiendamiseks.”; m) artikkel 17 asendatakse järgmisega: “Artikkel 17 Rahastamisleping 1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, koostavad komisjon ja asjaomane AKV riik rahastamislepingu iga kava või projekti kohta, mida rahastatakse fondi vahenditest. 2. Komisjon ja asjaomane AKV riik koostavad rahastamislepingu 60 päeva jooksul alates sellest, kui komisjon on ühenduse nimel otsuse teinud. Rahastamislepingus: a) määratletakse eelkõige ühendusepoolse rahalise panuse üksikasjad, rahastamiskord ja -tingimused, asjaomase kava või projektiga seotud üld- ja erisätted ning b) nähakse ette piisavad eraldised suurenenud ja ettenägematute kulude katteks. 3. Pärast kavade ja projektide kontode sulgemist saab võimalikud järelejäänud summad asjaomane AKV riik või riigid.”; n) artikkel 18 asendatakse järgmisega: “Artikkel 18 Kulude ületamine 1. Kui ilmneb, et kulud tõenäoliselt ületavad rahastamislepingu alusel eraldatud vahendid, teatab siseriiklik eelarvevahendite käsutaja komisjonile ja palub tema eelnevat nõusolekut nii selle kui ka meetmete suhtes, mida ta kavatseb ületavate kulude katmiseks võtta, vähendades selleks kava või projekti mahtu või võttes appi riiklikud või muud kui ühendusest pärinevad vahendid. 2. Kui ei ole võimalik kava või projekti mahtu vähendada või ülekulu muudest vahenditest katta, võib komisjon ühenduse nimel siseriikliku eelarvevahendite käsutaja põhjendatud nõudmisel teha soovituskava vahendite suhtes täiendava rahastamise otsuse.”; o) artikkel 19 asendatakse järgmisega: “Artikkel 19 Tagantjärele rahastamine 1. Et tagada projektide kiire alustamine, vältida pause järjestikuste projektide vahel ja viivitusi, võivad AKV riigid projekti hindamise lõppedes ja enne rahastamise otsustamist, eelrahastada kavade käivitamisega seotud meetmeid, eel- ja hooajatöid, pika tarnetähtajaga varustuse tellimusi ja mõningaid käimasolevaid meetmeid. Sellised kulutused tuleb teha käesolevas lepingus ettenähtud korras. 2. Lõikes 1 nimetatud kulutused tuleb nimetada rahastamisettepanekus ning see ei mõjuta komisjoni rahastamisotsust ühenduse nimel. 3. Käesoleva artikli alusel tehtud AKV riigi kulutusi rahastatakse kava või projekti jaoks määratud summadest tagantjärele, kui rahastamisleping on allakirjutatud.”; p) peatüki 4 pealkiri asendatakse järgmisega: “RAKENDAMINE”; q) lisatakse järgmised artiklid: “Artikkel 19a Rakendusmeetmed 1. Fondi vahenditest rahastatavad kavad ja projektid, mille rahastamise tagab komisjon, rakendatakse peamiselt järgmiste vahendite abil: a) hankelepingute sõlmimine; b) toetuste andmine; c) tööde teostamine otsese töövõtu korras; d) otseväljamaksed eelarvetoetuste raames, valdkondlike kavade toetused, toetused võlakoorma kergendamiseks ning toetused eksporditulu lühiajaliste kõikumiste korral. 2. Käesolevas lisas tähendavad hankelepingud kirjalikult vormistatud tasulisi lepinguid vallasvara tarnimiseks, tööde teostamiseks või teenuste osutamiseks tasu eest. 3. Käesolevas lisas tähendavad toetused otsest rahalist panust, mida antakse selleks, et annetuse teel rahastada: a) käesoleva lepingu või selle kohaselt vastu võetud kava või projekti eesmärkide saavutamiseks võetud meedet või b) sellist eesmärki taotleva organi tööd. Toetuste kohta sõlmitakse kirjalik leping. Artikkel 19b Peatamissättega pakkumiskutse Projektide kiire käivitamise tagamiseks võivad AKV riigid igal nõuetekohaselt põhjendatud juhul ja kokkuleppel komisjoniga esitada projekti hindamise lõppedes ja enne rahastamisotsuse tegemist pakkumiskutseid igat liiki lepingute kohta, mis sisaldavad peatamissätet. See säte tuleb märkida rahastamisettepanekusse.”; r) artikkel 20 asendatakse järgmisega: “Artikkel 20 Kõlblikkus Kui artikli 22 kohaselt ei ole tehtud erandit ja ilma et see piiraks artikli 26 kohaldamist: 1) võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda kõik AKV riikide ja ühenduse liikmesriikide füüsilised ja juriidilised isikud; 2) peavad kõik fondist rahastatava lepingu alusel tehtavad tarned ja ostetud materjalid pärinema punktis 1 sätestatud kõlblikust riigist. Seoses sellega hinnatakse mõiste “päritolustaatusega tooted” määratlust asjakohaste rahvusvaheliste lepingute põhjal, kusjuures ühendusest pärinevad tooted hõlmavad ka ülemeremaadest ja -territooriumidelt pärinevaid tooteid; 3) võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või fondist rahastatavate toetuste andmises osaleda rahvusvahelised organisatsioonid; 4) kui rahastatakse rahvusvahelise organisatsiooni vahendusel rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punktis 1 sätestatud kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik selle organisatsiooni eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud, kusjuures jälgitakse kõikide abiandjate võrdse kohtlemise põhimõtet. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes; 5) kui rahastatakse piirkondliku algatuse raames rakendatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomases algatuses osaleva riigi füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes; 6) kui rahastatakse kolmanda riigiga kaasrahastatavat meedet, võivad hankelepingute sõlmimismenetluses või toetuste andmises osaleda kõik punkti 1 tähenduses kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud ning kõik asjaomase kolmanda riigi eeskirjade kohaselt kõlblikud füüsilised ja juriidilised isikud. Samad eeskirjad kehtivad tarnete ja materjalide suhtes.”; s) artikkel 22 asendatakse järgmisega: “Artikkel 22 Erandid 1. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib asjaomaste AKV riikide põhjendatud nõudmisel lubada artikli 20 alusel mittekõlblikest kolmandatest riikidest pärit füüsilistel ja juriidilistel isikutel osaleda hankelepingute sõlmimismenetluses või ühenduse rahastatavate toetuste andmises. Asjaomased AKV riigid esitavad komisjonile iga sellise juhu kohta sellise erandi tegemise otsustamiseks vajaliku teabe pöörates erilist tähelepanu: a) asjaomase AKV riigi geograafilisele asukohale; b) liikmesriikide ja AKV riikide ettevõtjate, tarnijate ja nõustajate konkurentsivõimele; c) vajadusele vältida lepingu täitmiskulude ülemäärast suurenemist; d) veoraskustele ja tarnetähtaegadest tulenevatele viivitustele või muudele samalaadsetele raskustele; e) kohalike tingimustega kõige paremini sobivale tehnoloogiale; f) äärmiselt pakilistele juhtudele; g) toodete ja teenuste kättesaadavusele asjaomastel turgudel. 2. Investeerimisrahastust rahastatavate projektide suhtes kohaldatakse panga hankelepingute sõlmimise eeskirju.”; t) artikkel 24 asendatakse järgmisega: “Artikkel 24 Rakendamine otsese töövõtu korras 1. Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete puhul on kavade ja projektide rakendajaks ühe või mitme asjaomase AKV riigi avalik-õiguslikud või avaliku sektori osalusega asutused või üksused või nende meetmete rakendamise eest vastutav juriidiline isik. 2. Ühendus katab osa asjaomase asutuse kuludest, andes puuduvaid seadmeid ja/või materjale ja/või vahendeid, et asutus saaks hankida vajalikke täiendavaid asjatundjaid asjaomastest AKV riikidest või muudest AKV riikidest. Ühendus katab ainult täiendavate meetmete kulud ja ajutised kulutused, mis on kõnealuste kavade ja projektide nõuete täitmisel hädavajalikud. 3. Otsese töövõtu korras rakendatavate meetmete kohta eelarveid koostades tuleb järgida ühenduse eeskirju, menetlusi ja komisjoni kehtestatud standarddokumente, mis kehtivad asjaomaste eelarvete kinnitamise ajal.”; u) artikkel 26 asendatakse järgmisega: “Artikkel 26 Soodustused 1. Soodustamaks AKV riikide füüsiliste ja juriidiliste isikute võimalikult laialdast osalemist fondist rahastatavate lepingute täitmises võetakse meetmeid, et kasutada nende riikide loodusvarasid ja inimressursse parimal võimalikul viisil. Selleks: a) antakse AKV riikide pakkujatele ehituslepingute puhul, mille maksumus on väiksem kui 5 000 000 EUR, 10 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, kui vähemalt veerand aktsia- või osakapitalist ja juhtkonnast pärineb ühest või mitmest AKV riigist; b) antakse AKV riikide pakkujatele, kelle tarnetest on lepingulise väärtuse järgi vähemalt 50 % AKV päritoluga, tarnelepingute puhul 15 % hinnasoodustust võrreldes majanduslikult, tehniliselt ja halduslikult samaväärsete pakkujatega, olenemata tarnelepingu maksumusest; c) eelistatakse teenuslepingute puhul samaväärse majandusliku ja tehnilise kvaliteediga pakkumiste võrdlemisel: i) AKV riikide asjatundjaid, asutusi või nõustamisteenuseid osutavaid äriühinguid; ii) pakkumisi, mille on esitanud AKV äriühing üksinda või koos konsortsiumi kuuluvate Euroopa partneritega, ja iii) pakkumisi, mille on esitanud Euroopa pakkujad, kellel on allhankijaid või asjatundjaid AKV riikidest; d) allhanke kavandamise korral eelistatakse edukale pakkujale AKV riikide füüsilisi isikuid ning äriühinguid ja ettevõtjaid, kes suudavad lepingut täita samasugustel tingimustel, ja e) võib AKV riik pakkumiskutses võimalikele pakkujatele välja pakkuda vastastikusel kokkuleppel valitavate muude AKV riikide äriühingute, ettevõtjate või asjatundjate või nõustajate abi. See koostöö võib toimuda ühisettevõtte, allhankelepingu või töötajate töö käigus koolitamise kaudu. 2. Kui eespool esitatud kriteeriumide põhjal leitakse kaks pakkujat olevat samaväärsed, eelistatakse: a) AKV riigi pakkujat või b) sellise pakkuja puudumisel pakkujat, kes: i) võimaldab AKV riikide loodusvarasid ja inimressursse kasutada parimal võimalikul viisil; ii) kes pakub parimaid allhankevõimalusi AKV riikide äriühingutele, ettevõtjatele või füüsilistele isikutele või iii) AKV riikide või ühenduse füüsiliste isikute, ettevõtjate või äriühingute konsortsiumile.”; v) peatüki 6 pealkiri asendatakse järgmisega: “FONDI VAHENDITE EEST VASTUTAVAD JUHT- JA TÄITEVORGANID”; w) artikkel 34 asendatakse järgmisega: “Artikkel 34 Komisjon 1. Komisjon tagab fondi vahenditega teostatavate meetmete, välja arvatud investeerimisrahastust finantseeritavate meetmete ja intressitoetuste rahastamise, kasutades järgmiseid põhilisi juhtimisviise: a) tsentraliseeritud juhtimine, b) detsentraliseeritud juhtimine. 2. Üldreeglina juhib komisjon fondi rahaliste vahendite kasutamist detsentraliseeritult. Sel juhul täidavad rakendusülesandeid AKV riigid vastavalt artiklile 35. 3. Fondi rahaliste vahendite kasutamise tagamiseks delegeerib komisjon oma täitevvolitused oma talitustele. Komisjon teavitab sellisest volituste delegeerimisest AKV riike ja AKV-EÜ arengu rahastamise koostöökomiteed.”; x) artikkel 35 asendatakse järgmisega: “Artikkel 35 Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja 1. Iga AKV riigi valitsus määrab siseriikliku eelarvevahendite käsutaja, kes esindab teda kõikides toimingutes, mida rahastatakse komisjoni ja panga hallatavatest fondi vahenditest. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja määrab ühe või mitu siseriiklikku eelarvevahendite käsutaja asetäitjat, kes asendavad teda, kui tal ei ole võimalik oma ülesandeid täita, ning teavitab sellest komisjoni. Kui asutuste suutlikkuse ja hea finantshalduse tingimused on täidetud, võib siseriiklik eelarvevahendite käsutaja delegeerida oma ülesanded asjaomaste kavade ja projektide rakendamise alal oma vastutavale siseriiklikule asutusele. Ta teavitab sellest komisjoni. Kui komisjon avastab probleeme fondi vahendite haldamises, võtab ta koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga olukorra parandamiseks ühendust kõigi vajalike isikutega ning võtab vajaduse korral asjakohased meetmed. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja kannab rahalist vastutust ainult talle usaldatud rakendusülesannete eest. Fondi vahendite detsentraliseeritud haldamise korral ja arvestades täiendavaid volitusi, mis komisjon võib siseriiklikule eelarvevahendite käsutajale anda, siseriiklik eelarvevahendite käsutaja: a) vastutab koostöö kooskõlastamise, kavandamise, korralise järelevalve ja iga‐aastaste vahe- ja lõppkokkuvõtete tegemise eest ning tegevuse kooskõlastamise eest abiandjatega; b) vastutab tihedas koostöös komisjoniga kavade ja projektide koostamise, esitamise ja hindamise eest; c) valmistab ette pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid; d) esitab enne pakkumiskutsete ja vajadusel konkursikutsete avaldamist pakkumiskutsete toimikud ja vajadusel konkursikutsete dokumendid komisjonile heakskiitmiseks; e) avaldab tihedas koostöös komisjoniga pakkumiskutsed ning vajadusel konkursikutsed; f) võtab vastu pakkumisi ja vajadusel ettepanekuid ning edastab komisjonile pakkumiste koopiad; on eesistujaks pakkumiste läbivaatamisel ja otsustab läbivaatamise tulemused pakkumiste kehtivuse tähtaja jooksul, pidades silmas hankelepingute heakskiitmiseks vajalikku tähtaega; g) kutsub komisjoni pakkumiste ja vajadusel ettepanekute avamisele ning teatab pakkumiste ja ettepanekute läbivaatamise tulemused komisjonile hankelepingute sõlmimist ja toetuste andmist käsitlevate ettepanekute heakskiitmiseks; h) esitab komisjonile heakskiitmiseks lepingud ja kavade eelarved koos nende lisadega; i) allkirjastab komisjoni heakskiidetud lepingud koos nende lisadega; j) kontrollib kulutusi ja kiidab need heaks talle määratud vahendite piires ja k) võib meetmete rakendamise käigus teha vajalikke kohandusi, et tagada heakskiidetud kavade ja projektide majanduslikult ja tehniliselt õige rakendamine. 2. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja otsustab meetmete rakendamise käigus järgmiste asjaolude üle ja teatab nendest otsustest komisjonile: a) kavade ja projektide üksikasjalikud kohandused ja tehnilised muudatused, kui need ei mõjuta vastuvõetud tehnilist lahendust ning jäävad rahastamislepingus kohandusteks ettenähtud varu piiresse; b) mitut üksust hõlmavate kavade või projektide rakenduskoha muutused, kui need on tehniliselt, majanduslikult või sotsiaalselt põhjendatud; c) viiviste kehtestamine või nendest vabastamine; d) garantiikohustustest vabastamine; e) kaupade ostmine kohalikult turult, olenemata nende päritolust; f) mujalt kui liikmesriikidest või AKV riikidest pärinevate ehitusmaterjalide ja ‐masinate kasutamine tingimusel, et nimetatud riikides samasugust varustust ja masinaid ei toodeta; g) allhanked; h) pakkumiste lõplik heakskiitmine tingimusel, et komisjon viibib esialgse heakskiitmise juures, kinnitab vastava protokolli ja viibib vajaduse korral lõpliku heakskiitmise juures, eelkõige juhul, kui esialgsel heakskiitmisel ülesmärgitud varutingimuste ulatus eeldab suurt lisatööd, ja i) nõustajate ja muude tehnilise abi asjatundjate palkamine.”; y) artikkel 36 asendatakse järgmisega: “Artikkel 36 Esinduse juht 1. Komisjoni esindab ühe või mitme asjaomase AKV riigi heakskiidul igas AKV riigis või igas piirkondlikus rühmas, kes seda selgesõnaliselt taotleb, esindus, mida juhib esinduse juht. Kui esinduse juht määratakse AKV riikide rühmale, võetakse vajalikud meetmed. Esinduse juht esindab komisjoni kõikides tema pädevusvaldkondades ja toimingutes. 2. Esinduse juht on AKV riikide ja organite või lepingu kohaste abikõlblike organisatsioonide jaoks esmane komisjoni esindaja. Ta tegutseb koos siseriikliku eelarvevahendite käsutajaga ning teeb temaga tihedat koostööd. 3. Esinduse juhil on vajalikud juhised ja volitused, et hõlbustada ja kiirendada kõikide käesoleva lepingu kohaste meetmete rakendamist. 4. Esinduse juht teatab riigi ametiasutustele korrapäraselt ühenduse meetmetest, mis võivad vahetult mõjutada ühenduse ja AKV riikide vahelist koostööd.”; z) artikkel 37 asendatakse järgmisega: “Artikkel 37 Maksed 1. AKV riikide vääringutes maksmiseks võib komisjon AKV riikides avada oma nimel AKV riigi ja komisjoni kokkuleppel valitavas riiklikus või riigi osalusega rahaasutuses liikmesriikide vääringutes või eurodes peetavad kontod. Valitud asutus toimib riikliku makseasutusena. 2. Riiklik makseasutus ei saa oma teenuste eest tasu, samuti ei maksa ta hoiustatud vahenditelt intresse. Komisjon varustab kohalikke kontosid mõne liikmesriigi vääringu või eurodega, arvestades tulevast sularahavajadust; hinnang koostatakse aegsasti, et AKV riigid ei peaks meetmeid eelnevalt rahastama ja et väljamaksed ei hilineks. 3. [jäetakse välja] 4. Komisjon teeb maksed vastavalt ühenduse ja komisjoni sätestatud eeskirjadele, vajaduse korral pärast seda, kui siseriiklik eelarvevahendite käsutaja on kulusid kontrollinud ja need heaks kiitnud. 5. [jäetakse välja] 6. Kulutuste kontrollimine, heakskiitmine ja väljamaksete tegemine peab toimuma 90 päeva jooksul pärast maksetähtpäeva. Siseriiklik eelarvevahendite käsutaja töötleb ja edastab maksekorraldused esinduse juhile hiljemalt 45 päeva enne maksetähtpäeva. 7. Makseviivitustest tulenevaid nõudeid rahuldavad asjaomane AKV riik või asjaomased AKV riigid ning komisjon oma omavahenditest: igaüks võrdeliselt viivituse osaga, mille eest ta eespool kirjeldatud korra kohaselt vastutab.”