ET Euroopa Liidu Teataja L 11/9

Nõukogu istungi protokolli kantavad avaldused

Sisukord

1. Nõukogu avaldus artikli 20.12 kohta: „Videokaameraga salvestamine“ (kriminaalvastutus intellektuaalomandi õiguste rikkumise korral). 11

2. Nõukogu avaldus seoses artikli 20.7 ajutise kohaldamisega: „Antav kaitse“ (liikmesriikide pädevused seoses Berni konventsiooniga kaitstud moraalsete õigustega). 11

3. Nõukogu avaldus seoses transpordi ja transporditeenuste ajutise kohaldamisega (seoses pädevuste jaotusega). 11

4. Nõukogu avaldus seoses 22., 23. ja 24. peatüki ajutise kohaldamisega: „Kaubandus ja säästev areng“, „Kaubandus ja töö“, „Kaubandus ja keskkond“ (seoses pädevuste jaotusega). 11

5. Nõukogu avaldus määruse (EL) nr 912/2014 kohaldamise kohta seoses rahalise vastutusega investeeringuvaidluste lahendamisel. 11

6. Komisjoni avaldus seoses geograafiliste tähiste kaitsega. 11

7. Komisjoni avaldus seoses CETA lepingus sisalduva ettevaatusprintsiibiga. 12

8. Komisjon avaldus seoses veega. 12

9. Komisjoni avaldus seoses nõukogu poolt lisatud õiguslike aluste sisuga . 12

10. Iirimaa avaldus (Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohta). 13

11. Ühendkuningriigi avaldus (Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohta). 13

12. Ungari avaldus (CETA ajutise kohaldamise kohta). 13

13. Portugali avaldus (seoses CETA ajutise kohaldamise ja riigi pädevusse kuuluvate küsimuste otsustamisvabadusega). 13

14. Kreeka avaldus (seoses kaitstud päritolunimetuse „Feta“ kaitsmisega CETAs). 13

15. Nõukogu avaldus seoses CETA ajutise kohaldamisalaga. 14

16. Nõukogu avaldus seoses kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnistamise ajutise kohaldamisega (pädevuste jaotus). 14

17. Nõukogu avaldus seoses töötajate kaitse ajutise kohaldamisega (pädevuste jaotus). 14

18. Komisjoni avaldus seoses CETA ühiskomitee otsustega. 15

19. Nõukogu ja liikmesriikide avaldus seoses CETA ühiskomitee otsustega. 15

20. Nõukogu avaldus seoses CETA ajutise kohaldamise lõpetamisega. 15

21. Saksamaa ja Austria avaldus seoses CETA ajutise kohaldamise lõpetamisega. 15

22. Poola avaldus seoses CETA ajutise kohaldamise lõpetamisega. 15

23. Sloveenia avaldus (kahepoolse investeerimiskohtu süsteemi ja mitmete teiste teemade kohta). 15

24. Austria avaldus (ühiskomitees liidu nimel vastu võetavate seisukohtade kohta). 16

25. Poola avaldus (riigi pädevuse ulatuse ja mitmete teiste teemade kohta). 16

26. Komisjoni avaldus põllumajandusloomade kasvu kiirendamiseks kasutatavate hormonaalse toimega ainete keelamise jätkamise kohta (hormoonidega töödeldud veiseliha). 17

27. Komisjoni avaldus riigihangete kohta. 17

28. Komisjoni avaldus Belgia kohustusliku kindlustuse süsteemi ja Belgia õiguse alusel registreeritud vastastikuste kindlustusseltside kohta. 17

29. Komisjoni avaldus avalike teenuste kohta. 18

30. Komisjoni avaldus geneetiliselt muundatud tooteid käsitlevate ELi õigusaktide jätkuva kohaldamise kohta toidu, sööda ja maaharimise osas. 18

31. Komisjoni avaldus mõiste „oluline äritegevus“ tähenduse kohta lepingu artiklis 8.1 („investeeringu“ määratlused). 18

32. Nõukogu ja komisjoni avaldus CETAs käsitletavate põllumajandusküsimuste kohta. 18

33. Euroopa Komisjoni avaldus Kanadaga täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise kohta Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes 19

34. Bulgaaria avaldus (viisavaba reisimise kohta). 19

35. Rumeenia avaldus (viisavaba reisimise kohta). 19

36. Komisjoni ja nõukogu avaldus investeeringute kaitse ja investeerimiskohtu kohta. 20

37. Belgia Kuningriigi avaldus Belgia ja föderaalüksuste poolt CETA allkirjastamiseks täielike volituste kasutamise tingimuste kohta. 21

38. Nõukogu õigustalituse avaldus tõlgendava ühisdokumendi õigusliku laadi kohta. 22

AVALDUSED

Järgmised avaldused moodustavad lahutamatu osa kontekstist, milles nõukogu võtab vastu otsuse CETA liidu nimel allkirjastamise lubamise kohta. Need avaldused kantakse selle nõukogu istungi protokolli.

1. Nõukogu avaldus artikli 20.12 kohta

Nõukogu teatab, et liikmesriikide saavutatud kokkulepe, mis puudutab kriminaalvastutust intellektuaalomandi õiguste rikkumise korral, ei kujuta endast pretsedenti tulevaste Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vaheliste lepingute jaoks.

2. Nõukogu avaldus seoses artikli 20.7 ajutise kohaldamisega

Nõukogu teatab, et tema otsus sellises ulatuses, millega nähakse ette artikli 20.7 ajutine kohaldamine ELi poolt, ei piira pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel niivõrd, kuivõrd see puudutab Berni konventsiooniga kaitstud moraalseid õiguseid.

3. Nõukogu avaldus seoses transpordi ja transporditeenuste ajutise kohaldamisega

Euroopa Liidu Nõukogu teatab, et tema otsus ulatuses, millega nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste kohaldamisalasse kuuluvate transporditeenuste valdkonna sätete ajutine kohaldamine ELi poolt, ei piira pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel selles valdkonnas ning ei takista liikmesriikidel oma pädevuste kasutamist Kanada suhtes nendes küsimustes, mida leping ei hõlma, või muu kolmanda riigi suhtes kõnealusesse kohaldamisalasse kuuluvate transporditeenuste valdkonnas.

4. Nõukogu avaldus seoses 22., 23. ja 24. peatüki ajutise kohaldamisega

Euroopa Liidu Nõukogu teatab, et tema otsus ulatuses, millega nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste kohaldamisalasse kuuluvate 22., 23. ja 24. peatüki sätete ajutine kohaldamine ELi poolt, ei piira pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel selles valdkonnas ning ei takista liikmesriikidel oma pädevuste kasutamist Kanada suhtes nendes küsimustes, mida leping ei hõlma, või muu kolmanda riigi suhtes.

5. Nõukogu avaldus määruse (EL) nr 912/2014 kohaldamise kohta

Nõukogu märgib, et 23. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 912/2014, millega kehtestatakse rahalise vastutuse kindlaksmääramise raamistik investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamisel vahekohtutes, mis on loodud rahvusvaheliste lepingutega, mille osaline on Euroopa Liit, kohaldatakse kõigi ELi ja mis tahes selle liikmesriigi vastu suunatud nõuete ja vaidluste suhtes vastavalt CETA 8. peatüki F jaole (Investori ja riigi vaheliste investeeringuvaidluste lahendamine).

6. Komisjoni avaldus seoses geograafiliste tähiste kaitsega

1. Komisjon hoiab geograafiliste tähiste, sealhulgas kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste üle käimasolevatel ja tulevastel läbirääkimistel tihedat kontakti iga huvitatud liikmesriigiga, kasutades selleks olemasolevaid konsulteerimisstruktuure, ning tervitab ad hoc taotlusi edasiste konsultatsioonide pidamiseks.

2. Komisjon on võtnud kohustuse saavutada kaubanduslepingute üle käimasolevatel ja tulevastel läbirääkimistel liidu registreeritud geograafiliste tähiste parim võimalik kaitse, võttes arvesse iga kaubanduspartneri olukorda ja liikmesriikide huve.

3. Komisjon võtab teadmiseks Kreeka mure seoses tulemustega, mis puudutavad teatavate geograafiliste tähiste kaitset ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) alusel, eelkõige kaitstud päritolunimetuse „Feta“ osas. Komisjon tunnistab, et CETA lepingu artiklis 20.21 sätestatud tingimuste osas saavutatud tulemused, sh seoses päritolunimetusega „Feta“, tagavad kaitse taseme, mis ei loo pretsedenti käimasolevate või tulevaste läbirääkimiste jaoks.

4. Seoses CETA lepinguga kinnitab komisjon oma kavatsust tagada kõnealuses lepingus ette nähtud geograafiliste tähiste kaitse ning muu hulgas selle halduslikke täitemeetmeid käsitlevate sätete range rakendamine, seda ka üksuste puhul, kellel on õigus kasutada artikli 20.21 kohaseid erandeid.

5. Komisjon kohustub täielikult kasutama lepingu artikliga 26.2 loodud CETA geograafiliste tähiste komitee mehhanisme, et tagada Kanada tarbijate nõuetekohane teavitamine CETA artikliga 20.21 hõlmatud toodete kvaliteedist ja omadustest.

6. Komisjon kohustub kasutama hiljemalt viie aasta jooksul CETA lepingus sätestatud asjakohaseid mehhanisme eesmärgiga saavutada lepingu 20-A lisas loetletud kõigi ELi geograafiliste tähiste, sealhulgas „Feta“ jaoks samal tasemel kaitse.

7. Komisjon kohustub täielikult ära kasutama CETA artiklis 26.2 sätestatud mehhanisme geograafiliste tähiste kohta eesmärgiga lisada lepingusse uusi geograafilisi tähiseid ELi liikmesriigi taotluse alusel.

8. Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1144/2014 (siseturul ja kolmandates riikides võetavate põllumajandustoodete teavitus- ja müügiedendusmeetmete kohta) pakutavaid võimalusi, toetab komisjon geograafiliste tähiste edendamiseks jätkuvalt liikmesriike ning geograafiliste tähiste toodete tootjaid ja eksportijaid, eriti nende hulgas kõige haavatavamaid.

7. Komisjoni avaldus seoses CETA lepingus sisalduva ettevaatusprintsiibiga

Komisjon kinnitab, et CETA leping säilitab Euroopa Liidule ja selle liikmesriikidele võimaluse kohaldada oma reguleerimisalase tegevuse aluspõhimõtteid. Euroopa Liidu jaoks hõlmavad kõnealused põhimõtted Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud põhimõtteid ning eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 nimetatud ning artikli 168 lõikes 1, artikli 169 lõigetes 1 ja 2 kajastatud ettevaatusprintsiipi.

Komisjon kinnitab sellest tulenevalt, et mitte ükski CETA lepingu säte ei takista Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaldamist Euroopa Liidus.

8. Komisjon avaldus seoses veega

Komisjon kinnitab taas, et mitte ükski CETA lepingu säte ei mõjuta ühegi liikmesriigi õigust otsustada autonoomselt, kuidas kasutada ja kaitsta oma veeallikaid. CETA lepingu artiklis 1.9 kinnitatakse taas, et mitte ükski lepingu säte ei kohusta Euroopa Liitu lubama vee kaubanduslikku kasutamist mis tahes otstarbel. CETA lepingut kohaldatakse kõnealuses sektoris üksnes juhul, kui Euroopa Liit või selle liikmesriik otsustab autonoomselt lubada vee kaubanduslikku kasutamist.

Isegi kui Euroopa Liidu liikmesriik otsustab lubada vee kaubanduslikku kasutamist, tagab CETA leping liikmesriigile võimaluse oma vastavat otsust muuta, samuti võimaluse reguleerida vee kaubanduslikku kasutamist avaliku poliitika eesmärgil.

9. Komisjoni avaldus seoses õiguslike aluste sisuga

Komisjon võtab teadmiseks, et nõukogu on ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimist käsitleva nõukogu otsuse kohta esitatud komisjoni ettepaneku materiaalõiguslikuks aluseks lisanud ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2, artikli 153 lõike 2 ja artikli 192 lõike 1. Komisjon leiab, et see muudatus ei ole põhjendatud, sest kogu teema on täielikult hõlmatud ELTLi artikliga 207.

10. Iirimaa avaldus

Juhul kui lepingu kohaldamise tõttu Euroopa Liidu poolt on vaja võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaseid meetmeid, järgitakse täiel määral Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) sätteid.

11. Ühendkuningriigi avaldus

Ühendkuningriigil on heameel, et kirjutatakse alla ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelisele laiaulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingule.

Ühendkuningriik leiab siiski, et leping sisaldab sätteid, mis käsitlevad füüsiliste isikute ajutist kohalolekut ärilisel eesmärgil ja tagasivõtmist, mis on kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu III osa V jaotisega. Ühendkuningriik tuletab meelde, et vastavalt aluslepingutele lisatud protokolli nr 21 („Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja rajaneva ala suhtes“) artikli 2 sätetele ei ole Ühendkuningriigile siduv ega tema suhtes kohaldatav ükski liidu poolt kõnealuse jaotise alusel sõlmitud rahvusvahelise lepingu säte, välja arvatud juhul, kui ta kooskõlas protokolli artikliga 3 teatab oma kavatsusest osaleda kavandatud meetme võtmisel ja kohaldamisel.

Selle tulemusena teatas Ühendkuningriik kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 3 nõukogu eesistujale, et ta kavatseb nõukogu otsustes osaleda niivõrd, kuivõrd otsused käsitlevad füüsiliste isikute ajutist kohalolekut ärilisel eesmärgil.

12. Ungari avaldus ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ajutise kohaldamise kohta

Ungari märgib, et kui peaks osutuma vajalikuks Ungari riigisiseste õigusaktide muutmine, et Euroopa Liit saaks ajutiselt kohaldada ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu neid osasid, mis kuuluvad jagatud pädevusse, tehakse kõnealused muudatused Ungari õiguskorra iseloomu tõttu kooskõlas riigisisese ratifitseerimisprotsessiga, mille Ungari kavatseb algatada niipea kui võimalik.

13. Portugali avaldus

Pidades meeles aluslepingutes määratletud Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide jagatud pädevuse põhimõtte austamist, ei mõjuta nõukogu otsused (millega antakse luba sõlmida ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline laiaulatuslik majandus- ja kaubandusleping, see allkirjastada ja seda ajutiselt kohaldada) Portugali otsustamisvabadust riigi pädevusse kuuluvates küsimustes. Kooskõlas põhiseaduse põhimõtete ja normidega sõltub Portugali otsus olla kõnealuse lepinguga seotud siseriiklike ratifitseerimismenetluste lõpuleviimisest ning lepingu jõustumisest rahvusvahelises õigussüsteemis.

14. Kreeka avaldus

Kreeka märgib, et ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) üle peetud läbirääkimistel saavutatud tulemused annavad Kreeka juustule „Feta“ millele on kaitstud päritolunimetustega tooteid käsitleva ELi õiguse alusel antud erikaitse, üksnes minimaalse tasemega kaitse ja sellisel kujul ei loo see pretsedenti edaspidi ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitavatele kaubanduskokkulepetele.

Kreeka leiab, et kaitstud päritolunimetusele „Feta“ kui ühele peamistest ELi geograafilistest tähistest tuleks anda samaväärse tähtsusega ELi geograafilistele tähistele antava kaitsega samaväärne kaitse. Peale selle leiab Kreeka, et kaitstud päritolunimetuse „Feta“ ja muude geograafiliste tähiste kaitse aitab suurel määral kaasa piirkondliku arengu, majanduskasvu ja tööhõive edendamisele Euroopa Liidus. CETAga saavutatud tulemused kaitstud päritolunimetuse „Feta“ erikaitse suhtes ei võta üldse arvesse eespool nimetatud eesmärke ning seega ei taga selle toote täielikku kaitset Kanada turul.

Seejuures võtab Kreeka täielikult teadmiseks Euroopa Komisjoni kohustuse saavutada: a) eespool kirjeldatud eesmärke piisavalt arvesse võttes ELi registreeritud geograafiliste tähiste, sealhulgas kaitstud päritolunimetuse „Feta“ parim võimalik kaitse tase kolmandate riikidega kaubanduslepingute üle praegu või tulevikus peetavatel läbirääkimistel, ning b) võtta kõik vajalikud meetmed kaitstud päritolunimetuse „Feta“ kaitsmiseks mitte ainult ELis, vaid ka kolmandate riikide turgudel, eelkõige seoses ebaõiglaste tavade kasutamisega, mille tulemusena esitatakse tarbijatele eksitavat teavet.

Sellega seoses tervitab Kreeka Euroopa Komisjoni avaldust, mis puudutab järgmist: 1) komisjoni kohustub säilitama huvitatud liikmesriikidega tihedad kontaktid geograafiliste tähiste üle praegu või tulevikus peetavatel läbirääkimistel; 2) komisjonil on kohustus saavutada käimasolevatel või tulevastel läbirääkimistel geograafiliste tähiste jaoks parim võimalik kaitsetase; 3) komisjon kavatseb koostöös kõigi pädevate Kanada ametiasutustega tagada CETAga kehtestatud kaitse range rakendamise, nimelt nõuetekohaste siseriiklike Kanada halduslike rakendusmehhanismide loomuse, et kohandada Kanada siseturg vastavalt CETA sätetele, ja artikli 20 lõikes 21 sätestatud erandite kasutamise õigust omavate Kanada üksuste registreerimise; 4) komisjon kohustub täielikult kasutama CETA geograafiliste tähiste komitee mehhanisme, et tagada Kanada tarbijate nõuetekohane teavitamine CETA artikli 20 lõikega 21 hõlmatud toodete kvaliteedist ja omadustest; 5) komisjon on kohustatud kasutama viie (5) aasta jooksul alates CETA jõustumisest sobivaid mehhanisme, et saavutada kõigi CETAs hõlmatud ELi geograafiliste tähiste, sealhulgas kaitstud päritolunimetuse „Feta“ samaväärne kaitse; 6) komisjon toetab Kreekat tema jõupingutustes edendada geograafilisi tähiseid, kasutades ära määrusest (EL) nr 1144/2014 tulenevaid võimalusi.

Kreeka kavatseb eespool nimetatud punktide täitmist jälgida ja peab neid osaks CETA heas usus rakendamisest.

Käesoleva avalduse esitamisel võtab Kreeka täielikult arvesse CETA strateegilist poliitilist ja majanduslikku mõõdet.

CETA ajutine kohaldamisala

15. Nõukogu avaldus

Euroopa Liidu Nõukogu kinnitab, et ajutiselt kohaldatakse ainult neid sätteid, mis hõlmavad ELi pädevusse jäävaid küsimusi.

16. Nõukogu avaldus seoses kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnistamise ajutise kohaldamisega

Euroopa Liidu Nõukogu teatab, et tema otsus ulatuses, millega nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste kohaldamisalasse kuuluva kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise sätete ajutine kohaldamine ELi poolt, ei piira pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel selles valdkonnas ning ei takista liikmesriikidel oma pädevuste kasutamist Kanada suhtes nendes küsimustes, mida leping ei hõlma, või muu kolmanda riigi suhtes.

17. Nõukogu avaldus seoses töötajate kaitse ajutise kohaldamisega

Euroopa Liidu Nõukogu teatab, et tema otsus ulatuses, millega nähakse ette ELi ja liikmesriikide vahel jagatud pädevuste kohaldamisalasse kuuluva töötajate kaitse sätete ajutine kohaldamine ELi poolt, ei piira pädevuste jaotust ELi ja liikmesriikide vahel selles valdkonnas ning ei takista liikmesriikidel oma pädevuste kasutamist Kanada suhtes nendes küsimustes, mida leping ei hõlma, või muu kolmanda riigi suhtes.

CETA ühiskomitee otsused

18. Komisjoni avaldus

Võetakse teadmiseks, et lähitulevikus on ebatõenäoline, et CETA ühiskomitee peaks vastu võtma CETA muutmise otsuse või selle siduva tõlgenduse. Seega ei ole komisjonil kavas teha artikli 218 lõike 9 kohast CETA muutmise ega CETA siduva tõlgenduse vastuvõtmise ettepanekut enne Saksamaa põhiseaduskohtus käimasoleva kohtuasja menetluse lõpetamist.

19. Nõukogu ja liikmesriikide avaldus

Nõukogu ja liikmesriigid tuletavad meelde, et kui CETA ühiskomitee võtab vastu otsuse liikmesriikide pädevusse kuuluvas valdkonnas, tuleb liidu ja selle liikmesriikide seisukoht CETA ühiskomitees võtta vastu ühisel kokkuleppel.

CETA ajutise kohaldamise lõpetamine

20. Nõukogu avaldus

Kui CETA ratifitseerimine ebaõnnestub jäädavalt ja lõplikult põhiseadusliku kohtu otsuse tõttu või muude põhiseaduslike menetluste tulemusel ning kui asjaomase riigi valitsus sellest ametlikult teavitab, peab CETA ajutise kohaldamise lõpetama ja see lõpetatakse. Vajalikud toimingud tehakse kooskõlas ELi menetlustega.

21. Saksamaa ja Austria avaldus

Saksamaa ja Austria kinnitavad, et CETA osalistena on neil CETA artikli 30.7 lõike 3 punktist c tulenevad õigused. Vajalikud toimingud tehakse kooskõlas ELi menetlustega.

22. Poola avaldus

Poola kinnitab, et CETA osalisena võib ta kasutada CETA artikli 30.7 lõike 3 punktist c tulenevat õigust. Kõik vajalikud toimingud tehakse kooskõlas ELi menetlustega.

23. Sloveenia avaldus

Sloveenia Vabariik, tuletades meelde investeerimise peatüki äärmiselt tundlikku temaatikat, leiab, et CETA allkirjastamise kokkulepe ei piira Sloveenia Vabariigi seisukohta kahepoolse investeerimiskohtu süsteemi kohta. Võttes arvesse läbirääkimistel väljendatud investeerimiskohtu süsteemi sätteid puudutavaid erinevaid mureküsimusi, ootab Sloveenia Vabariik investeerimiskohtu süsteemi järjepidevat edasiarendamist kooskõlas tõlgendava ühisavaldusega kohta ning Euroopa Liidu õigusega, ning CETA asjaomaste sätete kohandamist, et viia sisse parandused juba enne mitmepoolse investeerimistribunali ja investeerimisega seotud vaidluste lahendamise apellatsioonimehhanismi asutamist.

Lähtudes aluslepingutest tulenevast pädevuse jaotusest Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel ei tohi nõukogu otsus, millega lubatakse ajutiselt kohaldada ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelist lepingut CETAt, mõjutada Sloveenia Vabariigi autonoomiat otsustada, kas olla sellega seotud riiklikusse pädevusse jäävates küsimustes. See tähendab, et kõnealuses lepingus tehtud viiteid siseriiklikele nõuetele ja menetlustele, mis on vajalikud lepingu ajutiseks rakendamiseks, tuleb käsitada Sloveenia Vabariigi kontekstis viidetena ratifitseerimismenetluste lõpetamisele.

Sloveenia Vabariik saab aru, et CETA ei mõjuta Euroopa Liidu ega Kanada õigusakte, mis käsitlevad GMOdele ja uute tõuaretustehnoloogiate teel saadud toodetele loa andmist, nende turule laskmist, kasvatamist ning märgistamist ning eelkõige liikmesriikide võimalust piirata või keelata GMOde kasvatamist nende territooriumil. Lisaks saab Sloveenia Vabariik aru, et mitte ükski CETA lepingu säte ei takista Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud ettevaatusprintsiibi kohaldamist Euroopa Liidus.

Seoses veega, saab Sloveenia Vabariik aru, et ükski kõnealuse lepingu säte ei loo Euroopa Liidule ega selle liikmesriikidele kohustusi, mis oleksid ELi õigusaktides sätestatutest ulatuslikumad, ega piira ühegi poole õigust võtta vastu või säilitada meetmeid oma veeallikate (kaubanduslikuks, joogiks, segatüüpi või muuks kasutuseks) haldamiseks, kaitsmiseks või säilitamiseks, sh ühegi poolte õigust piirata või tühistada olemasolevaid veeõiguse sätteid. Sloveenia Vabariik saab samuti aru, et joogiveega varustamise allikad (sh nii joogiveega varustamiseks kui ka muuks kasutuseks mõeldud veeallikad) ei ole hõlmatud artikli 1.9 lõikega 3.

24. Austria avaldus

Austria Vabariik märgib, et tehakse pingutusi institutsioonidevahelise kokkuleppe nimel, millega oleks tagatud, et ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohased otsused, millega kehtestatakse lepingus sätestatud ühiskomitees liidu nimel võetavad seisukohad, eeldaksid liikmesriikide asjakohast kaasamist läbi Euroopa Liidu Nõukogu. Soovime viidata põhiseaduse artiklile 23e, et tagada Rahvusnõukogu osalus niisuguste otsuste vastuvõtmisel.

25. Poola avaldus

Võttes arvesse aluslepingute kohast pädevuste jaotust Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel, tuleb märkida, et nõukogu otsused ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) allkirjastamise, ajutise kohaldamise ja sõlmimise kohta ei mõjuta Poola Vabariigi otsuste tegemise autonoomiat riigi pädevusse kuuluvates küsimustes, ning tema otsus sõlmida leping kooskõlas põhiseaduse sätete ja põhimõtetega sõltub siseriiklike ratifitseerimisprotseduuride lõpuleviimisest.

Leping sisaldab „investeeringu“ laia määratlust. Et vältida küsimusi „investeeringu“ määratluse kokkulepitud sõnastuse suhtes, teatab Poola Vabariik, et nimetatud mõiste puhul hõlmab õiguskaitse tema käsituses vaid „reaalseid“ investeeringuid. CETA lepinguga kaitstud „reaalseks“ investeeringuks peab Poola Vabariik esiteks investeeringut, mis on tehtud pärast ettevõtte asutamise etappi, mida mõistetakse kui etappi, millal investor saab kätte (lõpliku/täitmisele pööratava, st nimetatud otsusega antud õigust realiseerida lubava) haldusotsuse või mõne teise lõpliku/täitmisele pööratava seaduses nõutava loa, juhul kui seaduses nõutakse investeeringu tegemiseks sellise otsuse või loa olemasolu. Teiseks tuleb niisugune otsus või luba investori poolt täita. Kolmandaks tõendab Poola Vabariigi käsituses investeeringu reaalsust see, kui selle rakendamisel toimub tegelik kapitali või teiste vahendite kaasamine.

CETA lepingus nähakse ette investeeringute kohtu süsteemi loomine. Poola Vabariigi eesmärk on kehtestada üksikasjalikud eeskirjad kohtunike valimiseks, nii et kohtu koosseis peegeldaks Euroopa Liidu õigussüsteemide mitmekesisust ja et selles võetaks arvesse ELi liikmesriikide omavahelist geograafilist tasakaalu. Ideaalne lahendus oleks valida üks Poola õigussüsteemi süvitsi tundev kohtunik.

CETA lepingus on pooltele antud õigus oma territooriumil õiguspäraste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks õigusakte kehtestada. Poola Vabariik märgib, et peab õigustatuks eelkõige selliseid õigusakte, mille eesmärk on tagada inimelu ja inimese tervise (siin peetakse muu hulgas silmas tööõiguse eeskirju), eraelu- ja andmekaitse, taimede ja loomade, toiduohutuse ja toidu kvaliteedi, keskkonna ja tarbijate huvide (kaasa arvatud tundlike geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) tõhusa kontrolli ja kasutamise valdkondades) kaitse kõrge tase. GMOde suhtes leiab Poola Vabariik, et CETA ei mõjuta kehtivaid ELi eeskirju ning et sellega on tagatud ELi ja Poola turgude kaitse geneetiliselt muundatud toodete soovimatu sissevoolu eest.

Poola Vabariik on veendunud, et kaubandustõkete ja kauplemiskulude vähendamise kaudu toob CETA suurtele ühiskonnarühmadele ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasu. CETA peab kinni ELi standarditest ja aitab samal ajal kaasa Poola kodanike elukvaliteedi parandamisele.

26. Komisjoni avaldus põllumajandusloomade kasvu kiirendamiseks kasutatavate hormonaalse toimega ainete keelamise jätkamise kohta (hormoonidega töödeldud veiseliha)

Euroopa Komisjon kinnitab, et lepingu sätted ei mõjuta mingil viisil Euroopa Liidu õigusakte, mis käsitlevad hormoonidega töödeldud veiseliha. Eelkõige ei sisalda CETA mingeid täiendavaid kohustusi Euroopa Liidule seoses hormoonidega töödeldud veiseliha impordiga. Seega võib Euroopa Liit vabalt jätkata põllumajandusloomade kasvu kiirendamiseks kasutatavate hormonaalse toimega ainete keelamist käsitlevate kehtivate õigusnormide (direktiiv 96/22/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2003/74/EÜ) kohaldamist, mis lubab liidul jätkata selliste ainetega töödeldud liha ja sellest saadavate toodete tootmise ja impordi keelamist.

Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et kolmandad riigid, kellel on lubatud eksportida liha Euroopa Liitu ning kes lubavad kasutada kasvu kiirendajaid riigisiseseks kasutamiseks, on kohustatud seadma sisse eraldi tootmissüsteemid, tagamaks, et ELi eksporditavas lihas ei oleks keelatud aineid. Neid süsteeme tuleb kontrollida kooskõlas ELi õigusaktide sätetega (direktiiv 96/23/EÜ, millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes). CETA ei muuda ühtegi neist nõuetest.

Kolmandatest riikidest, sealhulgas Kanadast, pärit liha ja värsket liha võib Euroopa Liitu importida vaid siis, kui need vastavad kõikidele Euroopa Liidu imporditingimustele, mida peab tõestama eksportiva riigi sellise pädeva asutuse antud veterinaarsertifikaadiga, kelle usaldusväärsust tõendada vastavust Euroopa Liidu imporditingimustele on komisjon ametlikult tunnistanud.

27. Komisjoni avaldus riigihangete kohta

Komisjon kinnitab, et lepingu mõlema poole hankeüksused saavad oma hankemenetlustes kohaldada keskkonna, sotsiaalvaldkonna ja tööhõivega seotud kriteeriumeid ja tingimusi. Liikmesriikidel on endiselt võimalik kasutada ELi riigihangete direktiivis (26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL, eelkõige selle artikli 67 lõige 2 ja artikkel 70) ette nähtud võimalust selliseid kriteeriumeid ja tingimusi kohaldada. Peale selle märgivad pooled, et kesktasandist allpool asuvate üksuste, nagu piirkonnad, omavalitsused ja muud kohalikud üksused, puhul kohaldatakse hanget käsitlevat peatükki üksnes kaupade ja teenuste selliste hangete suhtes, mille lepingu väärtus ületab piirmäära 200 000 SDRi (vt lisa 19-2). Selles osas ei lähe CETAst tulenevad Euroopa Liidu kohustused kaugemale Euroopa Liidu poolt WTO ees riigihangete lepinguga (GPA) võetud kohustustest, sest CETAs kaupade ja teenuste hangete suhtes kehtestatud piirmäärad on samad, mis GPAs sätestatud piirmäärad. Peale selle on CETAs kehtestatud piirmäärad kõrgemad kui Euroopa Liidu riigihankeid käsitlevate direktiivide kohaselt kohaldatavad piirmäärad.

28. Komisjoni avaldus Belgia kohustusliku kindlustuse süsteemi ja Belgia õiguse alusel registreeritud vastastikuste kindlustusseltside kohta

Euroopa Komisjon ja Belgia valitsus leiavad, et mitte ükski lepingu säte ei nõua Belgialt kehtiva kohustusliku kindlustuse süsteemi muutmist.

Euroopa Komisjon ja Belgia valitsus kinnitavad, et nad leiavad, et tulenevalt lepingu artikli 13.2 lõikest 5 jäävad meetmed, mis mõjutavad Belgia kohustusliku kindlustuse süsteemist tulenevaid Belgia vastastikuste kindlustusseltside üldhuviteenusena osutatavaid teenuseid, lepingu peatüki 13 (finantsteenused) kohaldamisalast välja. Peale selle leiavad nad, et juhul kui mõned nendest teenustest ei ole liigitatavad finantsteenuste alla, kehtivad nende suhtes ELi reservatsioonid sotsiaalteenuste kohta, mille kohaselt: „EL jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada mis tahes meetmeid seoses kõigi sotsiaalteenuste osutamisega, mida rahastab avalik sektor või mis saavad mis tahes vormis riigiabi ja mida ei loeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks, ja seoses tegevuse ja teenustega, mis moodustavad osa riiklikust pensioni- või kohustuslikust sotsiaalkindlustussüsteemist.“

Peale selle ei kehtesta leping ELi õigusega või kehtivate Euroopa Liidu ja Belgia rahvusvaheliste kehtivate kohustustega, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse üldlepinguga võrreldes täiendavaid kohustusi ega nõudeid seoses erasektori tervisekindlustusega.

29. Komisjoni avaldus avalike teenuste kohta

Mitte miski kõnealuses lepingus ei mõjuta Euroopa Liidu ja Euroopa Liidu liikmesriikide võimet määratleda ja osutada avalikke teenuseid, sealhulgas üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid.

Mitte miski kõnealuses lepingus ei takista ega häiri Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitega 14 ja 106, Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu protokolliga nr 26 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 36 kooskõlas osutatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste toimimist. Eelkõige ollakse seisukohal, et selles ulatuses, nagu need teenused ei ole valitsuse funktsioonide täitmisel osutatavad teenused, tagavad võetud kohustused (sealhulgas lepingu artiklitest 8.4, 9.6 ja 13.6 tulenevad turule juurdepääsu kohustused) ning ELi ja selle liikmesriikide tehtud reservatsioonid selliste avalike teenuste suhtes nagu haridus, tervishoid ja sotsiaalteenused, et liikmesriigid võivad jätkata üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakkumist nii, nagu nad sobivaks peavad, kooskõlas ELi õigusega. Osutatakse sellele, et investeerimiskohtu süsteem ei ole kohaldatav turule juurdepääsu käsitlevate sätete suhtes.

30. Komisjoni avaldus geneetiliselt muundatud tooteid käsitlevate ELi õigusaktide jätkuva kohaldamise kohta toidu, sööda ja maaharimise osas

Komisjon kinnitab, et CETA ei muuda ELi õigusakte selles osas, mis puudutab geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud riskihindamist, nende kasutamiseks loa andmist, nende märgistamist ja jälgitavust, nagu on ette nähtud geneetiliselt muundatud toitu ja sööta käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1829/2003 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse GMOde jälgitavust ja märgistamist ning geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust, ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta. Kasvatamiseks ette nähtud geneetiliselt muundatud toodete suhtes kohaldatakse jätkuvalt direktiivis 2001/18/EÜ sätestatud lubade andmise menetlust ning liikmesriikidel säilib võimalus piirata või keelata geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) kasvatamist oma territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta direktiivis (EL) 2015/412, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ.

31. Komisjoni avaldus mõiste „oluline äritegevus“ tähenduse kohta lepingu artiklis 8.1

CETAs esitatud mõistet „oluline äritegevus“ (substantial business activities) tuleb mõista samas tähenduses nagu WTO teenustekaubanduse üldlepingu artikli V lõikes 6 ja artikli XXVIII punktis m kasutatud mõistet „oluline äritegevus“ (substantive business operations). EL on ametlikult esitanud WTO-le teatise, (1) milles ta teatab, et tõlgendab seda mõistet samaväärsena mõistega „toimiv ja alaline seos majandusega“, mida on kasutatud asutamisvabaduse piirangute kaotamise üldprogrammis, mille nõukogu võttis vastu 15. jaanuaril 1962 Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 54 alusel (2).

Sellest tulenevalt leiab komisjon, et Kanada äriühing, mis ei kuulu Kanada kodanikele, saaks algatada lepingu 8. peatüki F jao kohase vaidluse üksnes juhul, kui ta suudab tõestada, et tema olulisel äritegevusel Kanadas on toimiv ja alaline seos Kanada majandusega, vastavalt ELi aluslepingute kohasele äriühingu asutamise põhimõttele. See on alus komisjoni hoiakule CETA rakendamisel.

32. Nõukogu ja komisjoni avaldus CETAs käsitletavate põllumajandusküsimuste kohta

Nõukogu ja komisjon tuletavad meelde seda, kui tundlik on põllumajandustoodetega kauplemise küsimus Euroopa Liidu kaubandusläbirääkimistes kolmandate riikidega, eelkõige sellise suure põllumajandustoodete eksportijaga nagu Kanada.

Nõukogu ja komisjon märgivad, et Euroopa Liit on teinud CETAs turulepääsu puudutavaid järeleandmisi selliste tundlike toodete puhul nagu loomaliha ja sealiha, mida tasakaalustavad Kanada järeleandmised, mis rahuldavad Euroopa olulisi ekspordihuve, näiteks juustu, veini ja kangete alkohoolsete jookide, puu- ja köögiviljade, töödeldud toodete ja geograafiliste tähiste osas.

Samal ajal märgivad nõukogu ja komisjon, et Euroopa Liit säilitas CETAs tariifse kohtlemise tasandi, mis on kohaldatav väljaspool mahuliselt piiratud järeleandmisi tundlike toodete puhul. Lisaks säilitab Euroopa Liit oma õiguse kasutada kõiki kaitsemeetmeid, mis on vajalikud, et täielikult kaitsta kõiki tundlikke põllumajandustooteid liidus kooskõlas nende WTO kohustustega. Kaitsemeetmed, mis põhinevad GATTi XIX artiklil ja WTO kaitsemeetmete lepingul, hõlmavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus) artiklit 194, millega muu hulgas nõutakse, et komisjon peab tegema otsuse viie tööpäeva jooksul alates liikmesriigilt taotluse saamisest.

Komisjon jälgib tähelepanelikult arenguid tundlike põllumajandustoodete kaubanduses, eelkõige Kanadaga, tehes seda muu hulgas 2. lisas (tariifide kaotamine) ja 2-B lisas (poolte deklaratsioon seoses CETA tariifikvootide haldamisega) ette nähtud menetluste kaudu, ning kasutab vajaduse korral alati täiel määral eespool osutatud vahendeid. Nõukogu jätkab kõnealuse küsimuse jälgimist.

Tasakaalustamatuse korral põllumajandustoote turu mis tahes sektoris kohustub komisjon võtma võimalikult kiiresti ja igal juhul viie tööpäeva jooksul vajalikke meetmeid kehtivate ELi määruste raames, et taastada turu tasakaal.

Komisjon kinnitab, et CETA ei mõjuta liidu õiguse alusel põllumajandustoodetele ette nähtud toetusvahendeid, kooskõlas ELi kohustustega WTOs.

33. Euroopa Komisjoni avaldus Kanadaga täieliku vastastikuse viisavabaduse saavutamise kohta Rumeenia ja Bulgaaria kodanike suhtes

Vastastikune viisanõudest loobumine on üks Euroopa Liidu ühise viisapoliitika põhimõtetest ja eesmärk, mille nimel Euroopa Komisjon oma suhetes kolmandate riikidega aktiivselt tegutseb.

Bulgaaria ja Rumeenia on pidevalt rõhutanud, et nii ELi ja Kanada vahelise strateegilise partnerluse lepingu puhul kui ka ELi ja Kanada vahelise laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) allkirjastamiseks ja ratifitseerimiseks valmistumise puhul on märkimisväärne, et Kanada ja Euroopa Liidu vahel ei kehti vastastikkuse põhimõte.

CETA sõlmimiseni viiva protsessi käigus võtab Euroopa Komisjon kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et Kanada kinnitab Rumeenia ja Bulgaaria kodanikele kehtestatud viisanõude täielikku kaotamist kõiki pooli rahuldava ajakava raames hiljemalt 2017. aasta lõpuks.

34. Bulgaaria avaldus

Bulgaaria rõhutab, kui tähtis on tagada ELi ja Kanada vahel viisavaba reisimine, nii et nende kodanikud saaksid laiaulatuslikust majandus- ja kaubanduslepingust tulenevatest kaubandus- ja majandusvõimalustest võrdväärselt kasu.

Bulgaaria tuletab meelde mõlema osapoole juriidilist kohustust võtta kõik meetmed, et kõik kehtivat passi omavad kodanikud saaksid nii kiiresti kui võimalik nende territooriumide vahel viisavabalt reisida, nagu see on nähtud ette Kanada ning ELi ja selle liikmesriikide vahelise strateegilise partnerluse lepinguga.

Bulgaaria teatab, et laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu jõustumiseks vajalike sisemenetluste lõpuleviimine vastavalt lepingu artikli 30.7 lõikele 2 sõltub täieliku viisavabaduse kehtestamisest kõigile Bulgaaria kodanikele.

35. Rumeenia avaldus

Rumeenia tuletab meelde suurema liikuvuse väärtust, sealhulgas Euroopa Liidu ja Kanada vahelise viisavaba reisimise kaudu kõigi ELi ja Kanada kodanike jaoks, nagu on ette nähtud ELi ja Kanada strateegilise partnerluse lepingus.

Sellega seoses kordame seda, et oluline on täielikult ja kiirelt rakendada Kanadaga saavutatud kokkulepe kaotada 1. detsembril 2017 viisanõue kõikide Rumeenia kodanike suhtes, mis hõlbustab veelgi Euroopa ja Kanada vahelisi olemasolevaid tugevaid kultuuri-, haridus-, pere- ja ärisuhteid. Selle kokkuleppe täielik ja kiire rakendamine hõlbustab veelgi nii CETA kui strateegilise partnerluslepingu riiklikuks ratifitseerimiseks vajalike siseriiklike menetluste sujuvat läbiviimist.

36. Komisjoni ja nõukogu avaldus investeeringute kaitse ja investeerimiskohtu kohta

CETA eesmärk on oluliselt reformida investeeringuvaidluste lahendamist, tuginedes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Kanada jurisdiktsioonide ühistele põhimõtetele ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning Kanada poolt tunnustatud sellistele rahvusvahelistele jurisdiktsioonidele nagu Rahvusvaheline Kohus ja Euroopa Inimõiguste Kohus, mis on edasiminek õigusnormide austamise tugevdamisel. Euroopa Komisjon ja nõukogu leiavad, et kõnealune mehhanism, mis vaadatakse läbi käesoleva avalduse tingimuste alusel, kujutab endast üht etappi mitmepoolse investeerimiskohtu loomisel, millel on pikemas perspektiivis pädevus investorite ja riikide vaheliste vaidluste lahendamisel.

Kuna need sätted ei kuulu CETA ajutisse kohaldamisalasse, siis kinnitavad Euroopa Komisjon ja nõukogu, et need ei jõustu enne, kui kõik liikmesriigid on CETA ratifitseerinud vastavalt oma põhiseaduslikule protsessile.

Komisjon võtab endale kohustuse jätkata viivitamata vaidluste lahendamise mehhanismi läbivaatamist, jättes liikmesriikidele piisavalt aega, et nad saaksid seda oma ratifitseerimisprotsessis kaaluda vastavalt järgmistele põhimõtetele.

Kõik kohtu ja apellatsioonikohtu kohtunikud valitakse välja hoolikalt Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide kontrolli all eesmärgiga tagada sõltumatus ja erapooletus ning kõrgeim pädevus. Eriti Euroopa kohtunike väljavalimisel tuleb tagada, eelkõige pikas perspektiivis, ka Euroopa rikkalike õigustraditsioonide arvessevõtmine. Sellest tulenevalt: — tuleb Euroopa kohtunike kandidaadid nimetada liikmesriikide poolt, kes osalevad ka kandidaatide hindamises; — esitavad liikmesriigid, piiramata CETA artiklis 8.27.4 sätestatud muid tingimusi, kandidaadid, kes vastavad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 253 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele; — peab komisjon, konsulteerides liikmesriikide ja Kanadaga, tagama kohtu teiste kohtunike kandidatuuride samavõrra hoolika hindamise.

Kohtunikele maksavad püsivat töötasu Euroopa Liit ja Kanada. Süsteem peaks liikuma kohtunike täistööajaga töötamise suunas.

Kohtute liikmete eetikanõuded, mis on CETAs juba ette nähtud, koostatakse üksikasjalikult, võimalikult kiiresti ja piisavalt aegsasti, et liikmesriigid saaksid neid oma ratifitseerimisprotsessis analüüsida, ning need koondatakse kohustuslikuks ja siduvaks tegevusjuhendiks (mis on samuti juba CETAs ette nähtud). Nimetatud tegevusjuhend peab eelkõige hõlmama järgmist: — täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikme kohale esitatud kandidaatide suhtes, eelkõige selles osas, mis puudutab teabe avaldamist nende eelneva või praeguse tegevuse kohta, mis võib mõjutada nende ametisse nimetamist või nende ametiülesannete täitmist; — täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja jooksul; — täpsed tegevuseeskirjad, mida kohaldatakse kohtu või apellatsioonikohtu liikmete suhtes nende ametiaja lõpus; sealhulgas teatavate ülesannete täitmise või elukutsete pidamise keeld kindlaksmääratud aja jooksul pärast nende ametiaja lõppemist; — tõhus ja kohtute sõltumatust täielikult austav sanktsioonide mehhanism, mida kohaldatakse tegevuseeskirjade mittejärgimise korral.

Kõige nõrgemate kasutajate, st VKEde ja üksikisikute juurdepääsu kõnealusele uuele kohtule parandatakse ja hõlbustatakse. Selle saavutamiseks: — kiirendatakse ühiskomitee poolt CETA artiklis 8.39.6 ette nähtud täiendavate eeskirjade, mille eesmärk on vähendada füüsilisest isikust või VKEdest hagejatele langevat finantskoormust, vastuvõtmist nii, et need täiendavad eeskirjad saaks vastu võtta võimalikult kiiresti; — pakub komisjon, olenemata ühiskomitees peetud aruteludest, välja meetmed, mis puudutavad VKEde poolt asjaomastes kohtutes esitatud hagide riiklikku (kaas)rahastamist ja tehnilise abi andmist.

Luuakse CETA artiklis 8.28 ette nähtud apellatsioonimehhanism ja parandatakse seda nii, et sellega saaks täielikult tagada esimese astme kohtus tehtud otsuste järjekindluse ja seega suurendada õiguskindlust. See eeldab eelkõige järgmist: — apellatsioonikohtu koosseis määratakse kindlaks nii, et tagatakse võimalikult suur järjepidevus; — nähakse ette, et igal apellatsioonikohtu liikmel on kohustus hoida ennast kursis nende apellatsioonikohtu koosseisude tehtud otsustega, millesse ta ise ei kuulu; — apellatsioonikohtul peab olema võimalus tulla kokku nn suurkojana kohtuasjades, mis tekitavad olulisi põhimõttelisi küsimusi või mille suhtes apellatsioonikohtu eri koosseisud on eriarvamusel.

Nõukogu toetab samuti Euroopa Komisjoni soovi töötada selle nimel, et luua mitmepoolne investeerimiskohus, mis asendaks pärast selle loomist CETAga loodud kahepoolse süsteemi kooskõlas CETAs ette nähtud menetlusega.

37. Belgia Kuningriigi avaldus Belgia ja föderaalüksuste poolt CETA allkirjastamiseks täielike volituste kasutamise tingimuste kohta

A. Belgia täpsustab, et vastavalt tema konstitutsioonilisele korrale võib CETA ratifitseerimise püsivalt ja lõplikult luhtumine nõukogu 18. oktoobri 2016. aasta avalduse tähenduses tuua kaasa heakskiidumenetluste alustamise nii föderaalparlamendi kui ka kõigi piirkondade ja keelekogukondade parlamentide tasandil. Asjaomased ametivõimud hindavad oma vastutusalas korrapäraselt CETA ajutisest kohaldamisest tulenevaid sotsiaal-majanduslikke ja keskkonnamõjusid. Juhul kui mõni föderaalüksus teavitab Belgiat oma lõplikust ja püsivast otsusest jätta CETA ratifitseerimata, teavitab Belgia hiljemalt ühe aasta jooksul arvates kõnealuse üksuse poolsest teavitamisest nõukogu sellest, et Belgial ei ole lõplikult ja püsivalt võimalik CETA-t ratifitseerida. Vajalikud toimingud tehakse kooskõlas ELi menetlustega.

B. Belgia on võtnud teadmiseks, et kooskõlas CETA ajutist kohaldamist käsitleva nõukogu otsusega ei laiene CETA ajutine kohaldamine mitmetele CETA sätetele, eelkõige investeeringute kaitse ja vaidluste lahendamise valdkonnas. Samuti on Belgia võtnud teadmiseks mõlema poole õiguse lõpetada CETA ajutine kohaldamine kooskõlas lepingu artikliga 30.7. Belgia taotleb Euroopa Kohtult arvamust selle kohta, kas sisekontrollisüsteem on kooskõlas ELi aluslepingutega, eelkõige pidades silmas arvamust A-2/15. Kui nende vastavad parlamendid ei otsusta teisiti, jätavad Vallooni piirkond, prantsuskeelne kogukond, saksakeelne kogukond, Brüsseli prantsuskeelse kogukonna komisjon ja pealinna Brüsseli piirkond CETA ratifitseerimata, tuginedes investorite ja poolte vahel vaidluste lahendamise süsteemile, nagu on ette nähtud CETA 8. peatükis CETA allkirjastamise kuupäeval esineval kujul. Flaami piirkond, flaamikeelne kogukond ja pealinna Brüsseli piirkond tervitavad eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu Nõukogu ühisavaldust investeerimiskohtu süsteemi kohta.

C. Nõukogu ja CETA ühiskomitee otsuseid tegevate liikmesriikide avalduses regulatiivkoostöö kohta liikmesriikide pädevusse kuuluvates küsimustes on kinnitatud, et nimetatud otsused tuleb vastu võtta nõukogu ja liikmesriikide ühisel kokkuleppel. Seoses sellega märgivad föderaalüksuste valitsused, et Belgia põhiseadussüsteemi kohaselt nende ainu- või osalisse pädevusse kuuluvates küsimustes kavatsevad nad seada igasuguse regulatiivkoostöö ettepaneku eeltingimuseks oma parlamendi eelneva nõusoleku ja teatada mis tahes sellest tulenevast regulatiivsest otsusest.

D. Turu tasakaalustamatuse korral jätab kas Belgia riik või föderaalüksus, kelle pädevusse kuulub põllumajandus, omale õiguse kasutada kaitseklauslit, sealhulgas juhul, kui tasakaalustamatus on tehtud kindlaks vaid ühe toote puhul. Konkreetsed künnised määratakse kindlaks CETA allkirjastamisele järgneva 12 kuu jooksul, määrates kindlaks, mida tähendab turu tasakaalustamatus. Belgia kaitseb kõnealuseid künniseid, mis määratakse kindlaks Euroopa otsustusprotsessi kohaselt. Belgia kordab, et CETA ei mõjuta Euroopa Liidu õigusakte, mis käsitlevad GMOdele ja uute tõuaretustehnoloogiate teel saadud toodetele loa andmist, nende turule laskmist, kasvatamist ja märgistamist ning eelkõige liikmesriikide võimalust piirata või keelata GMOde kasvatamist nende territooriumil. Lisaks kordab Belgia, et CETA ei sea ohtu ettevaatuspõhimõtte kohaldamist Euroopa Liidus, nagu see on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingus, eelkõige artiklis 191 sätestatud ettevaatuspõhimõtte kohaldamist, võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõiget 1 ja artikli 169 lõikeid 1 ja 2. Kui mõni föderaalüksus esitab taotluse seoses geograafilise tähisega (kaitstud päritolunimetused ja kaitstud geograafilised tähised), kohustub föderaalvalitsus edastama selle viivitamata Euroopa Liidule.

38. Nõukogu õigustalituse avaldus tõlgendava ühisdokumendi õigusliku laadi kohta

Nõukogu õigustalitus kinnitab, et pooled võtavad, tuginedes rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artikli 31 lõike 2 punktile b, CETA allkirjastamisel vastu tõlgendava ühisdokumendi, mis on osa CETA kontekstist ja mis kujutab endast viitedokumenti, mida kasutatakse, kui CETA tõlgendamisel kerkib üles mis tahes küsimus seoses selle tingimuste tõlgendamisega. Sel eesmärgil on kõnealune dokument õigusliku toimega ja oma olemuselt siduv. Sel eesmärgil on kõnealune dokument õigusliku toimega ja oma olemuselt siduv.

(1) WT/REG39/1, 24. aprill 1998.

(2) EÜT 2, 15.1.1962, lk 32.