49. kutsub ELi liikmesriike üles uurima oma ekspordikrediidiagentuuride antud krediitide väga probleemset
mõju rahule, julgeolekule ja arengule kolmandates riikides ning palub kõikidel liikmesriikidel avalikus-tada üksikasjalikku teavet relvaekspordiks antud krediidi kohta, mis moodustab mõnede hinnangutekohaselt praegu kogu antud ekspordikrediidist ligikaudu 20 % ja mõnes liikmesriigis koguni 50 % võirohkem, ning palub liikmesriikidel eelkõige hoiduda edaspidi relvaekspordiks krediidi andmisest;
50. teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide
parlamentidele, ÜRO peasekretärile, käsi- ja kergrelvade alasele parlamentidevahelisele foorumile, Parla-mentidevahelise Liidu assambleele, USA kongressile ja üleaafrikalisele parlamendile.
RESOLUTSIOON (1)
veemajanduse kohta arengumaades
AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,
— kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006;
— võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177, 178, 179, 180, 181 ja 181a;
— võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Benin) allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingut ja
eriti selle artiklit 32, milles tunnustatakse vajadust optimeerida AKV riikide loodusvarade kasutamist;
— võttes arvesse Mexicos 16.–22. märtsini 2006 peetud neljanda ülemaailmse veefoorumi tulemusi;
— võttes arvesse 1992. aastal Rio de Janeiros ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastu võetud
agendat 21 ja eriti selle artiklit 18;
— võttes arvesse aastatuhande deklaratsiooni ja aastatuhande arengueesmärke ning ÜRO aastatuhande
projekti töörühma lõplikku aruannet (2005) vee ja kanalisatsiooni kohta pealkirjaga „Tervis, väärikus ja
areng: mida selleks on vaja?”;
— võttes arvesse 26. augustist kuni 4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud säästva arengu teema-
lisel tippkohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni, milles määrati kindlaks ÜRO aastatuhande
eesmärkide saavutamiseks prioriteetne tegevus viies põhivaldkonnas: vesi ja kanalisatsioon, energia,
tervishoid, põllumajandus ja bioloogiline mitmekesisus;
— võttes arvesse 1995. aastal Kopenhaagenis toimunud sotsiaalse arengu alast ülemaailmset tippkohtu-
mist ja sellel vastu võetud deklaratsiooni veevarustuse ja kanalisatsiooni kohta seoses võitlusega vaesusevastu;
— võttes arvesse Bonni rahvusvahelist mageveekonverentsi (2001);
— võttes arvesse Mar del Platas peetud ÜRO veekonverentsi (1977) ja selle tegevuskava veevarude hinda-
miseks ja kasutamiseks;
— võttes arvesse ülemaailmset konsultatsiooni New Delhis (1990) ohutu vee ja õigete jäätmekõrvaldusvii-
side teemal;
— võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 37. tippkohtumisel vastu võetud raamdokumenti, milles
sätestatakse, et kümnest Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD) eesmärgist üheksas on infrastruk-tuuri, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia (IST), energia, transpordi, vee ja kanalisatsioonisüsteemide
ehitamine ja parandamine;30.12.2006 C 330/31 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni veemajanduse kohta arengu-
maades ja ELi arengukoostöö prioriteete (P5_TA(2003)0377);
— võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel käivi-
tatud ELi veemajandusalast algatust;
— võttes arvesse 2004. aastal käivitatud AKV-ELi veerahastut;
— võttes arvesse 2003. aasta märtsis Kyotos III veefoorumil esitatud aruannet vee rahastamise kohta;
— võttes arvesse 2006. aasta 9. märtsil esitatud ÜRO ülemaailmset veeteemalist arenguaruannet pealkir-
jaga„Vesi, jagatud vastutus”;
— võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL 3916/06/lõplik),
A. arvestades, et 1,1 miljardil inimesel ei ole korralikku juurdepääsu joogiveele ja 2,6 miljardit inimest on
ilma korraliku kanalisatsioonita (WHO/UNICEF ühine seireprogramm 2004) (1);
B. arvestades, et rahvastiku kasvu tõttu tuleb aastaks 2015 varustada joogiveega 1,1 miljardit inimest ja
kanalisatsioonirajatistega 2,6 miljardit inimest, sealhulgas Aafrikas vastavalt 400 ja 410 miljonit; arves-
tades, et joogiveenõudlus kasvab pidevalt, kuna maailma rahvastiku arv ületab aastaks 2050 9 miljarditinimest;
C. arvestades, et vee tähtsus sotsiaalmajanduslikus arengus on nüüdseks selgelt kindlaks tehtud, kuna see
on oluline tegur tootmistegevuses ja sel on juhtiv osa põlluharimises, kalanduses, tervishoius, tööstuses,energias, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitses ning kõikides tarbimisvormides inimese
heaolu jaoks;
D. arvestades, et tunnistatakse, et joogivee kättesaadavus on põhiline inimõigus, nagu kinnitavad rahvusva-
helised sotsiaal-, majandus- ja kultuurilise õiguste konventsioonid, ning arvestades, et vett, mis on eluksja inimese heaoluks peamine, ei saa pidada üksnes tarbeasjaks, vaid seda tuleb vaadelda ka sotsiaalsehüvena;
E. arvestades, et vesi ja kanalisatsioon on aastatuhande arengueesmärkide läbivad põhiküsimused, ning
arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks on peamine käsitleda neid küsimusi asjakohaselt;
F. arvestades, et üheski vaesuse vastu võitlemise strateegias ei saa eirata inimeste elulist vajadust vee järele
ning selle peamise ressursi õiglase ja säästva majandamise vajadust ühiskonna huvides tervikuna;
G. arvestades, et säästva, keskkonnasõbraliku veepuhastuse edendamine tagab puhta vee ja põllumaade
väetamise võimaluse toidu tootmiseks; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkides määratakse kind-laks ühe otsustava keskkonnategurina vesi;
H. arvestades, et mitteküllaldane juurdepääs joogiveele ja kanalisatsioonile on arvukate haiguste põhjus;
arvestades, et hügieenipuudusest tingitud nakkused ja rahvatervise riskid üldiselt on Aafrikas laialt
levinud ning nende peamine põhjus on veeallikate saastatus, vee ebaõige kasutamine ja ebahügieeniline
käitumine;
I. arvestades, et maailma veevarud jagunevad ebavõrdselt, kusjuures 60 % mageveevarudest asub üheksas
riigis (Brasiilia, Venemaa Föderatsioon, Kanada, Indoneesia, Hiina, Colombia, Ameerika Ühendriigid,Peruu ja India), ning arvestades, et riigid, kus valitseb magevee puudus, on peamiselt saared, väikeriigid
ja põuased riigid (sh Iisrael, Liibüa, Mauritaania, Roheneemesaared, Djibouti ja Kuveit);30.12.2006 C 330/32 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) http://www.wssinfo.org
J. arvestades, et kolm neljast riigist, mis on sageli poliitiliselt, kultuuriliselt ja majanduslikult üksteisest
erinevad, asuvad samade rahvusvaheliste jõgede ääres, ning arvestades, et ratsionaalse ja õiglase kasuta-mise lepingute puudumisel saab veest —eluallikast —potentsiaalne pingete ja vaidluste allikas, millest
võib puhkeda konflikt;
K. arvestades, et Aafrika ja Aasia riikides sõltub vee kättesaadavus paljudest hooajalistest kõikumistest ja
perioodilistest põua- ja tulvaveetsüklitest, ning arvestades, et mõnedel ranniku- ja saareriikidel tuleb
tegemist teha soolase vee põhjavette tungimise probleemiga;
L. arvestades, et põud on sageli põhjustatud ebaõigest maakasutusest, ülekarjatamisest, metsaraiest ja
suurte ebasobivate niisutusprojektide rakendamisest;
M. arvestades, et praegused arengusuundumused, muu hulgas demograafia, linnastumise, kliimamuutuste,
keskkonna- ja majandusstruktuuride puhul, on põhiline veemajandusalane väljakutse arenenud riikidejaoks, eelkõige Saheli piirkonnas;
N. arvestades, et intensiivpõllundus tarbib ligikaudu 70 % mageveest niisutamiseks, kusjuures kaod
moodustavad 40 %, ning arvestades, et põlluniisutustehnikate parandamine peaks võimaldama olulist
veekokkuhoidu ja põllumajandustoodangu kasvu, mis teeb toidunõudluse rahuldamiseks tasa vihmavee-toitega toodangu ikaldumise;
O. arvestades, et praegusi vee toiduks kasutamise vajadusi tuleb järgmise kümne aasta jooksul suurendada
50 % võrra, et saavutada aastatuhande arengueesmärk vähendada alatoitumuses inimeste arvu poolevõrra;
P. arvestades, et paljudes Aafrika maapiirkondades ei ole kohalikel elanikel juurdepääsu kaevudele, veeva-
rustusvõrgule, joogiveeallikale või vihmaveepaagile;
Q. arvestades, et asjakohaste kanalisatsioonitehnoloogiate arendamine ja edendamine, sisetekkelisi rahalisi
vahendeid mobiliseerivate strateegiate rakendamine ja kogukondade kaasamine võimaldab jätkusuut-likke kanalisatsioonimeetodeid järgmisel aastakümnel kohalikul tasandil edasi arendada;
R. arvestades, et infrastruktuuriuuenduste ja olemasolevate rajatiste hooldamise ja haldamise vajaduste
katmiseks vajalike rahaliste vahendite puudumise tõttu veeteenused paratamatult halvenevad ja teenustekõrge maksumuse tõttu tõrjutakse vaesed elanikerühmad välja, eelkõige linnalähipiirkondades;
S. arvestades, et ratsionaalne veemajandus nõuab kohaliku elanikkonna, eriti naiste kaasamist, kellel on
veemajanduses oluline roll, riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning ka sobivat maksustamist,
et tagada üldine juurdepääs esmavajaduste rahuldamiseks vajalikule veele, tagades samal ajal vee tõhusakasutamise kasutaja vastutuse tõstmise abil;
T. arvestades, et valitsused ei ole arengumaades suutelised kehtestama veehindu varustusmaksumust
peegeldaval tasemel;
U. arvestades, et kasinate veevarude ja veeteenuste haldamise põhjuseks on vajalike tehniliste, rahaliste ja
inimressursside puudus;
V. arvestades, et veerevarude haldamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimist hõlmavad poliitikad
on kiirendanud välisvõla kasvu lõunamaades, kelle olemasolevad ressursid on reserveeritud pigem võlakatteks kui säästvaks arenguks ja elanike juurdepääsuks joogiveele, haridusele, tervishoiule, eluasemeleja energiale;
W. arvestades, et erasektori osalus veevarustuses ja kanalisatsioonis jääb arengumaades madalaks;X. arvestades, et eraosalus veeteenustes jääb vaidlusi tekitavaks tulenevalt asjaolust, et üleüldist mittediskri-
mineerivat veekasutust tuleb pidada õiguseks; arvestades siiski, et erasektori osalus võib mõnedel
juhtudel anda veeteenustesse rahalise ja juhtimisalase panuse ning panustada uude tehnoloogiasse ja
oskustesse;30.12.2006 C 330/33 Euroopa Liidu Teataja ET
Y. arvestades, et enamikus arengumaades on tõeline soov võtta vee-, hügieeni- ja kanalisatsiooniküsimusi
arengupoliitikas ja -strateegiates (detsentraliseerimine, võitlemine vaesuse vastu, veevarude integreeritudmajandamine jms) ning vee ja kanalisatsiooni rahastamise algatustes (EL, NEPAD, Aafrika Arengupank,Aafrika Liidu veeküsimustega tegelevate ministrite nõukogu (AMCOW) jt) nõuetekohaselt arvesse;
Z. arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks tehakse Euroopa tasandil algatusi, kaasa arvatud
Euroopa Liidu veealgatus, mille eesmärk on edendada paremat juurdepääsu joogiveele ja kanalisatsioo-
nile puudust kannatavate inimrühmade jaoks AKV riikides, kusjuures tegeldakse aktiivselt finantsdefit-
siidi küsimusega,
AA. arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad ligi 1,4 miljardit eurot aastas vee ja kanalisatsiooni jaoks
arengumaades, mis teeb EList maailma suurima abiandja selles valdkonnas, ning arvestades, et sedarahalist abi tuleb kasutada avaliku sektori tugevdamiseks, mis peab tagama juurdepääsu veevarustusele;
AB. arvestades, et ELi veemajandusalase algatuse eesmärk on suurendada rahvusvahelist mobiliseerimist
aastatuhande eesmärkide ja säästva arengu teemalisel tippkohtumisel seatud joogivee- ja kanalisatsioo-nieesmärkide saavutamiseks piirkondlike strateegiliste partnerluste kaudu, mis hõlmavad kõiki sidus-
rühmi —valitsusi, kodanikuühiskonda, kohalikke omavalitsusi ja erasektorit,
1. kordab, et üleüldine mittediskrimineeriv juurdepääs veele on õigus, ning on seisukohal, et arengupolii-
tikas ning vaesusevastases poliitikas ja strateegiates tuleb arvesse võtta inimeste, eriti kõige kehvemasolukorras olevate rühmade elulist vajadust vee järele, ning vajadust tagada, et veevarusid hallatakseõiglaselt ja säästvalt ühiskonna huvides tervikuna;
2. kutsub AKV riike üles võtma kasutusele põllumajanduspoliitikad ja -strateegiad, mis edendavad niisu-
tusmeetodeid, mis võimaldavad suuremat veekokkuhoidu ja teevad kontrolli vee üle prioriteediks jätku-suutliku toiduohutuse saavutamiseks;
3. soovitab, et AKV riigid võtavad kasutusele integreeritud jätkusuutlikul veevarude majandamisel põhi-
nevad uued veetootmis- ja -tarbimismeetodid, võttes arvesse vee sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja omis-
tades esmase tähtsuse sisetekkeliste ressursside mobiliseerimisel, asjakohaste tehnoloogiate edendamiselja kõikide sidusrühmade kaasamisel põhinevale ökoloogilisele põllundusele;
4. palub ELil pöörata erilist tähelepanu rängas veepuuduses kannatavatele AKV riikidele ning sellega kaas-
nevatele põua- ja näljatagajärgedele, suurendades antavat abi;
5. tunnistab, et vee erastamine on arengumaades endiselt väga delikaatne ja vaidlusi tekitav küsimus, mida
tuleb vastavalt kohelda; nõuab, et veevarude majandamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimisthõlmavates poliitikates käsitletaks AKV riikides järjekindlalt sotsiaalset vastutust, ning et nende tingi-
museks oleks jõukohase hinnaga ja suurem veevarustus ja kanalisatsioon, eriti kõige vaesemate inimeste
jaoks, ja põhimõte, et üleüldist mittediskrimineerivat veekasutust tuleb vaadelda kui õigust;
6. nõuab rahvusvahelise surve lõpetamist arengumaadele kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel ja rahvusva-
heliste finantsasutuste kaudu toimuvatel läbirääkimistel nende veetööstuste liberaliseerimiseks, misõõnestab nende avalikke teenuseid selles valdkonnas;
7. tuletab meelde, et kuigi vesi ja kanalisatsioon on ulatuslikult läbivad küsimused, ei ole neid ikka veel
asjakohaselt integreeritud nendega seonduvate teiste sektorite, nagu põllumajandus-, tööstus-, tervis-hoiu-, haridus-, metsandus- ja keskkonnaalastesse arengumeetmetesse;
8. märgib, et veevarude seisukord halveneb kliimamuutuse tõttu, ja tuletab meelde, et veeökosüsteemide
dünaamiline säästev majandamine on kliimamuutuse negatiivse mõju ennetamiseks ja leevendamiseks
peamine;30.12.2006 C 330/34 Euroopa Liidu Teataja ET
9. tuletab meelde, et säästvatest majandamistavadest teadlikkuse tõstmine on tulevastele põlvedele veeva-
rustuse tagamises peamine, sest seeläbi suureneb toiduohutus ning paraneb elanikkonna hügieeni- jasanitaarkäitumine;
10. nõuab veevarude terviklikku majandamist, võttes arvesse kõiki õigusjärgseid kasutusi ja nõudlust erilise
rõhuasetusega maa- ja veekasutuse integreerimisele, üles- ja allavoolu piirkondadele, rannikualadehaldamisele ning pinna- ja põhjavete majandamisele;
11. tunnistab, et sugu ja kultuur mängivad vee ja kanalisatsiooni arendamisel oma osa, ning tuletab
meelde, et kõik lähenemisviisid ja lahendused tuleb kohandada kohalikele kultuuri- ja soorollidele;
12. tuletab meelde, et arengumaades vee säästva kättesaadavuse ja majandamise suunas edu saavutamine
sõltub tugevast poliitilisest pühendumusest, läbipaistvusest ja sidusrühmade omandist kohalikul
tasandil;
13. tuletab meelde kasutajate seas vee suhtes vastutustundliku käitumise edendamise tähtsust, mis eeldab
veemajanduses üleminekut tarnekeskselt lähenemisviisilt nõudlusest lähtuvale;
14. on seisukohal, et valitsusasutused peaksid säilitama kontrolli veemajanduse üle, võimaldades sellele
juurdepääsu kõigile ning rakendades hinnatasemeid, mis on üldsusele läbipaistvad;
15. on seisukohal, et rahalised vahendid, mis on rühmitatud suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse
osana, peaksid aitama rahastada elulisi vee- ja kanalisatsioonisektorit ning haridus- ja tervishoiusektorit;
16. julgustab ELi ja AKV riike võtma veepoliitika toetuseks kasutusele selliseid uuenduslikke rahastamisva-
hendeid nagu kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja kontinentaalsed rahalised vahendid ning olemas-olevad avaliku ja erasektori rahastamisvahendid;
17. palub ELil jätkata jõupingutusi AKV riikidele jätkusuutliku vee kättesaadavuse kindlustamiseks, et teha
kontroll vee üle strateegiliseks tipp-prioriteediks, mis võimaldab AKV riikidel vähendada kõigerängemas olukorras olevate riikide struktuurilist haavatavust;
18. nõuab ELi-AKV koostööprotsessi potentsiaali tugevdamist vee ja kanalisatsiooni valdkonnas; nõuab, et
AKV riigid annaksid veele ja kanalisatsioonile oma arengustrateegiates ja -kavades suurema prioriteet-suse, ning ELi kooskõlastatud reageerimist selliste mehhanismide kaudu nagu ELi veealgatus, AKV-ELi
veerahastu ning komisjoni ja liikmesriikide arenguabiprogrammid;
19. palub ELil toetada uurimistegevust, milles käsitletaks veevõtukohti ja lauskmaadelt jõgede kaotamist,
mis võivad põhjustada soostumist, veevarude aurustumist 50 % ulatuses ja joodipuudust jõekalade
jaoks, mis võib omakorda põhjustada joodipuudust elanike, eriti laste hulgas;
20. palub komisjonil läbi viia AKV-ELi veerahastu hindamine ja hinnata sellest rahastatud projekte, et kind-
laks määrata, kas 10. EAFi raames tuleb selles valdkonnas edasiste algatuste jaoks kõrvale panna spet-siaalseid rahalisi vahendeid;
21. tunnistab vajadust oluliselt suurendada rahalisi vahendeid infrastruktuuriuuenduste ning vee- ja kanali-
satsioonirajatiste hooldamis- ja haldamiskulude katteks, et parandada teenuseid ja kaasata teenustessesuur osa elanikkonnast, kes ei ole suuteline maksma kõrgeid veeteenusehindu;
22. tuletab meelde, et ELi veemajandusalase algatuse põhieesmärgid on tugevdada poliitilist pühendumust
vee ja kanalisatsiooni suhtes ning parandada veemajanduse tõhusust dialoogis kõikide sidusrühmadega,sealhulgas kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektoriga, edendades nõudlusest juhinduvat lähene-
misviisi ja abiandjate reageerimise kooskõlastamist; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama
toetust ja kaasatust nende eesmärkide poole püüdlemisel;30.12.2006 C 330/35 Euroopa Liidu Teataja ET
23. nõuab institutsioonide tugevdamist ja suutlikkuse loomist vee haldamise parandamiseks ja korrupt-
siooni vastu võitlemiseks õiguslike ja poliitiliste reformide abil ning inimressursside arendamise, kooli-tamise ja koostöövõrgustiku loomise abil;
24. kutsub AKV riike üles jagama samu veevõtualasid, et parandada kooskõlastuspoliitikat ning sekkumis-
strateegiaid ja veevarude majandamise strateegiaid, nimelt veepoliitika eest vastutavate piirkondlikeorganisatsioonide asutamisega ja/või nende suutlikkuse tõstmisega, selleks et tagada vahendamineveekasutusalastes vaidlustes ja edendada ühiste varade jagamise kultuuri tekkimist ning toetada nendevarade vastutustundlikumat majandamist; kutsub ELi liikmesriikide valitsusi ja rahvusvahelist üldsustüles toetama AKV riike nende jõupingutustes;
25. nõuab erinevate veekasutajate vahel ulatuslikku dialoogi kohalikul, riiklikul ja piiriülesel tasandil eri
sektorite lõikes tõhusa planeerimise arendamiseks, veehoidlate adekvaatseks haldamiseks, kahepoolseteveeprojektide andmebaasi arendamiseks, kõrgharidusasutuste vahelise pikaajalise institutsionaalse ühen-duse ja koostöö edendamiseks, kohalike teadmise jagamiseks ja ökosüsteemide säilitamiseks;
26. teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjo-
nile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidule ja kõikidele veemajanduse eest vastutavatele organisatsiooni-dele.
RESOLUTSIOON (1)
majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta
AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,
— kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006;
— võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;
— võttes arvesse oma resolutsiooni, mis võeti vastu 21. märtsil 2002. aastal Kaplinnas (Lõuna-
Aafrika) (2);
— võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 37 lõiget 1, milles sätestatakse, et majanduspartnerluslepingute
läbirääkimised toimuvad „ettevalmistusajal, mis lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2007”;
— võttes arvesse Aafrika Liidu liikmesriikide kaubandusministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. april-
lil 2006 Nairobis (Kenya);
— võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute
(EPA) mõju kohta arengule (3);
— võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eriti selle XXIV artiklit;
— võttes arvesse otsuseid, resolutsioone ja deklaratsioone, mille AKV ministrite nõukogu võttis vastu oma
83. istungil, mis peeti Port Moresbys 28.–31. maini 2006, eriti otsust nr 2 majanduspartnerluslepin-gute kohta,
A. arvestades, et on vaja läbi viia majanduspartnerluslepingute alaste läbirääkimiste kriitiline hindamine;B. märkides, et enamikus piirkondades on majanduspartnerluslepingute alased läbirääkimised jõudnud
praktiliselt ummikseisu, arvestades lahkarvamusi selles osas, mida mõistetakse „arengumõõtme” all, mis
peaks olema majanduspartnerluslepingute alastes aruteludes keskne;
C. arvestades, et Euroopa pool ei ole seni arengumõõtme rahastamiseks kindlaid ja konkreetseid ettevõt-
misi teinud;30.12.2006 C 330/36 Euroopa Liidu Teataja ET
(1) Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).
(2) EÜT C 231, 27.9.2002, lk 41.
(3) ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.