Tõlge

VAIKSE OOKEANI PÕHJAOSA AVAMERE KALAVARUDE KAITSE JA MAJANDAMISE KONVENTSIOON

KONVENTSIOONIOSALISED,

KOHUSTUDES tagama Vaikse ookeani põhjaosa kalavarude pikaajalise kaitse ja säästva kasutamise ning selle kaudu kaitsma mereökosüsteeme nende varude asukohas;

MEENUTADES asjakohaseid rahvusvahelise õiguse sätteid, mida kajastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsioon, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepe ning 24. novembri 1993. aasta kokkulepe, millega kutsutakse avamerekalalaevu üles täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, ning võttes arvesse ka vastutustundliku kalapüügi juhendit, mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) konverentsi 28. istungil 31. oktoobril 1995, samuti avamerel süvamerekalapüügi korraldamise rahvusvahelisi suuniseid, mille FAO võttis vastu 29. augustil 2008;

VÕTTES TEADMISEKS ÜRO Peaassamblee resolutsioonides 61/105 ja 64/72 tehtud üleskutse astuda samme, et kaitsta ohualteid mereökosüsteeme ja nendega seotud liike hävitavate tagajärgedega püügitavade kahjuliku mõju eest, ning resolutsiooni 60/31, milles kannustatakse riike, kui see on asjakohane, tunnistama, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepet tuleks kohaldada ka avamere üksikute kalavarude suhtes;

TUNNISTADES vajadust koguda teadusandmeid, et mõista piirkonna merekeskkonna elurikkust ja ökoloogilisi olusid ning hinnata kalanduse mõju mereliikidele ja ohualdistele mereökosüsteemidele;

OLLES teadlikud vajadusest vältida kahjulikku mõju merekeskkonnale, kaitsta elurikkust, säilitada mereökosüsteemide terviklikkus ja vähendada püügitoimingute pikaajalisest või pöördumatust mõjust tulenevat ohtu;

TUNDES muret reguleerimata põhjapüügi võimaliku kahjuliku mõju pärast Vaikse ookeani põhjaosa avamere mereliikidele ja ohualdistele mereökosüsteemidele;

OLLES JÄTKUVALT kohustunud tegelema vastutustundliku kalapüügiga ja tegema tulemuslikku koostööd ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüügi) ning sellest maailma kalavarudele ja nende asukohaks olevatele ökosüsteemidele tuleneva kahjuliku mõju vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

„kalalaev“ – laev, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kalapüügiks, sh kalatöötlemislaevad, abilaevad, transpordilaevad ja muud laevad, mis on sellise kalapüügiga otseselt seotud;

merel tehtavad toimingud, millega toetatakse vahetult või valmistatakse ette punktides i–iii kirjeldatud tegevust, v.a toimingud, mis on seotud hädaolukordadega, milles on kaalul meeskonnaliikmete tervis ja ohutus või kalalaevade ohutus;

iga tegevus, mille puhul võib põhjendatult oodata, et selle tulemuseks on kalavarude asukoha kindlakstegemine, nende püüdmine, väljatõmbamine või nende saagi kogumine mis tahes eesmärgil;

„konventsiooniosaline“ – riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva konventsiooniga siduma ja kelle suhtes see konventsioon kehtib;

vähendada nii palju kui võimalik kalalaevadelt pärit reostust ja jäätmeid, tagasiheidet, kaotatud või mahajäetud püügivahenditega toimuvat püüki ning mõju muudele liikidele ja mereökosüsteemidele, võttes meetmeid, mis hõlmavad niivõrd kui see on võimalik selektiivsete, keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite ja -tehnikate arendamist ja kasutamist, ning

tagatakse kaitse- ja majandamismeetmete järgimine ning piisavalt karmid karistused rikkumiste eest, et tulemuslikult tagada nõuete järgimine, hoida ära rikkumisi kõikjal, kus need esineda võivad, ja võtta rikkujatelt ära nende ebaseadusliku tegevuse tulemusena saadud hüved;

kooskõlas 1995. aasta kokkuleppe artikliga 7 tagatakse, et avamere piirialade kalavarude suhtes kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmed sobivad kokku riikliku jurisdiktsiooni all olevate alade suhtes kehtestatud kaitse- ja majandamismeetmetega, et tagada nende kalavarude kaitse ja majandamine tervikuna;

tagatakse, et püügikoormuse suurendamine, uue või uurimusliku püügitegevuse arendamine ega olemasolevas püügitegevuses kasutatavate püügivahendite muutmine ei toimu ilma eelnevalt hindamata sellise kalapüügi mõju kalavarude pikaajalisele jätkusuutlikkusele ja kindlaks tegemata, et selline püük ei avalda olulist kahjulikku mõju ohualdistele mereökosüsteemidele, või tagatakse, et kõnealune püük toimub sellist mõju vältival viisil või et seda püüki ei lubata;

hinnatakse kalapüügi mõju liikidele, mis kuuluvad samasse ökosüsteemi või sõltuvad sihtliikide varudest või on nendega seotud, ning võetakse vajaduse korral vastu kõnealuste liikide kaitse ja majandamise meetmeid, et taastada nende populatsioonid suuremaks tasemest, millest allapoole jäämine võib tõsiselt ohustada nende paljunemist;

7. Komisjon on rahvusvaheline juriidiline isik sellise õigus- ja teovõimega, mis on vajalik tema ülesannete ja eesmärkide täitmiseks. Komisjoni ja selle ametnike privileegid ja immuniteedid konventsiooniosalise territooriumil määratakse kindlaks komisjoni ja asjaomase konventsiooniosalise vahelise lepinguga.

4. Igal komisjoni liikmel on õigus soovida komisjoni koosoleku kokkukutsumist ning kokkukutsumine toimub komisjoni liikmete enamuse konsensuse alusel. Eesistuja kutsub seejärel sellise koosoleku aegsasti kokku ajal ja kohas, mille ta on määranud pärast komisjoni liikmetega nõu pidamist.

kehtestab, kui see on asjakohane, rahvusvahelisele õigusele vastavaid mittediskrimineerivaid turumeetmeid ETR-kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ning

tagab, et lubatud kogupüük või kogu lubatud püügikoormus on kooskõlas teaduskomitee nõuannete ja soovitustega;

2. Kui komisjoni eesistuja leiab, et kõikidest pingutustest hoolimata ei saavutata konsensust, ja kui käesolevas konventsioonis ei ole otseselt sätestatud, et otsus võetakse vastu konsensuse alusel, toimitakse järgmiselt:

2. Komisjoni liige, kes kasutab lõike 1 kohast vastuväite esitamise õigust, võib oma vastuväidet käsitleva teate igal ajal tagasi võtta ja seega muutub asjaomane otsus tema suhtes siduvaks kohe, juhul kui see on juba jõus, või siis, kui see käesoleva artikli kohaselt jõustub.

kui komisjon ei pea otsust, mille kohta vastuväide on esitatud, vastuväite esitanud liikmele vormiliselt või faktiliselt diskrimineerivaks ega leia, et otsus on vastuolus käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppega, kuid leiab, et asjaomastel alternatiivsetel meetmetel ei ole samaväärset toimet kui otsusel, mille kohta asjaomane liige on vastuväite esitanud, võib vastuväite esitanud liige:

kui komisjon ei pea otsust, mille kohta vastuväide on esitatud, vastuväite esitanud komisjoni liikmele vormiliselt või faktiliselt diskrimineerivaks ega leia, et otsus on vastuolus käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppega, kuid leiab, et asjaomastel alternatiivsetel meetmetel on samaväärne toime kui komisjoni otsusel ning et komisjon peaks need sellisena heaks kiitma, on need alternatiivsed meetmed vastuväite esitanud liikmele siduvad otsuse asemel, mille kohta vastuväide on esitatud, ning

komisjoni koosolekul kaalutakse, kas komisjoni liikme poolt esitatud vastuväite põhjendused on õigustatud ja kas vastuvõetud alternatiivsetel meetmetel on samaväärne toime kui otsusel, mille kohta on vastuväide esitatud;

kui komisjoni liige tegutseb punktides d ja e sätestatud korras, toimub ükskõik millise muu liikme taotlusel komisjoni koosolek, et vaadata läbi otsus, mille kohta vastuväide on esitatud; komisjon kutsub omal kulul sellele koosolekule kaks või rohkem eksperti, kes on muu kui komisjoni liikmeks oleva riigi kodanikud ning kellel on kalandusega seotud rahvusvahelise õiguse ja piirkondlike kalandusorganisatsioonide toimimise kohta piisavalt teadmisi, et anda komisjonile asjaomases küsimuses nõu. Need eksperdid valitakse ja nad tegutsevad komisjoni poolt vastu võetavas korras;

komisjoni liige, kes esitab punkti d kohase teate, täpsustab, kas otsus ei ole kooskõlas käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppe sätetega või kas see on tema suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv, ning esitab samal ajal oma seisukoha kirjaliku põhjenduse. Kõnealune liige peab ühtlasi võtma vastu ja rakendama alternatiivseid meetmeid, millel on samaväärne toime kui otsusel, mille kohta ta on esitanud vastuväite, ning mida kohaldatakse samast kuupäevast alates;

komisjoni liige võib esitada otsuse suhtes vastuväiteid üksnes põhjusel, et otsus ei ole kooskõlas käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni või 1995. aasta kokkuleppe sätetega või et see on vastuväite esitanud liikme suhtes vormiliselt või faktiliselt põhjendamatult diskrimineeriv;

koostab komisjonile niivõrd kui see on võimalik alternatiivsete kaitse- ja majandamismeetmete analüüse hinnanguga selle kohta, mil määral võimaldaks iga alternatiivne meede saavutada nende majandamisstrateegiate eesmärke, mille komisjon on vastu võtnud või mida ta kaalub, ning

3. Teaduskomitee teeb kõik võimaliku, et võtta oma aruanded vastu konsensuse alusel. Kui kõik võimalik on tehtud ja konsensust ei ole saavutatud, sisaldab aruanne enamuse ja vähemuse seisukohti ning võib sisaldada liikmete esindajate lahknevaid seisukohti aruande kõigi või mis tahes osade kohta.

3. Tehniline vastavuskomitee teeb kõik võimaliku, et võtta oma aruanded vastu konsensuse alusel. Kui kõik võimalik on tehtud ja konsensust ei ole saavutatud, sisaldab aruanne enamuse ja vähemuse seisukohti ning võib sisaldada liikmete esindajate lahknevaid seisukohti aruande kõigi või mis tahes osade kohta.

3. Eelarve jagatakse komisjoni liikmete vahel vastavalt valemile, mille komisjon võtab vastu konsensuse alusel. Komisjoni liige, kes on saanud liikmeks eelarveaasta jooksul, maksab eelarvesse summa, mis on proportsionaalne aasta järelejäänud täiskuudega alates kuupäevast, mil ta liikmeks sai.

Artikkel 13

Lipuriigi kohustused

1. Iga konventsiooniosaline võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita: a) järgivad konventsioonialal tegutsedes käesoleva konventsiooni sätteid ja konventsiooni kohaselt vastu võetud meetmeid ega osale tegevuses, mis kahjustab nende meetmete tulemuslikkust, ning b) ei tegele loata kalapüügiga muu riigi jurisdiktsiooni all olevatel aladel, mis piirnevad konventsioonialaga.

2. Konventsiooniosaline ei luba kasutada kalalaeva, millel on õigus tema lipu all sõita, konventsioonialal kalapüügiks, kui selle konventsiooniosalise asjakohane ametiasutus või asjakohased ametiasutused ei ole andnud laevale vastavat luba. Konventsiooniosaline lubab kasutada laevu, millel on õigus tema lipu all sõita, konventsioonialal kalapüügiks vaid seal, kus ta on suuteline tulemuslikult täitma talle käesoleva konventsiooni, 1982. aasta konventsiooni ja 1995. aasta kokkuleppega pandud kohustusi kõnealuste laevade suhtes.

3. Konventsiooniosaline tagab, et kalapüük, millega on tegelenud kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, ja millega on rikutud käesoleva konventsiooni sätteid ja konventsiooni kohaselt vastu võetud meetmeid ning lõike 2 kohast luba, on tema õigusraamistiku kohaselt rikkumine.

4. Konventsiooniosaline nõuab kalalaevadelt, millel on õigus tema lipu all sõita ja mis tegelevad konventsioonialal kalapüügiga, järgmist: a) kasutada konventsioonialal tegutsemise ajal reaalajas asukoha määramise satelliitsaatjaid vastavalt korrale, mis on välja töötatud artikli 7 lõike 2 punkti e kohaselt; b) teatada komisjonile oma kavatsusest konventsioonialale siseneda ja sealt väljuda vastavalt korrale, mis on välja töötatud artikli 7 lõike 2 punkti f kohaselt, ning c) teatada komisjonile konventsioonialal püütud kalavarude või sellistest kalavarudest saadud toodete ümberlaadimise asukohad, kuni komisjon on võtnud vastu ümberlaadimise reguleerimise ja jälgimise korra vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile a.

5. Konventsiooniosaline keelab laevadel, millel on õigus tema lipu all sõita, sihilikult püüda seltside Alcyonacea, Antipatharia, Gorgonacea ja Scleractinia isendeid ning muid ohualdiste mereökosüsteemide indikaatorliike, mille teaduskomitee võib aeg-ajalt kindlaks määrata ja komisjon vastu võtta.

6. Konventsiooniosaline saadab selliste kalalaevade pardale, millel on õigus tema lipu all sõita ja mis tegutsevad konventsioonialal, vaatlejad kooskõlas vaatlejate programmiga, mis kehtestatakse vastavalt artikli 7 lõike 2 punktile b. Vaatlejate programmi alusel hõlmab vaatlemine sadat (100) protsenti konventsioonialal põhjapüügiga tegelevatest kalalaevadest. Konventsioonialal muud liiki kalapüügiga tegelevaid kalalaevu hõlmab vaatlemine ulatuses, mille määrab kindlaks komisjon.

7. Konventsiooniosaline tagab, et kalalaevad, millel on õigus tema lipu all sõita, lubavad pardale nõuetekohaselt volitatud inspektorid vastavalt konventsioonialal tegutsevate kalalaevade pardale mineku ja inspekteerimise korrale, mille komisjon on vastu võtnud artikli 7 lõike 2 punkti c kohaselt. Nõuetekohaselt volitatud inspektorid järgivad kõnealust korda.

8. Et kõnealust konventsiooni tulemuslikult rakendada, teeb konventsiooniosaline järgmist: a) peab kooskõlas komisjoni poolt vastu võetud teabenõuete, eeskirjade, standardite ja korraga registrit kalalaevade kohta, millel on õigus tema lipu all sõita ja mida on lubatud konventsioonialal kalapüügiks kasutada; b) esitab komisjonile igal aastal vastavalt komisjoni poolt kehtestatavale korrale komisjoni nõutud teabe iga kalalaeva kohta, mis on kantud registrisse, mida tuleb käesoleva lõike kohaselt pidada, ning teavitab komisjoni viivitamata kõigist selle teabe muudatustest, ning c) esitab komisjonile artikli 16 kohase iga-aastase aruande raames selliste registrisse kantud laevade nimed, mis tegelesid eelmisel kalendriaastal kalapüügiga.

9. Konventsiooniosaline teatab komisjonile viivitamata: a) kõigist registri täiendustest ning b) kõigist registrist kustutamistest, märkides ühe järgmistest põhjustest: i) kalalaeva omaniku või käitaja vabatahtlik loobumine kalapüügiloast; ii) kalalaevale lõike 2 kohaselt antud kalapüügiloa tühistamine või uuendamata jätmine; iii) asjaolu, et asjaomasel kalalaeval ei ole enam õigust sõita tema lipu all; iv) asjaomase kalalaeva lammutamine, kasutuselt kõrvaldamine või hukkumine, või v) muu täpselt selgitatud põhjus.

10. Komisjon peab ka ise kalalaevade registrit talle lõigete 8 ja 9 kohaselt esitatud teabe põhjal. Komisjon teeb selle registri kokkulepitud viisil üldsusele kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise vajadust kooskõlas iga konventsiooniosalise riigisiseste tavadega. Peale selle edastab komisjon igale konventsiooniosalisele selle taotluse korral sellise teabe komisjoni registrisse kantud mis tahes laeva kohta, mis ei ole muidu üldsusele kättesaadav.