Metsloomade rändliikide kaitse

konventsioon

KONVENTSIOONIOSALISED,

TÕDEDES, et metsloomade lugematud esinemisvormid on maakera loodusliku süsteemi asendamatu osa, mida tuleb inimkonna hüvanguks kaitsta;

MÕISTES, et iga inimpõlvkond hoiab tulevaste põlvkondade jaoks maakera ressursse ning on kohustatud tagama, et seda pärandit kaitstakse ja kasutamise korral tehakse seda arukalt;

OLLES TEADLIKUD metsloomade üha kasvavast väärtusest keskkondlikust, ökoloogilisest, geneetilisest, teaduslikust, esteetilisest, meelelahutuslikust, kultuurilisest, hariduslikust, sotsiaalsest ja majanduslikust seisukohast;

TUNDES MURET eriti nende metsloomaliikide pärast, kes rändavad üle siseriikliku jurisdiktsiooni piiride või neist väljaspool;

TÕDEDES, et riigid on ja peavad olema nende siseriikliku jurisdiktsiooni piires elavate või neid läbivate metsloomade rändliikide kaitsjad;

OLLES VEENDUNUD, et metsloomade rändliikide kaitse ja tõhus hoidmine nõuavad kooskõlastatud meetmeid kõikidelt nendelt riikidelt, kelle siseriikliku jurisdiktsiooni piires sellised liigid veedavad mis tahes osa oma elutsüklist;

MEENUTADES ÜRO keskkonnakonverentsil (Stockholm, 1972) vastu võetud tegevuskava soovitust 32, mis ÜRO Peaassamblee kahekümne seitsmendal istungjärgul rahuloluga ära märgiti,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I artikkel

Tõlgendamine

1. Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "rändliik" – metsloomade mis tahes liigi või madalama taksoni kogu populatsioon või populatsiooni geograafiliselt eraldi asuv osa, mille isendite oluline osa ületab hooajaliselt ja etteaimatavalt üht või mitut siseriikliku jurisdiktsiooni piiri;

b) "rändliigi kaitsestaatus" – rändliiki mõjutavate tegurite summa, mis pikema aja jooksul võib mõjutada liigi levikut ja arvukust;

c) kaitsestaatust loetakse soodsaks, kui:

1. populatsiooni dünaamika andmed näitavad, et rändliik püsib oma ökosüsteemide elujõulise osana pikema aja jooksul;

2. rändliigi levila ei ole hetkel vähenemas ega vähene tõenäoliselt ka pikema aja jooksul;

3. rändliigi populatsiooni pikaajaliseks säilimiseks on praegu ja ka lähitulevikus olemas piisav elupaik ja

4. rändliigi levik ja arvukus lähenevad selle ajaloolisele levilale ja tasemele määral, mis tagab potentsiaalselt sobivate ökosüsteemide olemasolu ja metsiku looduse järjepideva aruka hoidmise;

d) "kaitsestaatus" loetakse ebasoodsaks, kui mõni käesoleva lõike punktis c sätestatud tingimus ei ole täidetud;

e) "teatav eriti ohustatud rändliik" – rändliik on kogu oma levilal või selle olulisel osal väljasuremisohus;

f) "levila" – kõik maismaa- või veealad, kus rändliik elab, ajutiselt viibib, mida ta läbib või ületab mingil ajal oma tavalise rändemarsruudi käigus;

g) "elupaik" – rändliigi levilasse kuuluvad alad, mis hõlmavad kõnealuse liigi jaoks sobivaid elutingimusi;

h) "teatava rändliigi levialariik" – kõik riigid (ja muud käesoleva lõike punktis k osutatud osapooled, kui see on asjakohane), mis teostavad oma jurisdiktsiooni mõnel kõnealuse rändliigi levila osal, või riigid, kelle lipu all sõitvad laevad tegelevad kõnealuse rändliigi püüdmisega väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni piire;

i) "püüdmine" – püüdmine, küttimine, kalastamine, kinnipüüdmine, häirimine, tahtlik tapmine või selliste tegude sooritamise üritamine;

j) "leping" – käesoleva konventsiooni IV ja V artiklis ette nähtud rahvusvaheline leping, mis on seotud ühe või mitme rändliigi kaitsega ja

k) "konventsiooniosaline" – riik või suveräänsete riikide moodustatud piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, mille pädevusse kuulub läbirääkimiste pidamine käesoleva konventsiooni reguleerimisalasse kuuluvate küsimustega seotud rahvusvaheliste lepingute osas, nende lepingute sõlmimine ja kohaldamine, ning kelle suhtes käesolev konventsioon kehtib.

2. Piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid, mis on käesoleva konventsiooni osalised, täidavad oma pädevusse kuuluvates küsimustes enda nimel neid õigusi ja kohustusi, mis omistatakse käesoleva konventsiooniga nende liikmesriikidele. Sellisel juhul ei ole nende organisatsioonide liikmesriikidel õigust täita selliseid õigusi individuaalselt.

3. Kui käesolevas konventsioonis nähakse ette, et otsus tehakse "kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste" kahekolmandikulise häälteenamuse või ühehäälse otsusega, tähendab see "kohal olevaid ja poolt või vastu hääletavaid konventsiooniosalisi". Hääletamisest keelduvaid konventsiooniosalisi ei loeta häälteenamuse kindlaksmääramisel "kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste" hulka.

II artikkel

Aluspõhimõtted

1. Konventsiooniosalised teadvustavad endale, kui tähtis on rändliikide kaitse ja levialariikide nõusolek võtta selleks võimaluse ja asjakohasuse korral vajalikke meetmeid, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsa kaitsestaatusega rändliikidele ning astudes individuaalselt või koostööd tehes selliste liikide ja nende elupaikade kaitseks asjakohaseid ja vajalikke samme.

2. Konventsiooniosalised tunnustavad vajadust võtta meetmeid, et vältida mis tahes rändliigi muutumist eriti ohustatud liigiks.

3. Eelkõige konventsiooniosalised:

a) peaksid soodustama rändliikidega seotud teadustööd ja tegema selle toetamiseks koostööd;

b) püüavad pakkuda viivitamatut kaitset I lisas sisalduvatele rändliikidele ja

c) püüavad sõlmida II lisas sisalduvate rändliikide kaitset ja hoidmist käsitlevaid lepinguid.

III artikkel

Eriti ohustatud rändliigid: I lisa

1. I lisas loetletakse eriti ohustatud rändliigid.

2. Rändliik võib olla loetletud I lisas tingimusel, et usaldusväärsed tõendid, sealhulgas parimad kättesaadavad teaduslikud tõendid viitavad sellele, et liik on eriti ohustatud.

3. Rändliigi võib I lisast kõrvaldada, kui konventsiooniosaliste konverents määrab kindlaks, et:

a) usaldusväärsed tõendid, sealhulgas parimad kättesaadavad teaduslikud tõendid viitavad sellele, et liik ei ole enam eriti ohustatud ja

b) liik ei muutu tõenäoliselt uuesti eriti ohustatuks seetõttu, et selle liigi I lisast kõrvaldamise tulemusel kaob tema kaitsmine.

4. Konventsiooniosalised, kes on I lisas loetletud liikide levialariigid, püüavad:

a) säilitada ja, kui see on võimalik ja asjakohane, taastada liigi need elupaigad, mis on olulised liigi väljasuremisohust päästmiseks;

b) vastavalt asjakohasusele vältida, kõrvaldada, kompenseerida või minimeerida liigi rännet tõsiselt takistavate või välistavate tegevuste või takistuste kahjustavaid mõjusid ja

c) sel määral, mil see on võimalik ja asjakohane, vältida, vähendada või reguleerida liiki ohustavaid või tõenäoliselt täiendavalt ohustavaid tegureid, sealhulgas rangelt kontrollida võõrliikide sissetoomist või kontrollida või hävitada juba sissetoodud võõrliike.

5. Konventsiooniosalised, kes on I lisas loetletud rändliikide levialariigid, keelavad sellistesse liikidesse kuuluvate loomade püüdmise. Selle keelu puhul võib erandeid teha ainult siis, kui:

a) püüdmine toimub teaduslikel eesmärkidel;

b) püüdmise eesmärk on tõhustada mõjutatud liigi paljundamist või ellujäämist;

c) püüdmise eesmärk on rahuldada nende vajadusi, kes kasutavad selliseid liike traditsioonilise toimetulekuviisina või

d) seda nõuavad erakorralised asjaolud,

tingimusel, et selliste erandite sisu on täpne ning et need on ruumiliselt ja ajaliselt piiratud. Selline püüdmine ei tohiks liigile kahjulikult mõjuda.

6. Konventsiooniosaliste konverents võib soovitada konventsiooniosalistel, kes on I lisas loetletud rändliikide levialariigid, võtta täiendavaid meetmeid, mida peetakse liigi hüvangu seisukohast asjakohaseks.

7. Konventsiooniosalised teatavad sekretariaadile võimalikult kiiresti kõigist käesoleva artikli lõike 5 kohaselt tehtud eranditest.

IV artikkel

Lepingutes käsitletavad rändliigid: II lisa

1. II lisas loetletakse rändliigid, millel on ebasoodus kaitsestaatus ning mis vajavad kaitseks ja hoidmiseks rahvusvahelisi lepinguid, ning need liigid, mille kaitsestaatus saaks rahvusvahelise lepingu kaudu saavutatavast rahvusvahelisest koostööst olulist kasu.

2. Kui asjaolud seda õigustavad, võib rändliik olla loetletud nii I lisas kui ka II lisas.

3. Konventsiooniosalised, kes on II lisas loetletud rändliikide levialariigid, püüavad sõlmida lepinguid, mis tooksid liigile kasu, ja peaksid eelisjärjekorras tegelema ebasoodsa kaitsestaatusega liikidega.

4. Konventsiooniosalisi julgustatakse võtma meetmeid, et sõlmida lepinguid seoses metsloomade mis tahes liigi või madalama taksoni kogu populatsiooni või populatsiooni geograafiliselt eraldi asuva osaga, mille isendid ületavad perioodiliselt üht või enamat siseriikliku jurisdiktsiooni piiri.

5. Sekretariaadile esitatakse iga käesoleva artikli sätete kohaselt sõlmitud lepingu koopia.

V artikkel

Lepingute suunised

1. Iga lepingu eesmärk on asjaomase rändliigi soodsa kaitsestaatuse taastamine või sellise staatuse säilitamine. Iga leping peaks käsitlema asjaomase rändliigi kaitse ja hoidmise neid tahke, mis aitavad seda eesmärki saavutada.

2. Iga leping peaks hõlmama kogu asjaomase rändliigi levilat ja olema ühinemiseks avatud kõigile selle liigi levialariikidele, olenemata sellest, kas nad on käesoleva konventsiooni osalised.

3. Võimaluse korral peaks leping käsitlema enamat kui ühte rändliiki.

4. Iga leping peaks:

a) tuvastama hõlmatud rändliigid;

b) kirjeldama rändliigi levilat ja rändemarsruuti;

c) nägema ette, et iga osaline määrab oma riigiasutuse, mis tegeleb lepingu rakendamisega;

d) seadma vajadusel sisse asjakohase mehhanismi, et aidata kaasa lepingu eesmärkide saavutamisele, jälgida selle tõhusust ja koostada aruandeid konventsiooniosaliste konverentsile;

e) nägema ette lepinguosaliste vaheliste vaidluste lahendamise korra ja

f) miinimumina keelama vaalaliste seltsi rändliikide püüdmise, mis ei ole kõnealuse rändliigi puhul muude mitmepoolsete lepingutega lubatud, ja nägema ette, et lepinguga võivad ühineda need riigid, kes ei ole selle rändliigi levialariigid.

5. Kui see on asjakohane ja võimalik, peaks iga leping ette nägema vähemalt:

a) asjaomase rändliigi kaitsestaatuse perioodilise läbivaatamise ja tegurite tuvastamise, mis võivad sellele staatusele kahjulikud olla;

b) koordineeritud kaitse- ja hoiukavad;

c) asjaomase rändliigi ökoloogia ja populatsiooni dünaamika alase teadustöö, mis pööraks erilist tähelepanu rändele;

d) teabevahetuse asjaomaste rändliikide osas, pöörates erilist tähelepanu teadustöö tulemuste ja asjakohase statistika vahetusele;

e) soodsa kaitsestaatuse säilitamisel oluliste elupaikade kaitse ning vajaduse ja võimaluse korral taastamise ja selliste elupaikade kaitsmise häirete eest, sealhulgas range kontrolli rändliike kahjustavate võõrliikide sissetoomise üle või juba sissetoodud liikide üle;

f) sobilike, rändemarsruudi suhtes asjakohaselt paiknevate elupaikade võrgustiku säilitamise;

g) uute, rändliigile soodsate elupaikade loomise või rändliigi taaslaskmise soodsatesse elupaikadesse, kui see tundub olevat soovitav;

h) rännet takistavate tegevuste või takistuste kõrvaldamise võimalikult suures ulatuses või nende kompenseerimise;

i) rändliigi elupaika sellele rändliigile kahjulike ainete juhtimise vältimise, vähendamise või kontrollimise;

j) usaldusväärsetel ökoloogilistel põhimõtetel põhinevad meetmed rändliikide püüdmise reguleerimiseks ja juhtimiseks;

k) tegevuse koordineerimise korra ebaseadusliku püüdmise lõpetamiseks;

l) teabevahetuse rändliigile oluliste ohtude kohta;

m) hädaolukorras tegutsemise korra, mille puhul kaitsetegevust märkimisväärselt ja kiirelt tugevdatakse, kui rändliigi kaitsestaatus tõsiselt halveneb ja

n) üldsuse teavitamise lepingu sisust ja eesmärkidest.

VI artikkel

Levialariigid

1. Sekretariaat ajakohastab konventsiooniosalistelt saadud teavet kasutades I ja II lisas loetletud rändliikide levialariikide nimekirja.

2. Konventsiooniosalised teatavad sekretariaadile, milliste I ja II lisas loetletud rändliikide levialariigiks nad end peavad, esitades sealhulgas teavet oma lipu all sõitvate laevade kohta, mis tegelevad kõnealuse rändliigi püüdmisega väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni piire, ja võimaluse korral tulevikuplaanid seoses sellise püüdmisega.

3. Konventsiooniosalised, kes on I ja II lisas loetletud rändliikide levialariigid, peaksid sekretariaadi kaudu teavitama konventsiooniosaliste konverentsi vähemalt kuus kuud enne konverentsi iga korralist istungit meetmetest, mida nad võtavad käesoleva konventsiooni sätete rakendamiseks nende liikide puhul.

VII artikkel

Konventsiooniosaliste konverents

1. Konventsiooniosaliste konverents on käesoleva konventsiooni otsuseid tegev organ.

2. Sekretariaat kutsub konventsiooniosaliste konverentsi istungi kokku hiljemalt kahe aasta möödumisel käesoleva konventsiooni jõustumisest.

3. Pärast seda kutsub sekretariaat kokku konventsiooniosaliste konverentsi korralised istungid kõige rohkem kolmeaastaste ajavahemike tagant, kui konverents ei otsusta teisiti, ja erakorralised istungid mis tahes ajal vähemalt ühe kolmandiku konventsiooniosaliste kirjalikul taotlusel.

4. Konventsiooniosaliste konverents kehtestab ja vaatab läbi käesoleva konventsiooni finantseeskirjad. Igal korralisel istungil võtab konventsiooniosaliste konverents vastu järgmise majandusperioodi eelarve. Iga konventsiooniosaline toetab seda eelarvet rahaliselt vastavalt konverentsi poolt kokku lepitavale jaotusele. Finantseeskirjad, sealhulgas eelarvetingimused ja osamaksete suurus ning muudatused nendes võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste ühehäälse otsusega.

5. Igal istungil vaatab konventsiooniosaliste konverents läbi käesoleva konventsiooni rakendamise ja võib eriti:

a) läbi vaadata rändliikide kaitsestaatuse ja seda hinnata;

b) läbi vaadata rändliikide, eriti I ja II lisas loetletud liikide kaitsmisel toimunud arengud;

c) teha korraldusi ja anda juhiseid, mis võivad olla vajalikud selleks, et teadusnõukogul ja sekretariaadil oleks võimalik oma ülesandeid täita;

d) saada ja arutada teadusnõukogu, sekretariaadi, kõigi konventsiooniosaliste või mõne lepingu kohaselt loodud alalise organi aruandeid;

e) teha konventsiooniosalistele soovitusi rändliikide kaitsestaatuse parandamiseks ja vaadata läbi lepingute alusel toimunud arenguid;

f) teha juhtudel, kui lepingut ei ole sõlmitud, soovitusi rändliigi või rändliikide rühmade levialariigiks olevate konventsiooniosaliste istungite kokkukutsumiseks, et arutada meetmeid nende liikide kaitsestaatuse parandamiseks;

g) teha konventsiooniosalistele soovitusi käesoleva konventsiooni tõhususe parandamiseks ja

h) teha otsuseid täiendavate meetmete osas, mida oleks vaja võtta käesoleva konventsiooni eesmärkide rakendamiseks.

6. Igal konventsiooniosaliste konverentsil tuleks kindlaks määrata järgmise istungi aeg ja koht.

7. Igal konventsiooniosaliste konverentsil määratakse kindlaks ja võetakse vastu selle istungi töökord. Otsuste tegemiseks konventsiooniosaliste konverentsil on vaja kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulist häälteenamust, välja arvatud juhul, kui käesolev konventsioon näeb ette teisiti.

8. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, tema allasutused ja Rahvusvaheline Tuumaenergiaagentuur, samuti kõik riigid, kes ei ole käesoleva konventsiooni osalisriigid, ning iga lepingu puhul selle lepingu osaliste tunnustatud asutused võivad olla konventsiooniosaliste konverentsi istungitel esindatud vaatlejatena.

9. Muudel järgmistesse kategooriatesse kuuluvatel asutustel või organitel, kes on rändliikide kaitsmise, säilitamise ja hoidmise osas tehniliselt kvalifitseeritud ning kes on teavitanud sekretariaati oma soovist olla konventsiooniosaliste konverentsil vaatlejate näol esindatud, lubatakse osaleda, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohalolevatest konventsiooniosalistest on selle vastu:

a) rahvusvahelised valitsus- või valitsusvälised asutused või organid ja riiklikud valitsusasutused ja -organid ja

b) siseriiklikud valitsusvälised asutused või organid, mis on antud eesmärgi jaoks nende asukohariigis heaks kiidetud.

Kui neile vaatlejatele on juurdepääs võimaldatud, on neil õigus osaleda, kuid mitte hääletada.

VIII artikkel

Teadusnõukogu

1. Oma esimesel istungil moodustab konventsiooniosaliste konverents teadusnõukogu, mis annab nõu teadusküsimustes.

2. Kõik konventsiooniosalised võivad nimetada teadusnõukogu liikmena ametisse kvalifitseeritud eksperdi. Lisaks sellele kuuluvad teadusnõukogu liikmete hulka konventsiooniosaliste konverentsi poolt valitud ja ametisse nimetatud kvalifitseeritud eksperdid; selliste ekspertide arvu, nende valimise kriteeriumid ja ametisse nimetamise tingimused määrab kindlaks konventsiooniosaliste konverents.

3. Teadusnõukogu tuleb kokku sekretariaadi taotlusel, kui konventsiooniosaliste konverents seda vajab.

4. Kui konventsiooniosaliste konverents selle heaks kiidab, seab teadusnõukogu oma töökorra ise sisse.

5. Konventsiooniosaliste konverents määrab kindlaks teadusnõukogu ülesanded, mis võivad hõlmata:

a) teadusalase nõu andmist konventsiooniosaliste konverentsile, sekretariaadile ja, kui konventsiooniosaliste konverents selle heaks kiidab, mis tahes muule käesoleva konventsiooni või lepingu alusel moodustatud organile või konventsiooniosalisele;

b) rändliikidealase teadustöö soovitamist ja selle koordineerimist, sellise teadustöö tulemuste hindamist rändliikide kaitsestaatuse tuvastamiseks ning aruannete esitamist konventsiooniosaliste konverentsile kõnealuse staatuse ja selle parandamise meetmete kohta;

c) konventsiooniosaliste konverentsile soovituste tegemist rändliikide osas, mis tuleks I või II lisasse lisada, koos viitega selliste rändliikide levilale;

d) konventsiooniosaliste konverentsile soovituste tegemist kaitsmise ja hoidmise erimeetmete kohta, mida rändliike käsitlevad lepingud peaksid sisaldama; ja

e) konventsiooniosaliste konverentsile käesoleva konventsiooni rakendamise teaduslike tahkudega seotud probleemidele lahenduste soovitamist, eriti seoses rändliikide elupaikadega.

IX artikkel

Sekretariaat

1. Käesoleva konventsiooni rakendamiseks moodustatakse sekretariaat.

2. Käesoleva konventsiooni jõustumisel loob sekretariaadi ÜRO Keskkonnaprogrammi tegevdirektor. Tema poolt asjakohaseks peetaval määral ja viisil võivad teda aidata sobilikud, metsloomade kaitsmise, säilitamise ja hoidmise osas tehniliselt kvalifitseeritud valitsustevahelised või valitsusvälised, rahvusvahelised või siseriiklikud asutused ja organid.

3. Kui ÜRO Keskkonnaprogramm ei suuda sekretariaadile enam tegevust pakkuda, teeb konventsiooniosaliste konverents sekretariaadi osas muud korraldused.

4. Sekretariaadi ülesanneteks on:

a) korraldada ja teenindada järgmisi istungeid:

i) konventsiooniosaliste konverentsi istungid ja

ii) teadusnõukogu istungid;

b) säilitada sidepidamine ja soodustada sidepidamist konventsiooniosaliste, lepingute kohaselt moodustatud alaliste organite ja muude rändliikidega seotud rahvusvaheliste organisatsioonide vahel;

c) hankida kõikidest asjakohastest allikatest aruandeid ja muud teavet, mis edendab käesoleva konventsiooni eesmärke ja rakendamist, ning korraldada sellise teabe asjakohane levitamine;

d) juhtida konventsiooniosaliste konverentsi tähelepanu kõigile käesoleva konventsiooni eesmärkidega seotud küsimustele;

e) koostada konventsiooniosaliste konverentsi jaoks aruandeid sekretariaadi töö ja käesoleva konventsiooni rakendamise kohta;

f) säilitada ja avaldada kõigi I ja II lisas sisalduvate rändliikide levialariikide loetelu;

g) soodustada konventsiooniosaliste konverentsi juhtimisel lepingute sõlmimist;

h) säilitada lepingute nimekiri ja teha see konventsiooniosalistele kättesaadavaks ning, kui konventsiooniosaliste konverents seda nõuab, anda selliste lepingute kohta teavet;

i) säilitada ja avaldada konventsiooniosaliste konverentsi poolt VII artikli lõigu 5 punktide e, f ja g kohaselt tehtud soovituste või selle lõigu punkti h kohaselt tehtud otsuste nimekiri;

j) anda üldsusele teavet käesoleva konventsiooni ning selle eesmärkide kohta ja

k) täita talle käesoleva konventsiooni alusel või konventsiooniosaliste konverentsi poolt määratud muid ülesandeid.

X artikkel

Konventsiooni muutmine

1. Käesolevat konventsiooni võib muuta igal konventsiooniosaliste konverentsi korralisel või erakorralisel istungil.

2. Muudatusettepanekuid võib teha iga konventsiooniosaline.

3. Muudatusettepanekute tekst ja selle põhjused edastatakse sekretariaadile vähemalt sada viiskümmend päeva enne istungit, millel see arutlusele tuleb, ning sekretariaat edastab need viivitamatult kõigile konventsiooniosalistele. Konventsiooniosaliste võimalikud märkused selle teksti kohta edastatakse sekretariaadile vähemalt kuuskümmend päeva enne istungi algust. Sekretariaat edastab konventsiooniosalistele otsekohe pärast viimast märkuste esitamise päeva kõik selleks päevaks esitatud märkused.

4. Muudatused võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

5. Vastuvõetud muudatus jõustub kõigi selle vastu võtnud konventsiooniosaliste suhtes kolmanda kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil kaks kolmandikku konventsiooniosalistest on oma vastuvõtukirja hoiulevõtjale hoiule andnud. Iga konventsiooniosalise suhtes, kes annab oma vastuvõtukirja hoiule pärast kuupäeva, mil kaks kolmandikku konventsiooniosalistest on oma vastuvõtukirja hoiule andnud, jõustub muudatus tema vastuvõtukirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

XI artikkel

Lisade muutmine

1. I ja II lisa võib muuta igal konventsiooniosaliste konverentsi korralisel või erakorralisel istungil.

2. Muudatusettepanekuid võib teha iga konventsiooniosaline.

3. Muudatusettepanekute tekst ja selle põhjused, mis põhinevad parimatel kättesaadavatel teaduslikel tõenditel, edastatakse sekretariaadile vähemalt sada viiskümmend päeva enne istungit ning sekretariaat edastab need viivitamatult kõigile konventsiooniosalistele. Konventsiooniosaliste võimalikud märkused selle teksti kohta edastatakse sekretariaadile vähemalt kuuskümmend päeva enne istungi algust. Sekretariaat edastab konventsiooniosalistele otsekohe pärast viimast märkuste esitamise päeva kõik selleks päevaks esitatud märkused.

4. Muudatused võetakse vastu kohalolevate ja hääletavate konventsiooniosaliste kahekolmandikulise häälteenamusega.

5. Lisade muudatus jõustub üheksakümne päeva möödumisel konventsiooniosaliste konverentsi istungist, kus see vastu võeti, kõigi konventsiooniosaliste suhtes, välja arvatud need konventsiooniosalised, kes teevad reservatsiooni vastavalt käesoleva artikli lõikele 6.

6. Käesoleva artikli lõikes 5 ette nähtud üheksakümnepäevalise perioodi jooksul võivad kõik konventsiooniosalised teha muudatuse suhtes reservatsiooni, teavitades sellest kirjalikult hoiulevõtjat. Muudatuse suhtes tehtud reservatsiooni võib tagasi võtta hoiulevõtjale saadetud kirjaliku teatega ning pärast seda jõustub muudatus kõnealuse konventsiooniosalise suhtes üheksakümne päeva möödumisel reservatsiooni tagasivõtmisest.

XII artikkel

Mõju rahvusvahelistele konventsioonidele ja muudele õigusaktidele

1. Mitte miski käesolevas konventsioonis ei piira mereõiguse kodifitseerimist ega arendamist ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 2750 V (XXV) alusel kokku kutsutud Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konverentsi poolt ega ühegi riigi praegusi või tulevasi nõudeid ja õiguslikke seisukohti mereõiguse ning ranniku- ja lipuriigi jurisdiktsiooni laadi ja ulatuse osas.

2. Käesoleva konventsiooni sätted ei mõjuta mingil viisil ühegi konventsiooniosalise mis tahes olemasolevast lepingust, konventsioonist või kokkuleppest tulenevaid õigusi ega kohustusi.

3. Käesoleva konventsiooni sätted ei mõjuta mingil viisil konventsiooniosaliste õigust võtta oma territooriumil rangemaid meetmeid seoses I ja II lisas loetletud rändliikide kaitsega ega nende õigust võtta oma territooriumil meetmeid seoses selliste liikide kaitsega, keda ei ole I ja II lisas loetletud.

XIII artikkel

Vaidluste lahendamine

1. Konventsiooniosaliste vahel seoses käesoleva konventsiooni sätete tõlgendamise või rakendamisega tekkivad vaidlused lahendavad vaidluse osapooled läbirääkimiste teel.

2. Kui vaidlust ei suudeta käesoleva artikli lõike 1 kohaselt lahendada, võivad konventsiooniosalised esitada vaidluse ühisel kokkuleppel vahekohtule, eriti Haagis asuvale alalisele vahekohtule, ning vahekohtu otsus on vaidluse esitanud konventsiooniosalistele siduv.

XIV artikkel

Reservatsioonid

1. Käesoleva konventsiooni sätete suhtes ei saa teha üldisi reservatsioone. Erireservatsioone võib esitada vastavalt käesoleva artikli ja XI artikli sätetele.

2. Iga riik või piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon võib oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes esitada erireservatsiooni mis tahes rändliigi I lisas või II lisas või mõlemas esinemise suhtes ning seejärel käsitletakse teda selle reservatsiooni objekti suhtes konventsiooniosalisena alles üheksakümne päeva möödumisel sellest, kui hoiulevõtja on edastanud konventsiooniosalistele teate sellise reservatsiooni tagasivõtmise kohta.

XV artikkel

Allakirjutamine

Käesolev konventsioon on avatud kõikidele riikidele ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele allakirjutamiseks 22. juunini 1980 Bonnis.

XVI artikkel

Ratifitseerimine, vastuvõtmine, heakskiitmine

Käesolev konventsioon kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Saksamaa Liitvabariigi valitsusele, kes on hoiulevõtja.

XVII artikkel

Ühinemine

Käesolev konventsioon on avatud ühinemiseks kõikidele riikidele, kes ei ole sellele alla kirjutanud, ja kõikidele piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele pärast 22. juunit 1980. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

XVIII artikkel

Jõustumine

1. Käesolev konventsioon jõustub viieteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiulevõtjale hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

2. Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kes käesoleva konventsiooni ratifitseerib, vastu võtab või heaks kiidab või ühineb sellega pärast viieteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, jõustub konventsioon selle riigi või organisatsiooni ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval.

XIX artikkel

Denonsseerimine

Iga konventsiooniosaline võib käesoleva konventsiooni mis tahes ajal denonsseerida, saates hoiulevõtjale kirjaliku teate. Denonsseerimine jõustub kaheteistkümne kuu möödumisel sellest, kui hoiulevõtja on teate kätte saanud.

XX artikkel

Hoiulevõtja

1. Käesoleva konventsiooni originaal, mille hispaania-, inglis-, prantsus-, saksa- ja venekeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule hoiulevõtjale. Hoiulevõtja edastab kõigi nende tekstide tõestatud koopiad kõikidele riikidele ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on käesolevale konventsioonile alla kirjutanud või andnud sellega ühinemiseks hoiule ühinemiskirjad.

2. Pärast asjaomaste valitsustega konsulteerimist koostab hoiulevõtja käesoleva konventsiooni teksti ametlikud versioonid araabia ja hiina keeles.

3. Hoiulevõtja teavitab kõiki allakirjutanud ja ühinevaid riike ning kõiki allakirjutanud ja ühinevaid piirkondlikke majandusintegratsiooni organisatsioone ja sekretariaati allakirjutamistest, ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjade hoiuleandmisest, käesoleva konventsiooni jõustumisest, selle muudatustest, erireservatsioonidest ja denonsseerimisteadetest.

4. Niipea kui konventsioon jõustub, edastab hoiulevõtja selle tõestatud koopia Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile registreerimiseks ja avaldamiseks vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artiklile 102.

ÜLALTOODU TÕENDUSEKS on allakirjutanud selleks vastavalt volitatuina käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

Bonn, 23. juuni 1979

--------------------------------------------------

I LISA

TÕLGENDAMINE

1. Käesolevas lisas on rändliigid märgitud:

a) liigi või alamliigi nime järgi või

b) kõigi kõrgemasse taksonisse kuuluvate rändliikidena või selle nimetatud osana.

2. Viited muudele taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, teenivad üksnes informatiivset või klassifitseerimise eesmärki.

3. Lühend "(s.I.)" tähistab seda, et teaduslikku nime kasutatakse selle laiemas tähenduses.

4. Märk "–" koos sellele järgneva numbriga taksoni nime juures näitab, et märgistatud geograafiliselt eraldi asuvad populatsioonid on sellest taksonist välja jäetud järgmiselt:

– 101 Peruu populatsioonid.

5. Märk "+" koos sellele järgneva numbriga liiginime juures näitab, et käesolev lisa sisaldab ainult selle liigi märgistatud, geograafiliselt eraldi asuvaid populatsioone järgmiselt:

+ 201 Loode-Aafrika populatsioonid

+ 202 Aafrika populatsioonid

+ 203 Amazonase ülemjooksu populatsioonid.

6. Tärn (*) liiginime juures näitab, et II lisa sisaldab seda liiki või selle liigi eraldi populatsiooni või kõrgemat taksonit, mis hõlmab seda liiki.

MAMMALIA (IMETAJAD)

CHIROPTERA (KÄSITIIVALISED)

Molossidae | Tadarida brasiliensis |

PRIMATES (ESIKLOOMALISED)

Pongidae (inimahvlased) | Gorilla gorilla beringei (mägigorilla) |

CETACEA (VAALALISED)

Balaenopteridae (vaguvaallased) | Balaenoptera musculus (sinivaal) Megaptera novaeangliae (küürvaal) |

Balaenidae (silevaallased) | Balaena mysticetus (grööni vaal) Eubalaena glacialis (s.I.) (lõunavaal) |

PINNIPEDIA (LOIVALISED)

Phocidae (hülglased) | Monachus monachus* (munkhüljes) |

PERISSODACTYLA (KABJALISED)

Equidae (hobuslased) | Equus grevyi (kõrbesebra e grevi sebra) |

ARTIODACTYLA (SÕRALISED)

Camelidae (kaamellased) | Vicugna vicugna* – 101 (vikunja) |

Cervidae (hirvlased) | Cervus elaphus barbarus (punahirv) |

Bovidae (veislased) | Bos sauveli (kuprei) Addax nasomaculatus (addaks) Gazella cuvieri Gazella dama (kabegasell) Gazella dorcas + 201 (dorkasgasell) |

AVES (LINNUD)

PROCELLARIIFORMES (TORMILINNULISED)

Diomedeidae (albatroslased) | Diomedea albatrus (kuldpea-albatross) |

Procellariidae (tormilindlased) | Pterodroma cahow (bermuda tormilind) Pterodroma phaeopygia |

CICONIIFORMES (TOONEKURELISED)

Ardeidae (haigurlased) | Egretta eulophotes |

Ciconiidae (toonekurglased) | Ciconia boyciana (ida-toonekurg) |

Threskiornithidae (iibislased) | Geronticus eremita (kaljuiibis) |

ANSERIFORMES (HANELISED)

Anatidae (partlased) | Chloephaga rubidiceps* |

FALCONIFORMES (KULLILISED)

Accipitridae (haugaslased) | Haliaeetus pelagicus* (hiid-merikotkas) |

GRUIFORMES (KURELISED)

Gruidae (kurglased) | Grus japonensis* (õnnekurg e jaapani kurg) Grus leucogeranus* (valgekurg) Grus nigricollis* (mägikurg) |

Otididae (traplased) | Chlamydotis undulata* + 201 (kraetrapp) |

CHARADRIIFORMES (KURVITSALISED)

Scolopacidae (kurvitslased) | Numenius borealis* (põhjakoovitaja) Numenius benuirostris* (helekoovitaja) |

Laridae (kajaklased) | Larus audouinii (vahemere kajakas) Larus relictus (kõnnukajakas) Larus saundersi |

Alcidae (alklased) | Synthliboramphus antiquus wumizusume |

PASSERIFORMES (VÄRVULISED)

Parulidae (sääliklased) | Dendroica kirtlandii |

Fringillidae (vintlased) | Serinus syriacus (seedri-koldvint) |

REPTILIA (ROOMAJAD)

TESTUDINES (KILPKONNALISED)

Cheloniidae (merikilpkonlased) | Lepidochelys kempii* |

Dermochelyidae (nahkkilpkonlased) | Dermochelys coriacea* (nahkkilpkonn) |

Pelomedusidae (pelomeduuslased) | Podocnemis expansa* + 203 |

CROCODYLIA (KROKODILLILISED)

Gavialidae (gaaviallased) | Gavialis gangeticus (gangese gaavial) |

PISCES (KALAD)

SILURIFORMES (SÄGALISED)

Schilbeidae (šilbelased) | Pangasianodon gigas |

--------------------------------------------------

II LISA

TÕLGENDAMINE

1. Käesolevas lisas on rändliigid märgitud:

a) liigi või alamliigi nime järgi või

b) kõigi kõrgemasse taksonisse kuuluvate rändliikidena või selle nimetatud osana.

Kui ei ole osutatud teisiti, nõustutakse, et liigist kõrgemale taksonile viitamise puhul oleks lepingute sõlmimine kõigi sellesse taksonisse kuuluvate rändliikide jaoks märkimisväärselt kasulik.

2. Lühendit "spp." sugukonna või perekonna nime järel kasutatakse kõigi sellesse sugukonda või perekonda kuuluvate liikide tähistamiseks.

3. Viited muudele taksonitele, mis on kõrgemad kui liik, teenivad üksnes informatiivset või klassifitseerimise eesmärki.

4. Lühend "(s.I.)" tähistab seda, et teaduslikku nime kasutatakse selle laiemas tähenduses.

5. Märk "+" koos sellele järgneva numbriga liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et käesolev lisa sisaldab ainult selle taksoni märgitud, geograafiliselt eraldi asuvaid populatsioone järgmiselt:

+ 201 Aasia populatsioonid.

6. Tärn (*) liigi või kõrgema taksoni nime juures näitab, et I lisa sisaldab seda liiki või selle liigi eraldi populatsiooni või üht või enamat liiki, mida see kõrgem takson hõlmab.

MAMMALIA (IMETAJAD)

CETACEA (VAALALISED)

Monodontidae | Delphinapterus leucas |

PROBOSCIDAE (LONDILISED)

Elephantidae (londilised) | Loxodonta africana (aafrika elevant) |

SIRENIA (MERIVEISELISED)

Dugongidae (dugonglased) | Dugong dugon (dugong) |

PINNIPEDIA (LOIVALISED)

Phocidae (hülglased) | Monachus monachus* (munkhüljes) |

ARTIODACTYLA (SÕRALISED)

Camelidae (kaamellased) | Vicugna vicugna* (vikunja) |

Bovidae (veislased) | Oryx dammah (mõõksarv-orüks) Gazella gazella + 201. |

AVES (LINNUD)

PELECANIFORMES (PELIKANILISED)

Pelecanidae (pelikanlased) | Pelecanus crispus (käharpelikan) |

CICONIIFORMES (TOONEKURELISED)

Ciconiidae (toonekurglased) | Ciconia ciconia (valge-toonekurg) Ciconia nigra (must-toonekurg) |

Threskiornithidae (iibislased) | Platalea leucorodia (luitsnokk-iibis) |

Phoenicopteridae (flamingolased) | spp. |

ANSERIFORMES (HANELISED)

Anatidae (partlased) | spp.* |

FALCONIFORMES (KULLILISED)

Cathartidae (kondorlased) | spp. |

Pandionidae (kalakotkaslased) | Pandion haliaetus (kalakotkas) |

Accipitridae (haugaslased) | spp.* |

Falconidae (pistriklased) | spp. |

GALLIFORMES (KANALISED)

Phasianidae (kanalased) | Coturnix coturnix coturnix (põldvutt) |

GRUIFORMES (KURELISED)

Gruidae (kurglased) | Grus spp.* (kõik kured) Anthropoides virgo (neitsikurg) |

Otididae (traplased) | Chlamydotis undulata* + 201 (kraetrapp) |

CHARADRIIFORMES (KURVITSALISED)

Charadriidae (tülllased) | spp. |

Scolopacidae (kurvitslased) | spp.* |

Recurvirostridae (naaskelnoklased) | spp. |

Phalaropodidae | spp. |

PASSERIFORMES (VÄRVULISED)

Muscicapidae (s.I.) (kärbsenäplased) | spp. |

REPTILIA (ROOMAJAD)

TESTUDINES (KILPKONNALISED)

Cheloniidae (merikilpkonlased) | spp.* |

Dermochelyidae (nahkkilpkonlased) | spp.* |

Pelomedusidae (pelomeduuslased) | Podocnemis expansa* |

CROCODYLIA (KROKODILLILISED)

Crocodylidae (krokodilllased) | Crocodilus porosus (harikrokodill) |

PISCES (KALAD)

ACIPENSERIFORMES (TUURALISED)

Acipenseridae (tuurlased) | Acipenser fulvescens |

INSECTA (PUTUKAD)

LEPIDOPTERA (LIBLIKALISED)

Danaidae | Danaus plexippus (monarhliblikas) |

--------------------------------------------------