Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi valitsuse vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise kokkulepe

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS (edaspidi "ühendus") ja

GUINEA REVOLUTSIOONILISE RAHVAVABARIIGI VALITSUS,

VÕTTES ARVESSE Lomé konventsioonil põhinevat koostöövalmidust ning Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi ja ühenduse häid koostöösuhteid,

VÕTTES ARVESSE Guinea valitsuse soovi oma kalavarusid hea koostööga otstarbekamalt kasutada,

TULETADES MEELDE, et Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuulub merekalapüügi osas kaldast kuni 200 meremiilini ulatuv vöönd,

VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi tööd,

TUNNISTADES, et kui rannikuäärsed riigid kasutavad oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes suveräänseid õigusi selleks, et uurida, kasutada, kaitsta ja majandada nende vete elusressursse, tuleb neil arvesse võtta rahvusvahelise õiguse põhimõtteid,

OTSUSTANUD oma suhteid merekalapüügi valdkonnas arendada vastastikuse usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus,

SOOVIDES kehtestada kalandustegevust reguleerivad üksikasjad ja tingimused, mis pakuvad osapooltele vastastikust huvi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada põhimõtted ja eeskirjad, mis reguleerivad tulevikus igas suhtes ühenduse liikmesriikide lipu all sõitvate laevade (edaspidi "ühenduse laevad") kalandustegevust vetes, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi jurisdiktsiooni alla, edaspidi "Guinea kalastusvöönd".

Artikkel 2

Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi valitsus lubab ühenduse laevadel Guinea kalastusvööndis kala püüda kooskõlas käesoleva kokkuleppega, eelkõige selle I lisaga.

Artikkel 3

1. Ühendus kohustub võtma kõiki asjakohaseid meetmeid selle tagamiseks, et tema laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ja Guinea kalastusvööndi kalandustegevust reguleerivatest õigusnormidest.

2. Guinea ametiasutused teatavad Euroopa Ühenduste Komisjonile ette kõikidest kõnealustes õigusnormides tehtavatest muudatustest.

Artikkel 4

1. Guinea kalastusvööndis võivad kala püüda ainult need ühenduse laevad, kellel on Guinea asutuste poolt ühenduse taotlusel välja antud püügilitsents.

2. Guinea ametiasutused annavad püügilitsentse välja artiklis 8 nimetatud protokollis laevakategooriate kaupa sätestatud piirangute alusel.

3. Litsentsid kehtivad vööndites, mis on määratud tegevuse iseloomu ja asjaomase laeva tüübi alusel.

4. Litsentsid kehtivad laevaomaniku taotlusel tervetest kuudest koosnevatel ajavahemikel, kuid mitte kauem kui 12 kuud.

5. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

6. Ühenduse taotlusel ja eelkõige vääramatu jõu korral võib ühele laevale antud püügilitsentsi asendada litsentsiga, mis on antud mõnele teisele laevale, mille näitajad pole esimesena nimetatud laevast suuremad.

Artikkel 5

1. Litsentse annavad välja Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi ametiasutused, tingimusel et asjaomane laevaomanik on tasunud litsentsitasu.

2. Litsentsitasu suurus ja makseviis on sätestatud I lisas.

3. Artikli 4 lõike 1 kohaselt väljaantud litsentsi eest makstav tasu kehtestatakse proportsionaalselt litsentsi kehtivusajale.

Artikkel 6

Pooled kohustuvad kas otse või rahvusvaheliste organisatsioonide raames kooskõlastama meetmeid, et tagada elusressursside majandamine ja kaitse, eriti Kesk-Atlandi idaosas, ja hõlbustada asjakohaseid teadusuuringuid.

Artikkel 7

Laevad, kellel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Guinea kalastusvööndis kala püüda, on kohustatud edastama Guinea kalanduse peadirektoraadile II lisas toodud vormi kohaselt täielikud statistilised andmed saagi, sealhulgas merre tagasi heidetud saagi kohta.

Artikkel 8

Ühendus maksab käesoleva kokkuleppe kohaselt antud kalapüügivõimaluste eest Guinea Revolutsioonilisele Rahvavabariigile hüvitist vastavalt käesoleva kokkuleppe protokollile.

Hüvitis, mille maksmine ei piira seejuures Lomé konventsiooni alusel Guinea Revolutsioonilisele Rahvavabariigile võimaldatud rahastamist, eraldatakse kõnealuses protokollis kirjeldatud erikorras.

Hüvitist kasutatakse kalapüügiga seotud projektide ja teenuste rahastamiseks.

Artikkel 9

Pooled lepivad kokku, et nad uurivad kõiki käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist käsitlevaid erimeelsusi võimalikult objektiivselt ja leplikult, et neid lahendada.

Artikkel 10

Käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee.

Komitee tuleb kokku üks kord aastas vaheldumisi Guinea Revolutsioonilises Rahvavabariigis ja ühenduses ning korraldab kummagi lepinguosalise taotluse korral erakorralisi kohtumisi.

Artikkel 11

Kui Guinea ametiasutused otsustavad kalavarude olukorra ettenägematu muutuse tõttu võtta uued kaitsemeetmed, millel ühenduse arvates on ühenduse laevade kalandustegevusele märkimisväärne mõju, peavad pooled nõu pidama, et artiklis 5 nimetatud I lisa ja artiklis 8 nimetatud protokolli kohandada.

Need nõupidamised rajanevad põhimõttel, et kõnealuse protokolliga ettenähtud kalapüügivõimaluste vähendamine hüvitatakse samaväärsete kalapüügivõimalustega, võttes arvesse hüvitist, mille ühendus on juba maksnud.

Artikkel 12

Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes.

Artikkel 13

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Guinea Revolutsioonilise Rahvavabariigi territooriumi suhtes.

Artikkel 14

Lisad ja protokoll on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa ja kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse viidet käesolevale kokkuleppele viitena lisale ja protokollile.

Artikkel 15

Käesolev kokkulepe sõlmitakse esialgu kolmeks aastaks alates kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Kui kumbki pool ei teata kokkuleppe lõpetamisest kuus kuud enne nimetatud kolme aasta möödumist, jääb kokkulepe jõusse järgmisteks üheaastasteks tähtaegadeks, välja arvatud kui denonsseerimisest teatatakse vähemalt kolm kuud enne nimetatud üheaastase tähtaja möödumist.

Sellisel juhul alustavad pooled läbirääkimisi, et otsustada omavahelisel kokkuleppel, milliseid muudatusi või täiendusi tuleb lisadesse või protokolli teha.

Artikkel 16

Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Udfærdiget i Conakry, den syvende februar nitten hundrede og treogfirs i to eksemplarer på dansk, engelsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk og tysk, idet hver tekst har samme gyldighed.

Geschehen zu Conakry am siebten Februar neunzehnhundertdreiundachtzig in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, französischer, griechischer, italienischer und niederländischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich ist.

Έγινε στο Κονακρί, στις επτά Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ογδόντα τρία, σε δύο αντίτυπα, στην αγγλική, γαλλική, γερμανική, δανική, ελληνική, ιταλική και ολλανδική γλώσσα, και όλα τα κείμενα αυτά είναι εξίσου αυθεντικά.

Done at Conakry, on the seventh day of February in the year one thousand nine hundred and eighty-three, in duplicate, in the Danish, Dutch, English, French, German, Greek and Italian languages, each of these texts being equally authentic.

Fait à Conakry, le sept février mil neuf cent quatre-vingt-trois, en deux exemplaires, en langues allemande, anglaise, danoise, française, grecque, italienne et néerlandaise, chacun de ces textes faisant également foi.

Fatto a Conakry, il sette febbraio millenovecentottantatré, in duplice esemplare in lingua danese, francese, greca, inglese, italiana, olandese e tedesca, ciascun testo facente ugualmente fede.

Gedaan te Conakry, de zevende februari negentienhonderd drieëntachtig, in twee exemplaren in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse en de Nederlandse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek.

For Rådet for De europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese Gemeenschappen

+++++ TIFF +++++

For regeringen for Den revolutionære folkerepublik GuineaFür die Regierung der Revolutionären Volksrepublik GuineaΓια την Κυβέρνηση της Λαϊκής Επαναστατικής Δημοκρατίας της ΓουινέαςFor the Government of the Revolutionary People′s Republic of GuineaPour le gouvernement de la république populaire révolutionnaire de GuinéePer il governo della Repubblica popolare rivoluzionaria di GuineaVoor de Regering van de Revolutionaire Volksrepubliek Guinee

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GUINEA KALASTUSVÖÖNDIS

A. Püügilitsentside väljaandmine

I. Asjaomased ühenduse ametiasutused peavad Guinea ametiasutustele (põllumajandus- ja kalandusministeeriumile) esitama käesolevas lisas toodud näidisele vastava taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda.

II. Traalerite ja krevetipüügilaevade suhtes kohaldatavad sätted

1. Enne litsentsi saamist peab kapten oma laeva Conakry sadamas kontrollida laskma, et see vastaks lisas nimetatud kehtivale reglemendile, ja leidma endale põllumajandus- ja kalandusministeeriumi määratud esindaja.

2. Litsentsitasud võrduvad järgmiste iga-aastaste summadega:

a) 100 eküüd/grt; või

b) 80 tonni [1] Guinea sadamas lossitud kala; või

c) 70 eküüd/brt ja 30 % punktis b täpsustatud kogustest, mis on ette nähtud traaleritele;

d) 120 eküüd/brt krevetipüügilaevade ja segasaagi puhul, mille kaalust üle 30 % moodustavad krevetid.

Laevaomanik teatab valitud tasu litsentsitaotlust esitades.

3. Kala tarnitakse vähemalt kord kahe kuu tagant vastavalt litsentside andmisel kehtestatud programmile, kusjuures tarnetest teatatakse Guinea ametiasutustele vähemalt viis päeva ette.

4. Litsentsitasud makstakse proportsionaalselt litsentsi kehtivusajale.

5. Eküüdes kehtestatud tasud makstakse Guinea ametiasutuste näidatud vääringus ühe osamaksena hiljemalt litsentsi üleandmisel.

III. Tuunipüügilaevade suhtes kohaldatavad sätted

1. Litsentsitasu on 20 eküüd iga Guinea kalastusvööndis püütud tonni kohta.

2. Litsentsid antakse üle pärast seda, kui terve tuunipüügilaevastiku eest on tasutud põhisumma, mis võrdub summaga, mida tasutakse 500 tonni aastas püütud tuunikala eest, ja on esitatud pangatagatis, mis katab eespool nimetatud koguse ületamise korral aastas püütud saagi eest tasumisele kuuluvad lisasummad. Püütavad kogused kehtestatakse kooskõlas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) koostatud statistikaga.

B. Kalastusvööndid

Kalastusvööndid, millele ühenduse laevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Guinea jurisdiktsiooni alla kuuluvaid järgmistest piiridest väljapoole ulatuvaid vesi:

a) krevetipüügilaevad mahutavusega kuni 135 brt — kolm meremiili;

b) krevetipüügilaevad mahutavusega üle 135 brt — kuus meremiili;

c) traalerid — 15 meremiili.

C. Lubatud võrgusilma suurused

Traali lubatud võrgusilma suurus (täielikult väljavenitatult) on järgmine:

a) traalerid — 60 mm;

b) krevetipüügilaevad — 25 mm.

Neid võrgusilma suurusi kohaldatakse Guinea määruste kohaselt kõikide Guinea või mõne muu lipu all sõitvate laevade suhtes ja neid võib muuta rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide soovituste põhjal.

D. Sanktsioonid

Rikkumisi karistatakse järgmiselt:

a) kui võrgusilma suurusi või kalastusvööndeid ei järgita, tuleb tasuda 50000–75000 eküü suurune trahv;

b) kui püügistatistikat ei esitata, püügilitsents peatatakse;

c) lossimata kala tonni eest tuleb tasuda 1000 eküü suurune trahv.

E. Koolitusstipendiumid

Mõlemad pooled lepivad kokku, et nende koostöö edukuse peatingimus on kalapüügiga tegelevate isikute pädevuse suurendamine.

Selleks hõlbustab Euroopa Majandusühendus Guinea kodanike pääsu oma liikmesriikide või AKV-riikide õppeasutustesse ning annab kuus kolmeaastast õppe- ja koolitusstipendiumi kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades.

[1] Kogust kohaldatakse laevade suhtes, mille mahutavus on 200–400 brt. Suuremad laevad lossivad 100 tonni. Väiksemad laevad lossivad 60 tonni.

--------------------------------------------------

II LISA

Kokkuleppe artiklis 7 ettenähtud vormi näidis

PÜÜGIARUANNE

(EMÜ-Guinea kalanduskokkulepe)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------