Majanduspartnerluse vaheleping

ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel

EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi "EÜ pool",

ühelt poolt ning

FIDŽI SAARTE VABARIIK,

PAAPUA UUS-GUINEA ISESEISVUSRIIK, edaspidi "Paapua Uus-Guinea",

edaspidi "Vaikse ookeani piirkonna riigid",

teiselt poolt,

VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist koostöölepingut (edaspidi "Cotonou leping"), mis allkirjastati Cotonous 23. juunil 2000. aastal ning vaadati läbi 2005. aastal,

VÕTTES ARVESSE asjaolu, et Cotonou lepinguga kehtestatud kaubandussoodustused kaotavad kehtivuse 31. detsembril 2007,

VÕTTES ARVESSE, et Cotonou lepinguga kehtestatud kaubandussoodustuste kehtivuse lõppemine võib olukorras, kus 31. detsembriks 2007 pole järgmist WTO nõuetele vastavat kaubanduslepingut sõlmitud, avaldada negatiivset mõju Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit ekspordile, ning et seepärast on vaja sõlmida majanduspartnerluse vaheleping, millega oleks tagatud asjaomaste Vaikse ookeani piirkonna riikide arengu- ja kaubandushuvid,

VÕTTES ARVESSE asjaolu, et EÜ pool on pakkunud Vaikse ookeani piirkonna riikidele majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste raames paremat turulepääsu ning et kõnealused riigid soovivad seda võimalust kasutama hakata alates 1. jaanuarist 2008,

KINNITADES jätkuvat pühendumust käimasolevatele läbirääkimistele, mille eesmärk on ulatusliku majanduspartnerluslepingu sõlmimine 31. detsembriks 2008, mis hõlmaks kõiki olulisi aspekte ning kaasaks kõik huvitatud Vaikse ookeani piirkonna saareriigid,

KINNITADES, et arengukoostöö on ulatusliku majanduspartnerluslepingu kõige tähtsam element ja selle lepingu eesmärkide täitmise peamine tegur,

KINNITADES pühendumust Cotonou lepingu eesmärkidele ja nende eesmärkide täitmisele ning väljendades tahet jätkuvalt selle nimel tegutseda,

KINNITADES tahet järgida inimõigusi, demokraatlikke ja õigusriigi põhimõtteid ning head valitsemistava, mis on Cotonou lepingu peamised olulised elemendid; samuti kinnitades pühendumust jätkusuutlikule ja tasakaalustatud arengule, koos aktiivsema ja organiseerituma kodanikuühiskonna ning erasektori kaasamisega, mis on Cotonou lepingus lisaks turumajandusele tunnistatud esmatähtsateks partnerluse eesmärkide täitmist tagavateks teguriteks,

KINNITADES tahet teha koostööd Cotonou lepingu eesmärkide (s.o vaesuse kaotamine, Vaikse ookeani piirkonna riikide jätkusuutlik areng ning järkjärguline integreerumine maailmamajandusse) saavutamiseks, võttes asjakohaselt arvesse nende riikide poliitilisi valikuid ning arenguprioriteete,

KINNITADES tahet toetada piirkondliku integratsiooni protsessi Vaikse ookeani piirkonnas, eriti edendada piirkonna majanduslikku integratsiooni kui peamist maailmamajandusse integreerumist soodustavat tegurit, mis aitab toime tulla globaliseerumise probleemidega ning saavutada eesmärgiks seatud majanduskasvu ja sotsiaalset arengut,

SOOVIDES teha tihedat koostööd olemasolevate struktuuride raames riikide tasandil, nagu on ette nähtud Cotonou lepinguga, et maksimeerida arengukoostöö ja käesoleva lepingu eesmärkide vahelist sünergiat,

SOOVIDES järk-järgult kõrvaldada riikidevahelised kaubandustõkked, võttes arvesse asümmeetria ja paindlikkuse põhimõtteid,

SOOVIDES kehtestada raamistikku Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vaheliseks tõhusaks kaubavahetuskorraks, mis oleks kooskõlas mõlema lepinguosalise kohustustega, mis tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liikmesusest,

SOOVIDES kehtestada kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega partnerluse vahelepingu institutsionaalse raamistiku ning mehhanismi kõnealuses lepingulises suhtes tekkida võivate vaidluste lahendamiseks,

ON OTSUSTANUD SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU:

I OSA

JÄTKUSUUTLIKKU ARENGUT SOODUSTAV KAUBANDUSPARTNERLUS

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) võimaldada Vaikse ookeani piirkonna riikidel hakata kasutama paremat turulepääsu, mida EÜ pool on pakkunud majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste raames, ning samal ajal vältida kaubavahetuse katkemist Vaikse ookeani piirkonna riikide ja Euroopa Ühenduse vahel kas seoses Cotonou lepinguga tagatud kaubandussoodustuste kehtivuse lõppemisega 31. detsembril 2007 või seni, kui sõlmitakse ulatuslik majanduspartnerlusleping Vaikse ookeani piirkonna riikide ja EÜ poole ja tema liikmesriikide vahel;

b) edendada Vaikse ookeani piirkonna riikide jätkusuutlikku arengut ja nende järkjärgulist integreerimist maailmamajandusse kooskõlas nende riikide poliitiliste valikute ja arenguprioriteetidega;

c) luua lepinguosaliste vahel ühistel huvidel põhinev vabakaubanduspiirkond, milleks tuleb kaubandus kehtivaid WTO eeskirju ja asümmeetria põhimõtet järgides järk-järgult liberaliseerida, arvestades Vaikse ookeani piirkonna riikide suutlikkust ja erivajadusi seoses käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise ajakava ja tasemega;

d) kehtestada asjakohane vaidluste lahendamise menetlus;

e) kehtestada asjakohane institutsionaalne menetlus.

Artikkel 2

Põhimõtted

1. Käesolev leping põhineb Cotonou lepingu aluspõhimõtetel, olulistel osadel ja põhiosal, mis on sätestatud Cotonou lepingu artiklites 2 ja 9. Käesolev leping tugineb Cotonou lepingu sätetele ja eelnevatele AKV–EÜ partnerluslepingutele piirkondliku koostöö ja integratsiooni, samuti majandus- ja kaubanduskoostöö valdkonnas.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et Cotonou lepingut ja käesolevat lepingut rakendatakse vastastikku täiendaval ja toetaval viisil.

Artikkel 3

Jätkusuutlik areng

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et jätkusuutliku arengu eesmärk on käesoleva lepingu sätete lahutamatu osa, kooskõlas Cotonou lepingu artiklites 1, 2 ja 9 sätestatud üldiste eesmärkide ja põhimõtetega, eelkõige üldise kohustusega vähendada vaesust ja see lõplikult kaotada viisil, mis on kooskõlas jätkusuutliku arengu eesmärkidega.

2. Lepinguosalised mõistavad, et seda eesmärki kohaldatakse käesoleva lepingu puhul kui kohustust, kusjuures:

a) käesoleva lepingu kohaldamisel võetakse täielikult arvesse nende riikide elanikkonna ja tulevaste põlvkondade inimlikke, kultuurilisi, majanduslikke, tervisega seotud ja keskkonnahuve;

b) otsuste langetamise meetodid järgivad omandi, osaluse ja dialoogi aluspõhimõtteid.

3. Selle tulemusena nõustuvad lepinguosalised tegema koostööd inimkeskse jätkusuutliku arengu saavutamiseks, sest just inimesed on need, keda selline areng kõige enam mõjutab.

Artikkel 4

Piirkondlik integratsioon

1. Lepingu alus ja eesmärk on süvendada piirkondlikku integratsiooni ning lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd selle edasiarendamiseks.

2. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista kummalgi lepinguosalisel sõlmida mis tahes lepingut vabakaubanduspiirkonna või tolliliidu loomiseks või mõnda muud vabakaubanduslepingut kolmanda riigiga.

Artikkel 5

Koostöö rahvusvahelistel foorumitel

1. Lepinguosalised püüavad teha koostööd kõikidel rahvusvahelistel foorumitel, kus arutatakse käesoleva lepingu seisukohast olulisi küsimusi.

2. Lepinguosalised hindavad kõrgelt piirkondlike organisatsioonide võimalikku panust lepingu eesmärkide saavutamisse. Lepinguosalised on otsustanud teha tihedat koostööd olemasolevate Vaikse ookeani piirkonna organisatsioonide ja programmidega, kui sel viisil on kasulik ja võimalik kaasa aidata käesoleva lepingu täitmisele.

II OSA

KAUBAVAHETUS

Artikkel 6

Reguleerimisala

Lepingut kohaldatakse Euroopa Ühendusest või Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit ning EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vastavates tariifinomenklatuurides gruppidesse 01–97 liigitatud toodete suhtes kooskõlas kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) klassifitseerimiseeskirjadega.

1. PEATÜKK

Tollimaksud

Artikkel 7

Tollimaksud ja muud lõivud

1. Tollimaks sisaldab mis tahes maksu või lõivu, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud seoses kaupade impordiga, kuid ei sisalda:

a) riigisiseseid makse või muid riigisiseseid lõive, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 23;

b) dumpinguvastaseid, tasakaalustavaid ja kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse kooskõlas II osa 2. peatükiga;

c) tasusid ja muid lõive, mida kohaldatakse kooskõlas lõikega 2.

2. Lõike 1 punktis c nimetatud tasud ja lõivud piirduvad osutatud teenuste ligilähedase maksumusega ja need ei kujuta endast kodumaiste toodete kaudset kaitset ega ka impordimaksu fiskaalses tähenduses. Kõnealuseid tasusid ja lõive ei kohaldata väärtuselisel alusel.

Artikkel 8

Päritolureeglid

Käesolevas peatükis mõistetakse sõna "päritolu" all päritolu vastavalt lepingu II protokollis sätestatud päritolureeglitele. Lepinguosalised vaatavad need eeskirjad üle viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, eesmärgiga veelgi lihtsustada päritolu kindlaksmääramiseks kasutatavaid põhimõtteid ja meetodeid vastavalt Vaikse ookeani piirkonna riikide arenguvajadustele. Läbivaatamise käigus suhtutakse täie tõsidusega investoritele kindlustunde tagamisele, tehnoloogiliste ja tootmisprotsesside arendamisele ning muudele teguritele, sh käimasolevatele päritolureeglite reformidele ja asjakohaste mehhanismide kehtestamisele halduskoostööks lepinguosaliste või Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel; selle tulemusel võib osutuda vajalikuks kõnealuse protokolli sätete muutmine. Hiljemalt üks aasta enne selle ajavahemiku lõppu alustavad lepinguosalised läbirääkimisi selle üle, kas protokolli on vaja muuta või asendada uuega. Nii protokolli muutmis- kui ka asendamisotsus jõustatakse kaubanduskomitee otsusega.

Artikkel 9

Kaupade klassifitseerimine

EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise kaubandusega hõlmatud toodete klassifikatsioon esitatakse vastavates tariifinomenklatuurides, mis on koostatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi alusel.

Artikkel 10

Eksporditollimaksude kaotamine

EÜ pool ega Vaikse ookeani piirkonna riigid ei või kasutada või kehtestada täiendavaid tollimakse, tasusid ja muid lõive, mida rakendatakse seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele, ega täiendavaid riigisiseseid makse, tasusid ja lõive seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele lisaks nendele, mida kohaldatakse riigisiseseks müügiks ettenähtud samasuguste toodete suhtes, välja arvatud:

a) juhul, kui seda on vaja teha kooskõlas siseriiklike meetmetega, et tagada Vaikse ookeani piirkonna riigi maksejõulisus või keskkonnakaitse, ning

b) erandlikel asjaoludel, kui Vaikse ookeani piirkonna riik suudab tõestada, et noore tootmisharu arenguks on vaja erilisi kaitsemeetmeid, millisel juhul võib ta kokkuleppel EÜ poolega [1] kehtestada ajutise ekspordimaksu piiratud hulgale toodetele, mis on ette nähtud EÜ turule viimiseks.

Artikkel 11

Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit toodete tollimaksud

Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tooted imporditakse EÜ poolele tollimaksuvabalt, välja arvatud I lisas loetletud tooted samas lisas määratletud tingimustel.

Artikkel 12

EÜ poolelt pärit toodete tollimaksud

EÜ poolelt pärit toodete imporditollimakse kas vähendatakse või need kaotatakse vastavalt II lisa sätetele.

Artikkel 13

Tollitariifikohustuste muutmine

Teatava toote impordiga seotud tõsiste raskuste korral võib raskustesse sattunud Vaikse ookeani piirkonna riik taotleda kaubanduskomitee poolt tollimaksude vähendamise ja kaotamise kava läbivaatamist, et vajaduse korral nimetatud ajakava ühisel kokkuleppel muuta.

Kaubanduskomitee võib kokkuleppel muuta II lisa viisil, mida ta peab asjakohaseks.

Lepinguosalised tagavad, et sellised mis tahes muudatused ei põhjusta vastuolu käesoleva lepingu ja 1994.aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli XXIV nõuete vahel.

Artikkel 14

Status quo

Käesoleva lepingu jõustumisest alates ei kehtesta lepinguosalised omavahelises kaubanduses uusi tollimakse ega tõsta juba kehtivaid makse kõikide liberaliseerimiskohustusega hõlmatud toodete suhtes.

Artikkel 15

Kaupade ringlus

1. EÜ poolelt ja Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit kaupade suhtes kohaldatakse ainult ühekordset tollimaksu. Pärast seda, kui tollimaksud on kehtestatud, võivad kummaltki lepinguosaliselt pärit tooted olla ringluses nii EÜ poolel kui ka Vaikse ookeani piirkonna riikides ilma edasisi tollimakse maksmata.

2. Olenemata lõikest 1 ja selliste tariifirubriikide kaupade impordi korral, mille tollimaksud ei ole kõikides Vaikse ookeani piirkonna riikides veel kaotatud, tagastatakse Vaikse ookeani piirkonna riigis makstud tollimaks täielikult ja viivitamata, kui kaubad lahkuvad tolliterritooriumilt, kuhu neid esimest korda imporditi. Selliste toodete puhul makstakse tollimaks riigis, kus seda tarbitakse.

3. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd, et aidata kaasa kaubaringlusele ja tolliprotseduuride lihtsustamisele, nagu on ette nähtud 4. peatükis.

Artikkel 16

Mittediskrimineerimisklausel

1. Käesolevas peatükis käsitletavate küsimuste osas võimaldab EÜ pool Vaikse ookeani piirkonna riikidele mis tahes sooduskohtlemist, mis on kohaldatav tulenevalt EÜ poole saamisest kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

2. Käesolevas peatükis käsitletavate küsimuste osas võimaldavad Vaikse ookeani piirkonna riigid EÜ poolele mis tahes sooduskohtlemist, mis on kohaldatav tulenevalt Vaikse ookeani piirkonna riigi saamisest olulise kaubanduspartneriga sõlmitud vabakaubanduslepingu osaliseks pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

3. Kui Vaikse ookeani piirkonna riik (riigid) näitab (näitavad), et kolmas osapool on talle (neile) pakkunud EÜ poole pakutust oluliselt soodsamaid kauplemistingimusi (k.a seoses päritolureeglitega), konsulteerivad lepinguosalised üksteisega ja võivad üheskoos otsustada, kuidas lõiget 2 parimal viisil kohaldada.

4. Käesoleva peatüki sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks EÜ pool või mis tahes Vaikse ookeani piirkonna riik kohustatud vastastikku laiendama mis tahes sooduskohtlemist, mis tuleneb sellest, et EÜ pool või mis tahes Vaikse ookeani piirkonna riik on käesoleva lepingu allakirjutamise päeval kolmandate osapooltega sõlmitud vabakaubanduslepingu osaline.

5. Käesoleva artikli tähenduses on "vabakaubandusleping" leping, mis oluliselt liberaliseerib kaubandust, nähes ette, et selle lepingu jõustumisel või mõistliku tähtaja jooksul lõpetatakse lepingu osaliste vaheline mis tahes diskrimineerimine olemasolevate diskrimineerivate meetmete kaotamise ja/või uute või diskrimineerivamate meetmete keelustamisega.

6. Käesoleva artikli tähenduses on "oluline kaubanduspartner" arenenud riik või riik, mille osakaal ülemaailmses kaupade ekspordis oli lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal üle 1 %, või iseseisvalt, ühiselt või vabakaubanduslepingu kaudu tegutsev riikide rühm, mille osakaal ülemaailmses kaupade ekspordis lõikes 2 nimetatud vabakaubanduslepingu jõustumisele eelneval aastal oli kokku üle 1,5 % [2].

Artikkel 17

Tollialast halduskoostööd käsitlevad erisätted

1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva osa kohaselt võimaldatud sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma püüdu võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes.

2. Kui lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik on objektiivse teabe põhjal tuvastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, võib see lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik vastavalt käesolevale artiklile ajutiselt peatada asjaomase toote/asjaomaste toodete sooduskohtlemise.

3. Käesoleva artikli tähenduses hõlmab "halduskoostööst hoidumine" muu hulgas:

a) asjaomase toote/asjaomaste toodete päritolustaatuse kontrollimise kohustuse korduvat täitmatajätmist;

b) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust päritolutõendi järelkontrolli teostamisel ja/või selle tulemustest teavitamisel;

c) korduvat keeldumist või põhjendamatut viivitust loa hankimisel halduskoostöö missioonide korraldamiseks, et kontrollida kõnealuse sooduskohtlemise võimaldamisega seotud dokumentide autentsust või andmete õigsust.

Käesoleva artikli tähenduses võidakse eeskirjade eiramist või pettust tuvastada muu hulgas siis, kui ilma rahuldava põhjenduseta toimub toodete impordis kiire kasv, mis ületab teise lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi tavapärase tootmis- ja ekspordimahu taset ja mille puhul on olemas objektiivne teave eeskirjade eiramise või pettuse kohta.

4. Artikli 2 kohast ajutist peatamist kohaldatakse järgmistel tingimustel:

a) lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik, kes on objektiivse teabe põhjal tuvastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, teavitab sellest viivitamata kaubanduskomiteed, esitades komiteele asjaomase objektiivse teabe, ning alustab kaubanduskomitees kogu asjakohase teabe ja objektiivselt kindlaks tehtud asjaolude põhjal konsultatsioone, et leida nii EÜ poolt kui ka Vaikse ookeani piirkonna riiki (või riike) rahuldav lahendus;

b) kui lepinguosalised on eespool nimetatud viisil alustanud kaubanduskomitees konsultatsioone ning ei ole jõudnud rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu jooksul alates teavitamisest, võib asjaomane lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik ajutiselt peatada asjaomase toote/asjaomaste toodete sooduskohtlemise. Ajutisest peatamisest teavitatakse viivitamata kaubanduskomiteed;

c) käesoleva artikli kohane ajutine peatamine ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik asjaomase lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi finantshuvide kaitsmiseks. See ei kesta kauem kui kuus kuud ja seda tähtaega võib pikendada. Asjaomast lepinguosalist või Vaikse ookeani piirkonna riiki ning kaubanduskomiteed teavitatakse ajutisest peatamisest viivitamata pärast selle vastuvõtmist. Kaubanduskomitees peetakse ajutise peatamise teemal korrapäraseid konsultatsioone, eelkõige selleks, et see lõpetada niipea, kui selle kohaldamise tinginud asjaolud on kõrvaldatud.

5. Asjaomane lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik peaks samaaegselt kaubanduskomitee teavitamisega vastavalt käesoleva artikli lõike 4 punktile a avaldama oma ametlikus teatajas teatise importijatele. Teatises importijatele märgitakse, et asjaomase toote ja asjaomase päritolu puhul on objektiivse teabe põhjal tuvastatud halduskoostööst hoidumine ja/või eeskirjade eiramine või pettus.

Artikkel 18

Haldusvigade käsitlemine

Lepinguosalised tunnistavad üksteise õigust käesoleva lepingu rakendamise ajal tehtud vigu parandada. Vea tuvastamise korral võib kumbki lepinguosaline taotleda, et kaubanduskomitee uuriks olukorra lahendamiseks asjakohaste meetmete võtmise võimalusi.

2. PEATÜKK

Kaubanduse kaitsemeetmed

Artikkel 19

Dumpinguvastased meetmed ja tasakaalustusmeetmed

1. Kui käesoleva artikli sätetest ei tulene teisiti, ei takista ükski käesoleva lepingu säte EÜ poolel või Vaikse ookeani piirkonna riikidel (nii WTO liikmetel kui ka neil, kes ei ole WTOga liitunud) kas iseseisvalt või ühiselt võtta kooskõlas WTO asjakohaste lepingutega dumpinguvastaseid meetmeid ja tasakaalustusmeetmeid. Käesoleva artikli tähenduses määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mitte-eelispäritolureeglitele.

2. EÜ pool ei või kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid ega tasakaalustusmeetmeid Vaikse ookeani piirkonna riikidest imporditud toodete suhtes enne, kui ta on kaalunud WTO asjakohaste lepingutega ettenähtud konstruktiivsete abinõude rakendamist kooskõlas EÜ õigusega. Selles osas annab EÜ pool Vaikse ookeani piirkonna riikide eksportijatele, kes selliseid konstruktiivseid abinõusid kavandavad, asjakohast abi.

3. Kui dumpinguvastast meedet või tasakaalustusmeedet on kahe või enama Vaikse ookeani piirkonna riigi nimel kohaldanud piirkondlik või allpiirkondlik asutus, toimub üks ühtne kohtuliku kontrolli foorum, sealhulgas apellatsioonimenetlus.

4. Juhul kui dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmete kehtestamine on võimalik nii piirkondlikul või allpiirkondlikul kui ka riiklikul tasandil, tagavad vastavalt kas lepinguosalised või Vaikse ookeani piirkonna riigid, et selliseid meetmeid ei kohaldata sama toote suhtes samal ajal piirkondlike või allpiirkondlike asutuste ja riiklike asutuste poolt.

5. Enne mis tahes uurimise alustamist teavitab EÜ pool eksportivaid Vaikse ookeani piirkonna riike nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse saamisest.

6. Käesoleva artikli sätteid rakendatakse kõikides pärast käesoleva lepingu jõustumist algatatavates uurimistes.

7. Käesoleva artikli sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 20

Mitmepoolsed kaitsemeetmed

1. Kui käesolevast artiklist ei tulene teisiti, ei takista ükski käesoleva lepingu säte Vaikse ookeani piirkonna riikidel ja EÜ poolel rakendada meetmeid, mis on kooskõlas GATT 1994 artikliga XIX, kaitsemeetmete lepinguga ja põllumajanduslepingu artikliga 5. Käesoleva artikli tähenduses määratakse päritolu kindlaks vastavalt lepinguosaliste mitte-eelispäritolureeglitele.

2. Olenemata lõikest 1 ning käesoleva lepingu üldiste arengueesmärkide ja Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduste väiksust silmas pidades võib EÜ pool jätta Vaikse ookeani piirkonna riigist pärit impordi suhtes kohaldamata GATT 1994 artikli XIX, Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaitsemeetmete lepingu ja põllumajanduslepingu artikli 5 kohased meetmed.

3. Lõike 2 sätteid kohaldatakse viie aasta jooksul alates lepingu jõustumise kuupäevast. Hiljemalt 120 päeva enne selle perioodi lõppemist vaatavad lepinguosalised nende sätete toimimise Vaikse ookeani piirkonna riikide arenguvajadusi silmas pidades läbi, et otsustada nende kohaldamisaja pikendamise vajadus.

4. Lõike 1 sätete suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu vaidluste lahendamise sätteid.

Artikkel 21

Kahepoolsed kaitsemeetmed

1. Olenemata artiklist 20 võib EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik pärast muude lahendusvõimaluste uurimist kohaldada lühiajalise kestusega kaitsemeetmeid, mis erinevad artikli 11 või 12 sätetest, käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras.

2. Lõikes 1 nimetatud kaitsemeetmeid võib võtta juhul, kui kas EÜ poolelt või Vaikse ookeani piirkonna riigist pärit toodet imporditakse teise kas EÜ poole või Vaikse ookeani piirkonna riigi territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada:

a) tõsist kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaisele tootmisharule importivate lepinguosaliste või Vaikse ookeani piirkonna riigi territooriumil või

b) majanduslikku või sotsiaalset laadi häireid majandus- või tootmisharu tegevuses või raskusi, mis võivad tõsiselt kahjustada importivate lepinguosaliste või Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduslikku olukorda, või

c) häireid samasuguste või otseselt konkureerivate põllumajandustoodete [3] turgudel või nende turgude reguleerimismehhanismide häireid.

3. Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmed ei ületa lõikes 2 ja lõike 5 punktis b määratletud tõsise kahju või häirete kõrvaldamiseks või vältimiseks vajalikku määra. Need importiva poole või Vaikse ookeani piirkonna riikide kaitsemeetmed võivad sisaldada üksnes ühte või mitut järgmist meedet:

a) asjaomase toote imporditollimaksu määra edasise vähendamise peatamine vastavalt käesolevale lepingule;

b) asjaomase toote tollimaksu suurendamine määrani, mis ei ületa WTO teiste liikmete impordi suhtes kohaldatavat määra, ja

c) tariifikvootide kehtestamine asjaomase toote suhtes.

4. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, võib EÜ pool juhul, kui ühest või mitmest Vaikse ookeani piirkonna riigist pärit toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada EÜ poole ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas lõike 2 punktides a, b ja c osutatud olukorra, võtta asjaomase piirkonna või piirkondade suhtes järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korras.

5. a) Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, võib asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik juhul, kui EÜ poolelt pärit toodet imporditakse sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada Vaikse ookeani piirkonna riigis lõike 2 punktides a, b ja c osutatud olukorra, võtta oma territooriumi piires järelevalve- või kaitsemeetmeid lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korras.

b) Vaikse ookeani piirkonna riik võib võtta kaitsemeetmeid juhul, kui EÜ poolelt pärit toodet imporditakse tema territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada häireid noores tootmisharus, mis toodab sarnaseid või otseselt konkureerivaid tooteid. Kõnealuseid meetmeid võetakse selleks, et toetada tootlike ja jätkusuutlike tootmisharude arengut, eesmärgiga tõsta inimeste üldist elatustaset. See säte on kohaldatav ainult kahekümne aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. Meetmeid tuleb võtta lõigetes 6 kuni 9 sätestatud korras, välja arvatud vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvate riikide puhul, kus algselt võib meetmete kestuseks määrata seitse aastat, mida võidakse ühise läbivaatamise tulemusena pikendada veel kolm aastat, ning väikeste saareriikide ja Vaikse ookeani piirkonna vähim arenenud riikide puhul, kus võib meetmete kestuseks määrata kaksteist aastat, mida võidakse ühise läbivaatamise tulemusena pikendada veel kolm aastat. Mingil juhul ei tõsta ükski Vaikse ookeani piirkonna riik käesoleva sätte alusel tariife EÜ poolelt pärit toodete suhtes rohkem kui 3 % tariifiridadest või rohkem kui 15 % EÜ poolelt pärit toodete koguväärtusest, arvutatuna viimase kolme aasta impordi keskmise väärtusena.

6. a) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid säilitatakse ainult nii kaua, kui on vajalik lõigetes 2, 4 ja 5 määratletud tõsise kahju või häirete vältimiseks või kõrvaldamiseks.

b) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid ei kohaldata kauem kui kaks aastat. Erandlike asjaolude korral võib meetmeid pikendada kokku kuni kahe aasta võrra. Kui kaitsemeetmeid kohaldab Vaikse ookeani piirkonna riik või kui EÜ pool kohaldab meedet riigi ühes või mitmes äärepoolseimas piirkonnas, võib neid meetmeid kohaldada maksimaalselt neli aastat ning erandlike asjaolude korral võib nende meetmete kohaldamisaega pikendada veel kuni nelja aasta võrra.

c) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmed, mida kohaldatakse kauem kui üks aasta, sisaldavad sätteid, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja lõpuks.

d) Käesolevas artiklis osutatud kaitsemeetmeid ei kohaldata toote impordi suhtes vähemalt ühe aasta jooksul pärast kõnealuse meetme kohaldamise lõppu, kui sama toote suhtes on varem sellist meedet kohaldatud.

7. Lõigete 1 kuni 6 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid.

a) Kui EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik on seisukohal, et esineb üks lõigetes 2, 4 ja/või 5 sätestatud olukord, suunab ta küsimuse viivitamata uurimiseks kaubanduskomiteele.

b) Kaubanduskomitee võib anda esilekerkinud olukorra parandamiseks vajalikke soovitusi. Kui kaubanduskomitee ei ole andnud olukorra parandamiseks soovitusi või kui 30 päeva jooksul alates küsimuse esitamisest kaubanduskomiteele ei ole leitud muud rahuldavat lahendust, võib importiv EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik kooskõlas käesoleva artikliga võtta asjakohaseid meetmeid olukorra parandamiseks.

c) Enne käesolevas artiklis sätestatud meetme võtmist või lõike 8 kohaldamisel esitab EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik niipea kui võimalik kaubanduskomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks hindamiseks, et leida asjaomaseid lepinguosalisi rahuldav lahendus.

d) Käesoleva artikli kohaste kaitsemeetmete valimisel tuleb eelistada käesoleva lepingu toimimist kõige vähem häirivaid meetmeid.

e) Kõigist vastavalt käesolevale artiklile võetud kaitsemeetmetest teavitatakse viivitamatult kaubanduskomiteed, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel nõupidamistel eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad.

8. Kui erakorralised asjaolud nõuavad kohest tegevust, võib asjaomane importiv EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik võtta ajutiselt lõikes 3, 4 ja/või 5 sätestatud meetmeid ilma lõike 7 nõudeid täitmata. Selliseid meetmeid võib kohaldada maksimaalselt 180 päeva jooksul, kui meetmeid võtab EÜ pool, ja 200 päeva jooksul, kui meetmeid võtab Vaikse ookeani piirkonna riik või kui EÜ pool võtab meetmeid ühe või mitme oma äärepoolseima piirkonna piirides. Iga sellise ajutise meetme kestus arvestatakse esialgse kohaldamisaja või lõikes 6 nimetatud mis tahes pikendamise osaks. Selliste ajutiste meetmete võtmisel tuleb arvestada kõikide lepinguosaliste, eelkõige väikeste saareriikide huvisid. Importiv lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik teavitab teist asjaomast lepinguosalist, kes suunab küsimuse viivitamata uurimiseks kaubanduskomiteele.

9. Kui importiv lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik kohaldab toote impordi suhtes haldusmenetlust, mille eesmärk on käesolevas artiklis nimetatud probleeme tekitada võivaid kaubandusvooge käsitleva teabe kiire esitamine, teavitab ta sellest viivitamata kaubanduskomiteed.

10. Käesoleva artikli kohaselt võetud kaitsemeetmete suhtes ei kohaldata WTO vaidluste lahendamise sätteid.

3. PEATÜKK

Mittetariifsed meetmed

Artikkel 22

Koguseliste piirangute keeld

Alates käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelise kaupade impordi või ekspordi suhtes kohaldatavad keelud või piirangud (välja arvatud tollimaksud, tasud ja muud lõivud), mis on kehtestatud kvootide, impordi- või ekspordilitsentside või muude meetmete kujul, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus on sätestatud teisiti. Uusi selliseid meetmeid kasutusele ei võeta. Käesoleva artikli sätteid kohaldatakse ilma et see piiraks II osa 2. peatüki sätete kohaldamist.

Artikkel 23

Võrdne kohtlemine siseriiklike maksude ja õigusaktide suhtes

1. Teiselt lepinguosaliselt pärit impordi suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt siseriiklikke makse ega muid riigilõive kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste kodumaiste toodete suhtes. Lisaks sellele ei kohalda lepinguosalised muul viisil siseriiklikke makse või muid riigilõive, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist.

2. Teiselt lepinguosaliselt pärit imporditud toodete puhul tagatakse, et nende suhtes kohaldatakse riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostu, vedu, turustamist või kasutamist käsitlevaid õigusnorme ja nõudeid vähemalt sama soodsatel tingimustel kui samasuguste kodumaiste toodete suhtes. Käesoleva lõike sätted ei takista kohaldamast diferentseeritud siseriiklikke veomakse, mis põhinevad eranditult veovahendite majanduslikul toimimisel ja mitte toote päritolul.

3. Ükski lepinguosaline ei kehtesta ega säilita ühtki siseriiklikku koguseid reguleerivat eeskirja, mis on seotud toodete segamise, töötlemise või kasutamisega piiritletud kogustes või suhetes ja milles otseselt või kaudselt nõutakse, et asjakohase eeskirjaga reguleeritava toote piiritletud kogus või proportsionaalne osa peab olema pärit kodumaistest allikatest. Lisaks sellele ei kohalda ükski lepinguosaline ega Vaikse ookeani piirkonna riik siseriiklikke kvantitatiivseid eeskirju, et võimaldada kodumaise toodangu kaitsmist.

4. Käesoleva artikli sätted ei takista toetuste maksmist või maksusoodustuste tegemist kodumaistele tootjatele tootmisharu arengu huvides, sealhulgas kooskõlas käesoleva artikli sätetega kohaldatud siseriiklike maksude või muude tasude laekumisest tehtavaid väljamakseid kodumaistele tootjatele ning toetusi, mis tulenevad kodumaiste toodete riiklikust ostmisest.

5. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata riigihanget reguleerivate õigusnormide, menetluste ega tavade suhtes.

Artikkel 24

Põllumajandustoodete eksporditoetused

1. Seoses lõikes 3 määratletud tootega, mille suhtes on Vaikse ookeani piirkonna riigid võtnud kohustuse kaotada tollimaksud, kohustub EÜ pool järkjärgult kaotama kõik olemasolevad toetused kõnealuse toote ekspordiks Vaikse ookeani piirkonna riikide territooriumile.

2. Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega lõikes 1 nimetatud olemasolevate toetuste kaotamise menetluse üle otsustamiseks hiljemalt 18. detsembril 2007.

3. Käesolevat artiklit kohaldatakse WTO põllumajanduslepingu I lisaga hõlmatud toodete suhtes.

4. PEATÜKK

Tolli ja kaubanduse soodustamine

Artikkel 25

Eesmärgid

Käesoleva peatüki eesmärgid on:

a) aidata kaasa Vaikse ookeani piirkonna riikide integreerumisele rahvusvahelisse majandusellu, edendades eelkõige lepinguosaliste vahelist kaubandust;

b) tugevdada tolliküsimuste alast koostööd, tagamaks et nii asjakohased eeskirjad ja menetlused kui ka vastavate asutuste haldussuutlikkus võimaldaks tõhusat tolli haldamist ja soodustaks kaubavahetust.

Artikkel 26

Seos olemasolevate programmidega ja abi

Lepinguosalised püüavad koordineerida kaubavahetuse soodustamiseks ja edendamiseks tehtavat koostööd ja integreerida seda muude asjaosaliste ning piirkondlike ja riiklike asutuste ja organisatsioonide tööga, et vältida olemasolevate programmide tarbetut dubleerimist ja maksimeerida kaubavahetuse lihtsustamisse panustatud ressursside kulutasuvust, võimaluse korral eelkõige järgmise tegevuse kaudu:

a) teabevahetus lepinguosaliste, asjaosaliste, piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende liikmete vahel;

b) muude piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide oskusteabe ja ressursside kasutamine;

c) lepinguosaliste vaheline koostöö muude piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide raames;

d) koostöö muude piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ühtseid standardeid ja menetlusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute väljatöötamisel, kehtestamisel ja rakendamisel, või uute piirkondlike organisatsioonide loomine;

e) muude piirkondlike organisatsioonide ja nende liikmete osalemine kaubavahetuse soodustamise ja edendamise programmides ning

f) muud liiki koostöö või tegevuse koordineerimine või integreerimine, mida lepinguosalised vajalikuks peavad.

Artikkel 27

Tolli- ja halduskoostöö

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad:

a) vahetavad teavet tollialaste õigusaktide ja tolliprotseduuride kohta;

b) töötavad välja ühisalgatusi kokkulepitud valdkondades;

c) asuvad tolliküsimustes rahvusvahelistel foorumitel võimaluse korral ühistele seisukohtadele;

d) edendavad kõikide asjaomaste talituste töö koordineerimist nii riigisiseselt kui ka piiriüleselt.

2. Olenemata lõikest 1 osutavad lepinguosaliste asutused vastavalt I protokolli sätetele üksteisele vastastikust haldusabi tolliküsimustes.

Artikkel 28

Tolliprotseduurid

1. EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku, et nende vastavad kaubandus- ja tollialased õigusaktid, sätted ja protseduurid põhinevad tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavatel rahvusvahelistel meetmetel ja standarditel, sealhulgas tolliprotseduuride lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni põhiosal, Maailma Tolliorganisatsiooni maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistikul, Maailma Tolliorganisatsiooni andmetel ja rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsioonil.

2. EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku, et nende vastavad kaubandus- ja tollialased õigusaktid, sätted ning protseduurid põhinevad järgmisel:

a) vajadus kaitsta ja hõlbustada kaubavahetust seaduslike nõuete tõhusa täitmise ja nendele vastavuse teel;

b) vajadus vältida ettevõtjate liigset või diskrimineerivat halduskoormust, tagada pettusevastased kaitsemeetmed ja lihtsustatud menetlused seaduskuulekate ettevõtjate jaoks; vajadusel toetada seaduskuulekust ning vältida liiga rangete karistuste rakendamist tollieeskirjade või protseduurinõuete väiksemate rikkumiste eest;

c) kaasaaegsete tollimeetodite (sealhulgas riskianalüüs, kaupade sisenemise ja vabastamise lihtsustatud protseduurid, vabastamisjärgne kontroll ning ettevõtete auditeerimismeetodid) rakendamine;

d) jätkuv töö süsteemide, sealhulgas infotehnoloogial põhinevate süsteemide arendamisel, et hõlbustada elektroonilist teabevahetust ettevõtjate, tolliasutuste ja muude asjaomaste asutuste vahel;

e) vajadus lihtsustada transiitliikumisi;

f) vajadus vältida tolliagentide kohustusliku kasutamise nõude kehtestamist. Tolliagentide litsentsimise suhtes kohaldatakse läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid eeskirju;

g) vajadus vältida kauba kohustuslikku eelinspekteerimise või samaväärse inspekteerimise nõude kehtestamist, nagu on määratletud WTO kauba eelinspekteerimise lepingus, välja arvatud erandlikel juhtudel.

3. Käesoleva artikli lõiget 1 ja lõike 2 punkte c ja d võivad väikesed saareriigid johtuvalt nende haldussuutlikkusest ja väiksusest rakendada nende võimalustele vastavalt.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et:

a) EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikides kohaldatakse vastavalt kas ühtset haldusdokumenti või sellega võrdväärset elektroonilist dokumenti. Vaikse ookeani piirkonna riigid teevad kõik võimaliku selle nõude rakendamiseks võimalikult kiiresti pärast käesoleva lepingu jõustumist. Olukorra ühine läbivaatamine toimub pärast viie aasta möödumist lepingu jõustumisest;

b) luuakse siduvate eeskirjade süsteem tolliküsimuste, eelkõige tariifse klassifitseerimise ja päritolureeglite kohta, kooskõlas riikide vastavates õigusaktides kehtestatud eeskirjadega.

5. Töömeetodite täiustamiseks ning toimingute mittediskrimineeriva laadi, läbipaistvuse, tõhususe, terviklikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks teevad lepinguosalised või Vaikse ookeani piirkonna riigid järgmist:

a) kehtestavad tõhusad, kiired ja mittediskrimineerivad menetlused, mis annavad õiguse esitada kaebusi tolli ja teiste asutuste haldustoimingute, ettekirjutuste ja otsuste kohta, mis mõjutavad kaupade importi, eksporti ja transiiti. Kaebuse esitamise menetlused peavad olema kättesaadavad ka väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning kõik tasud peavad olema mõistlikud ja vastavuses kaebuse esitamise kuludega;

b) tagavad, et kohaldatakse meetmeid terviklikkuse kõrgeimatele standarditele vastava tolliteenistuse saavutamiseks, järgides asjakohaseid selle valdkonnaga seotud rahvusvahelisi konventsioone ja dokumente.

Artikkel 29

Tolli suhted äriringkondadega

EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku teha järgmist:

a) edendada ettevõtjate ja asjaomaste haldusasutuste vahelist koostööd;

b) tagada, et kõik õigusaktid ja menetlused ning maksud ja tasud on tehtud üldsusele kättesaadavad, võimaluse korral elektroonilisel teel ning koos asjakohaste põhjendustega;

c) teha üldsusele kättesaadavaks asjakohane halduslikku laadi teave, sealhulgas asutuse nõuded ja sisenemismenetlused, sadamates ja piiriületuspunktides asuvate tolliasutuste tööajad ja -kord ning kontaktpunktid teabepäringute tarvis;

d) lähtuda vajadusest võimaluse korral konsulteerida äriringkondadega õigeaegselt ja korrapäraselt tolli- ja kaubandusküsimusi käsitlevate õigusalaste ettepanekute üle. Selleks kehtestavad kõik lepinguosalised mehhanismi korrapäraste konsultatsioonide korraldamiseks haldusasutuste ja äriringkondade vahel;

e) tagada, et uusi või muudetud õigusakte ja menetlusi kohaldatakse ja jõustatakse viisil, mis tagab ettevõtjatele piisava teabe, et nad saaksid nende täitmiseks hästi ette valmistuda;

f) tagada, et nende vastavad tolliga seotud nõuded ja menetlused on jätkuvalt kooskõlas äriringkondade vajadustega, järgivad parimaid tavasid ning piiravad kaubandust võimalikult vähesel määral.

Artikkel 30

Tolliväärtuse määramine

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu II osas osutatud toodetega kauplemisel kohaldatakse 1994. aasta GATTi VII artiklit ja selle artikli rakendamise lepingut.

2. Olenemata lõikest 1 kohaldavad Vaikse ookeani piirkonna riigid, kes ei ole käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval WTO liikmed, käesoleva lepingu II osas osutatud toodetega kauplemisel tolliväärtuse määramiseks eeskirju kooskõlas 1994. aasta GATTi VII artikli ja selle artikli rakendamise lepinguga viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 31

Tollistandardite ühtlustamine piirkondlikul tasandil

1. Lepinguosalised edendavad tollialast koostööd piirkondlikul tasandil ja teevad jõupingutusi ühtsete seaduste, menetluste ja nõuete väljatöötamiseks kooskõlas asjaomaste rahvusvaheliste standarditega.

2. Käesoleva artikli sätete rakendamist jälgitakse korrapäraselt vastavate järelmeetmete abil.

Artikkel 32

Läbivaatamisklausel

Lepinguosalised lepivad kokku, et nad vaatavad käesoleva peatüki rakendamise läbi hiljemalt kolme aasta möödudes käesoleva lepingu jõustumisest, eesmärgiga määrata kindlaks edasised meetmed.

5. PEATÜKK

Tehnilised kaubandustõkked ning sanitaar-ja fütosanitaarmeetmed

Artikkel 33

Reguleerimisala ja mõisted

1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse tehniliste määruste, standardite ja vastavushindamise menetluste suhtes, nagu need on määratletud WTO tehniliste kaubandustõkete lepingus, ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, nagu need on määratletud WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus, niivõrd kui need mõjutavad käesoleva lepingu II osaga hõlmatud kaubavahetust.

2. Käesoleva peatüki kohaldamisel kehtivad tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingus kasutatud mõisted.

Artikkel 34

Eesmärgid

1. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd omavahelise kaubavahetuse lihtsustamiseks ja suurendamiseks, selgitades välja, ennetades ning kõrvaldades kaubandustõkked, mis tulenevad tehniliste määruste, standardite ja vastavushindamise meetmetest ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest.

2. Lepinguosalised nõustuvad tegema koostööd tugevdamaks piirkondlikku kaubandust Vaikse ookeani piirkonnas, samuti piirkondlikku integratsiooni ja koostööd tehniliste määruste, standardite ja vastavushindamise meetmete osas ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest tulenevate probleemide lahendamisel.

3. Lepinguosalised teevad koostööd, et lihtsustada ekspordi suhtes kehtestatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete järgimist, tagades samas inimeste, loomade ja taimede elu ning tervise kaitse, eelkõige tõstes avaliku ja erasektori haldussuutlikkust Vaikse ookeani piirkonna riikides, ning aidates Vaikse ookeani piirkonna riikidel tõhustada nende õigusraamistikku ja asjaomaseid institutsioone.

4. Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada piirkondlikku integratsiooni ja edendada avaliku ja erasektori suutlikkust rakendada tehniliste määruste, standardite ja vastavushindamise meetmeid ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid.

Artikkel 35

Prioriteetsed tooted

Selleks et käesoleva peatüki eesmärke paremini täita, nõustuvad lepinguosalised määratlema prioriteetsed tooted ekspordiks Vaikse ookeani piirkonna riikidest EÜ poole riikidesse ning prioriteetsed tooted Vaikse ookeani piirkonna riikide omavahelises kaubavahetuses. Asjaomased loetelud esitatakse vastavalt IIIA lisas ja IIIB lisas; need loetelud vaatab läbi kaubanduskomitee, kes teeb vajaduse korral ka otsuse neis muudatuste tegemiseks.

Artikkel 36

Õigused ja kohustused

1. Lepinguosalised nõustuvad kohaldama käesoleva lepingu II osaga hõlmatud toodetega kauplemisel tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepinguid.

2. Olenemata lõikest 1, kohaldatakse Vaikse ookeani piirkonna riikides, kes ei ole käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval WTO liikmed, tehniliste määruste, standardite ja vastavushindamise meetmeid ning sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid kooskõlas tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingute nõuetega.

3. EÜ pool võtab täiel määral arvesse vähesest haldussuutlikkusest tulenevaid raskusi, mis võivad esineda käesoleva artikli sätete täitmisel lühiperspektiivis riikidel, kes ei ole WTO liikmed.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et vajaduse korral ja kus võimalik kohaldatakse käesoleva lepingu osaliste (kaasa arvatud Vaikse ookeani piirkonna riigid, kes ei ole WTO liikmed) vahelise kaubavahetuse suhtes WTO tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingute sätteid eri- ja diferentseeritud režiimi kohta.

Artikkel 37

Samaväärsus

1. Lepinguosalised tunnistavad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 4 sätete tegeliku elluviimise tähtsust ning seda, et Vaikse ookeani piirkonna riikide sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed tuleb tunnistada arenenud importivate riikide meetmetega samaväärseteks.

2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee 23. juuli 2004. aasta otsust sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 4 rakendamise kohta. EÜ pool nõustub põhjalikult kaaluma ühelt või mitmelt Vaikse ookeani piirkonna riigilt saadud põhjendatud taotlust nende riikide sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete samaväärseks tunnistamise kohta asjaomastele Vaikse ookeani piirkonna riikidele huvi pakkuvates ekspordivaldkondades.

Artikkel 38

Pädevad asutused

1. Lepinguosaliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelevad asutused on Vaikse ookeani piirkonna riikide ja EÜ poole pädevad asutused, kes vastutavad käesolevas peatükis osutatud meetmete rakendamise eest.

2. Lepinguosalised edastavad kooskõlas käesoleva lepinguga üksteisele andmed sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega tegelevate pädevate asutuste ning neis andmetes tehtavate muudatuste kohta.

Artikkel 39

Tehnilistest kaubandustõketest ja sanitaar-ja fütosanitaarmeetmetest tingitud probleemide lahendamine

1. Lepinguosalised annavad asjakohast teavet, et lihtsustada juurdepääsu tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetega ning nende rakendamise ja jõustamisega seotud teabele, sealhulgas ka nimetatud valdkondades võetavatele edasistele meetmetele, ning aidata vältida ja/või lahendada probleeme, mis võivad tekkida EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel.

2. Tehnilisest kaubandustõkkest või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmest põhjustatud takistusest annavad lepinguosalised üksteisele teada võimalikult kiiresti, et leida ühisel nõul sobiv lahendus.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosaliste teistest rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid õigusi, sealhulgas õigust kasutada teiste rahvusvaheliste organisatsioonide või muu rahvusvahelise lepinguga sätestatud häid teeneid või vaidluste lahendamise mehhanismi.

Artikkel 40

Läbipaistvus ja teabevahetus

1. Lepinguosalised kinnitavad tahet rakendada tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete lepingute sätteid läbipaistvuse kohta, et lihtsustada juurdepääsu asjakohasele tehnilisi kaubandustõkkeid ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevale teabele.

2. EÜ pool kohustub tegema koostööd Vaikse ookeani piirkonna riikide algatuste raames, et välja töötada mehhanism, mis võimaldaks tõhusalt teavitada tehnilistest kaubandustõketest ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest piirkondlikul tasandil.

3. Lepinguosalised püüavad üksteisele aegsasti teada anda tehnilistes kaubandustõketes või sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetes kavandatavast muudatusest või uuest kehtestatavast meetmest, mis võib mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust, ning kasutavad selleks võimaluse korral olemasolevaid süsteeme.

4. Tehniliste kaubandustõketega seotud meetmete osas lepivad lepinguosalised muu hulgas kokku:

a) tõhustada koostööd, et hõlbustada pääsu üksteise turgudele, süvendades vastastikust mõistmist ja teadmisi tehniliste määruste, standardite, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise riiklike süsteemide valdkonnas asjaomastes riikides;

b) vahetada teavet ning töötada välja ja rakendada asjakohaseid mehhanisme spetsiifilistes küsimustes või sektorites, nt vastavus rahvusvahelistele standarditele ja tarnija vastavusdeklaratsiooni kasutamine;

c) välja töötada ühtsed seisukohad ja lähenemisviisid tehnilise reguleerimise meetodite küsimuses, käsitledes sealhulgas läbipaistvust, konsulteerimist, proportsionaalsust, rahvusvaheliste standardite kasutamist, vastavushindamist ja turu järelevalvet.

Artikkel 41

Rakendamine

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva peatüki kohaldamisel on kaubanduskomitee pädevuses:

a) kontrollida ja läbi vaadata käesolevas peatükis sätestatu rakendamist;

b) koordineerida ja konsulteerida tehniliste kaubandustõkete ja sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete küsimustes;

c) välja selgitada ja läbi vaadata prioriteetsed sektorid ja tooted ning vastavad prioriteetsed koostöövaldkonnad ning

d) anda soovitusi muudatuste tegemiseks käesolevas peatükis.

6. PEATÜKK

Erandid

Artikkel 42

Üldine erandiklausel

Kui nõudest, et samalaadsetes tingimustes olevate lepinguosaliste suhtes ei kohaldata meetmeid viisil, mis tooks kaasa meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist või kaubavahetuse, teenuskaubanduse või asutamise varjatud piiranguid, ei tulene teisiti, ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet selliselt, et see takistaks EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riike vastu võtmast või rakendamast meetmeid, mis on:

a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra säilitamiseks;

b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

c) vajalikud kindlustamaks vastavust õigusaktidega, mis ei ole vastuolus käesoleva lepingu sätetega, kaasa arvatud need, mis käsitlevad:

i) kelmuste ja pettuste takistamist või lepingu rikkumiste tagajärgede menetlemist;

ii) isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset;

iii) ohutust;

iv) tollieeskirjade jõustamist või

v) intellektuaalomandi õiguste kaitset;

d) seotud kulla või hõbeda impordi või ekspordiga;

e) vajalikud kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitseks;

f) seotud taastumatute loodusvarade säästmisega, kui neid meetmeid kohaldatakse seoses piirangutega kodumaiste kaupade tootmisele või tarbimisele, teenuste osutamisele või tarbimisele ja kodumaistele investoritele;

g) seotud vanglatöö toodetega või

h) vastuolus artikliga 23, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada EÜ poole või Vaikse ookeani piirkonna riigi majandustegevuse, investorite või teenuseosutajate otseste maksude õiglane või tõhus määramine või kogumine.

Artikkel 43

Julgeolekuerandid

1. Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see:

a) kohustaks EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma esmatähtsaid julgeolekuhuve kahjustavaks;

b) takistaks EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki võtmast meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma esmatähtsate julgeolekuhuvide kaitseks seoses:

i) lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse;

ii) majandustegevusega, mis toimub otse või kaudselt relvajõudude teenindamiseks või varustamiseks;

iii) relvade, laskemoona ja sõjaliste materjalide tootmisega;

iv) riigi julgeolekuks vältimatute või riigi kaitse-eesmärkideks vajalike riigihangetega või

v) sõja aja või muude rahvusvaheliste suhete eriolukorraga või

c) takistaks EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki võtmast meetmeid, et täita rahvusvahelise rahu ja julgeoleku tagamisega seoses võetud kohustusi.

2. Kaubanduskomitee tuleb võimalikult põhjalikult teavitada meetmetest, mis on võetud lõike 1 punktide b ja c alusel, ning nende lõpetamisest.

Artikkel 44

Maksustamine

1. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki eristamast oma asjakohaste maksusätete kohaldamisel maksumaksjaid, kes ei ole ühesuguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest või selle koha poolest, kuhu nad oma kapitali on investeerinud.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ega selle alusel sõlmitud kokkulepet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on vältida või takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksusätete ja muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõiguse kohastest maksudest kõrvalehoidumist.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta EÜ poole või Vaikse ookeani piirkonna riikide õigusi ja kohustusi, mis tulenevad maksukonventsioonidest. Käesoleva lepingu ja sellise konventsiooni vastuolu korral kohaldatakse vastuolu ulatuses asjaomast konventsiooni.

Artikkel 45

Maksebilansiraskused

1. Kui Vaikse ookeani piirkonna riigil või EÜ poolel on tõsiseid maksebilansiraskusi ja väliseid finantsraskusi või on olemas nende tekkimise oht ja kui üks lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik sedastab, et:

a) tema rahavarud on oluliselt kahanenud või on tekkinud nende olulise kahanemise oht või kui asjaomasel Vaikse ookeani riigil on väga väikesed rahavarud ja need ei ole mõistlikul määral kasvanud;

b) fiskaalseisund on oluliselt halvenenud valitsemissektori tollimaksulaekumistest saadavate tulude kahanemise tõttu või

c) valitsemissektori või erasektori tulud on loodusõnnetuse tõttu oluliselt kahanenud või võivad oluliselt kahaneda,

võib see lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik kehtestada või tõsta tariife tähtaja ja määra ulatuses, mis on minimaalselt vajalik, et peatada rahavarude oluline kahanemine või seda ennetada, või võimaldada varude mõistlikku kasvu, või peatada fiskaalseisundi oluline halvenemine või seda ennetada.

2. Vaikse ookeani piirkonna riigid ja EÜ pool püüavad vältida lõikes 1 nimetatud piiravate meetmete kohaldamist.

3. Lepinguosalised või Vaikse ookeani piirkonna riigid, kes kohaldavad käesoleva artikli kohaseid piiranguid, võivad toodete ja tooteliikide impordipiirangute kehtestamisel soodustada esmatähtsate toodete importi.

4. Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud või säilitatud piiravad meetmed peavad olema kooskõlas neid meetmeid rakendava lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi WTO ja IMFi liikmesusest tulenevate kohustustega. Piirava meetme võtnud või säilitanud lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik teeb mõistlikkuse piires kõik vajaliku, et asjaomase meetme rakendamine ei avaldaks ebaproportsionaalselt suurt mõju käesoleva lepingu alusel tegutseva teise lepinguosalise impordile.

5. Käesoleva artikli alusel võetud või säilitatavad piiravad meetmed peavad olema mittediskrimineerivad ja piiratud kestusega ega tohi ulatuda kaugemale, kui on maksebilansi ja välise finantsolukorra parandamiseks vajalik, ning tagama, et:

a) ei kahjustataks teiste lepinguosaliste või Vaikse ookeani piirkonna riikide kaubanduslikke või majanduslikke huvisid;

b) ei takistataks liigselt selliste toodete minimaalsete koguste importimist, mille kõrvaldamine pärsiks tavapäraste kaubanduskanalite toimimist, ning

c) ei takistataks kaubanäidiste importimist või patendi, kaubamärgi, autoriõiguse või tingimuste täitmisega seotud (või sarnaseid) menetlusi.

6. Kui Vaikse ookeani piirkonna riik või EÜ pool säilitavad või on võtnud piiravaid meetmeid või teinud nendes muudatusi, teavitavad nad sellest viivitamata teist lepinguosalist või Vaikse ookeani piirkonna riiki ja esitavad niipea kui võimalik nende kaotamise ajakava.

7. Vaikse ookeani piirkonna riik või EÜ pool, kes säilitavad või on võtnud piiravaid meetmeid, konsulteerib viivitamata EÜ poole või Vaikse ookeani piirkonna riigiga, kelle importi nimetatud meetmed mõjutavad. Nendel konsultatsioonidel tuleb hinnata kõnealuse Vaikse ookeani piirkonna riigi või EÜ poole maksebilansi olukorda ja käesoleva artikli alusel kasutusele võetud või säilitatud piiranguid, võttes muu hulgas arvesse järgmisi tegureid:

a) maksebilansiraskuste ja väliste finantsraskuste olemus ning ulatus;

b) majanduslik ja kaubanduslik väliskeskkond;

c) võimalikud alternatiivsed parandusmeetmed.

Konsultatsioonide käigus uuritakse piiravate meetmete vastavust lõigetele 3 ja 4. Aktsepteeritakse kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud statistilisi ja muid andmeid valuuta, rahavarude ja maksebilansi kohta ning järelduste tegemisel lähtutakse fondi hinnangust asjaomase Vaikse ookeani piirkonna riigi või EÜ poole maksebilansi ja välise finantsolukorra kohta.

8. Käesoleva artikli kohaste piirangute laialdane kohaldamine pikema aja vältel on tunnistuseks sellest, et on tekkinud üldine tasakaalustamatus, mis takistab rahvusvahelist kaubavahetust, millisel juhul EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid vaatavad käesoleva lepingu läbi, et kaaluda muude meetmete kasutuselevõtmist sellise tasakaalustamatuse võimalike põhjuste kõrvaldamiseks.

Artikkel 46

Toiduga kindlustatus

1. Lepinguosalised tunnistavad, et lepinguosaliste vaheliste kaubandustõkete eemaldamine vastavalt käesolevale lepingule võib tekitada ühe lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi toiduainetetööstuse ja põllumajandussektori tootjatele märkimisväärseid probleeme, ning lepivad kokku nendes küsimustes vastastikustes konsultatsioonides.

2. Kui käesoleva lepingu sätete täitmine põhjustab lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigis probleeme seoses toiduainete või toiduainetega kindlustatuse tagamiseks vajalike muude toodete kättesaadavusega või nendele juurdepääsuga ning kui selline olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada suuri raskusi asjaomasele lepinguosalisele või Vaikse ookeani piirkonna riigile, võib see lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik võtta asjakohaseid meetmeid vastavalt artikli 21 lõike 2 punktile c.

III OSA

VAIDLUSTE VÄLTIMINE JA LAHENDAMINE

1. PEATÜKK

Eesmärk ja reguleerimisala

Artikkel 47

Eesmärk

Käesoleva osa eesmärk on vältida ja lahendada EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahelisi vaidlusi, otsides vastastikku kooskõlastatud lahendusi.

Artikkel 48

Reguleerimisala

1. Käesolevat osa kohaldatakse käesoleva lepingu tõlgendamisel ja rakendamisel tekkinud vaidluste suhtes, kui käesolevas lepingus ei ole selgelt sätestatud teisti.

2. Olenemata lõikest 1 kohaldatakse Cotonou lepingu artiklis 98 sätestatud menetlust arengu rahastamise koostöö alaste vaidluste korral.

2. PEATÜKK

Konsultatsioonid ja vahendamine

Artikkel 49

Konsultatsioonid

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 48 osutatud vaidlused heausksete konsulteerimiste teel, et jõuda mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2. Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele kirjaliku konsultatsioonitaotluse, saates taotluse koopia kaubanduskomiteele, ning märkides selles, milline meede on kõne all ning milliste lepingu sätetega on see meede tema arvates vastuolus.

3. Konsultatsioonid toimuvad 40 päeva jooksul alates taotluse esitamisest. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 60 päeva pärast taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui mõlemad vaidluse osapooled on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kergesti riknevate ja hooajakaupadega seoses, peetakse 15 päeva jooksul alates taotluse esitamisest ning need loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse esitamisest.

5. Kui konsultatsioonide pidamisel ei järgita käesolevas artiklis sätestatud tähtaegu või kui konsultatsioonide lõppedes ei ole mõlemat lepinguosalist rahuldava kokkuleppeni jõutud, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt artiklile 51.

Artikkel 50

Vahendamine

1. Kui konsultatsioonide käigus ei õnnestu mõlemat poolt rahuldava lahenduseni jõuda, võivad vaidluse osapooled vastastikusel kokkuleppel kasutada vahendajat. Kui vaidluse osapooled ei lepi kokku teisiti, võetakse vahendamise aluseks konsultatsioonitaotluses esitatud küsimus.

2. Kui vaidluse osapooled ei ole vahendaja isiku osas kokku leppinud 10 päeva jooksul alates vahendaja kasutamise kokkuleppest, valib kaubanduskomitee eesistuja või tema määratud isik vahendaja loosi teel isikute seast, kes on kantud artiklis 65 osutatud nimekirja ega ole kummagi vaidluse osapoole kodanikud. Valik tehakse 20 päeva jooksul alates vahendaja kasutamise kokkuleppe esitamisest mõlema vaidluse osapoole esindajate juuresolekul. Vahendaja korraldab kohtumise vaidluse osapooltega hiljemalt 30 päeva jooksul pärast tema nimetamist. Vahendajale esitatakse hiljemalt 15 päeva enne kohtumist mõlema vaidluse osapoole ettepanekud ning vahendaja esitab oma arvamuse hiljemalt 45 päeva jooksul pärast tema nimetamist.

3. Vahendaja arvamus võib sisaldada soovitust, kuidas lahendada vaidlus vastavalt käesoleva lepingu sätetele. Vahendaja arvamus ei ole siduv.

4. Vaidluse osapooled võivad vastastikusel kokkuleppel muuta lõikes 2 nimetatud tähtaegu. Ka vahendaja võib ühe vaidluse osapoole taotlusel või omal algatusel otsustada neid tähtaegu muuta, pidades silmas asjaomasel lepinguosalisel tekkinud erilisi probleeme või juhtumi keerukust.

5. Vahendusmenetlus ning eelkõige kõik andmed ja seisukohad, mille vaidluse osapooled menetluse käigus avaldavad, on konfidentsiaalsed.

3. PEATÜKK

Vaidluste lahendamise menetlus

I Jagu

Vahekohtumenetlus

Artikkel 51

Vahekohtumenetluse algatamine

1. Kui vaidluse osapooled ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 49 sätestatud konsultatsioonide või artiklis 50 sätestatud vahenduse abil, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning kaubanduskomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik märgib oma taotluses, millised konkreetsed meetmed on kõne all, ning selgitab, mil viisil need meetmed rikuvad käesolevat lepingut.

Artikkel 52

Vahekohtu moodustamine

1. Vahekohtusse kuulub kolm kohtunikku.

2. Vaidluse osapooled konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisu kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse esitamist kaubanduskomiteele.

3. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõuda, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et kaubanduskomitee eesistuja või tema esindaja valiks loosi teel kolm kohtunikku artikli 65 kohaselt koostatud nimekirjast, seega ühe kohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi soovitatud isikutest, ühe kohtuniku selle lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi soovitatud isikutest, kelle vastu kaebus on esitatud, ning ühe kohtuniku nende isikute nimekirjast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed sama menetluse kaudu.

4. Kaubanduskomitee eesistuja või tema määratud isik valib vahekohtunikud viie päeva jooksul alates kummaltki lepinguosaliselt lõikes 3 nimetatud taotluse saamisest mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul.

5. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, millal valitakse kolm vahekohtunikku.

Artikkel 53

Vahekohtu vahearuanne

Vahekohus edastab lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab kirjeldavat osa ja järeldusi, üldreeglina hiljemalt 120 päeva pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Vaidluse osapooled võivad 15 päeva jooksul alates aruande teatavakstegemisest esitada vahekohtule vahearuande konkreetsete aspektidega seotud kirjalikud märkused.

Artikkel 54

Vahekohtu otsus

1. Vahekohus teatab oma otsusest vaidluse osapooltele ning kaubanduskomiteele 150 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult vaidluse osapooli ja kaubanduskomiteed, märkides ära viivituse põhjused ning tähtpäeva, mil vahekohus plaanib oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsust teha teatavaks hiljem kui 180 päeva pärast vahekohtu loomist.

2. Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas seoses kergesti riknevate või hooajakaupadega, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 75 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Mitte mingil juhul ei tohiks vahekohus seda teha hiljem kui 90 päeva pärast moodustamist. Kui tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib vahekohus teha eelotsuse 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.

II Jagu

Otsuse täitmine

Artikkel 55

Vahekohtu otsuse täitmine

Vaidluse osapooled või asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse täitmine, ja püüavad otsuse täitmiseks kokku leppida mõistliku tähtaja.

Artikkel 56

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1. Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist vaidluse osapooltele teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ja kaubanduskomiteele, kui kiiresti ta suudab otsust täita (edaspidi "mõistlik tähtaeg").

2. Kui vaidluse osapooled ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks vajalikku mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline 20 päeva jooksul pärast lõike 1 kohast teatamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist vaidluse osapoolt ning kaubanduskomiteed. Vahekohus teatab oma otsusest vaidluse osapooltele ning kaubanduskomiteele 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Mõistliku tähtaja kindlaksmääramisel võtab vahekohus arvesse seda, kui kaua kulub lepinguosalisel või asjaomasel Vaikse ookeani piirkonna riigil, kelle vastu kaebus esitati, harilikult selliste seadusandlike või haldusmeetmete võtmiseks, mis selle lepinguosalise või asjaomase Vaikse ookeani piirkonna riigi hinnangul on vajalikud vahekohtu otsuse täitmise tagamiseks. Vahekohus võtab arvesse ka vajakajäämisi suutlikkuse osas, mis võivad takistada lepinguosalisel, kelle vastu kaebus esitati, vajalike meetmete vastuvõtmist.

4. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokku tulla, kohaldatakse artiklis 52 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast lõikes 2 nimetatud taotluse esitamist.

5. Mõistlikku tähtaega võib vaidluse osapoolte kokkuleppel pikendada.

Artikkel 57

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab teisele lepinguosalisele ning kaubanduskomiteele enne mõistliku tähtaja lõppu kõikidest meetmetest, mis on võetud vahekohtu otsuse täitmiseks.

2. Kui vaidluse osapooled ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teavitatud meetme vastavuses käesoleva lepingu sätetele, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse vahekohus. Taotluses märgitakse, millise konkreetse meetme on tegemist, ning selgitatakse, mil viisil on kõnealune meede käesoleva lepingu sätetega vastuolus. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 90 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kiireloomuliste juhtumite, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupadega seotud juhtumite korral teeb vahekohus oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokku tulla, kohaldatakse artiklis 52 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 105 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

Artikkel 58

Mittevastavuse korral võetavad ajutised meetmed

1. Kui asjaomane lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik ei teavita enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui vahekohus otsustab, et artikli 57 lõike 1 kohaselt teavitatud meede ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, esitab lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik, kelle vastu kaebus esitati, lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi taotlusel hüvitisepakkumise. Hüvitis (või osa sellest) võib olla rahaline, kuid ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta kaebealust lepinguosalist või asjaomast Vaikse ookeani piirkonna riiki sellist hüvitist pakkuma.

2. Kui hüvitise osas ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul alates mõistliku tähtaja lõppemisest või alates artikli 57 kohasest vahekohtu otsusest, mille kohaselt võetud meetmed ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, on kaebuse esitanud lepinguosalisel või Vaikse ookeani piirkonna riigil õigus võtta asjakohaseid meetmeid, tehes need teatavaks teisele lepinguosalisele. Selliseid meetmeid on õigus võtta nii kaebuse esitanud lepinguosalisel kui ka asjaomasel Vaikse ookeani piirkonna riigil.

3. Kaebuse esitanud lepinguosaline või asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik valib rikkumisega proportsionaalsed asjakohased meetmed, mis kõige vähem mõjutavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist, ning võtab arvesse nende mõju lepinguosalise või Vaikse ookeani riigi, kelle vastu kaebus esitati, majandusele ja arengule.

4. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaste asjakohaste meetmete võtmisel tegutseb EÜ pool vaoshoitult, eelkõige juhul, kui lepingu sätete täitmata jätmine on tingitud vähesest suutlikkusest.

5. Hüvitis või asjakohased meetmed on ajutised ning neid kohaldatakse üksnes seni, kuni käesoleva lepingu sätete rikkumiseks tunnistatud meetmed on tühistatud või muudatuste abil nende sätetega kooskõlla viidud või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud.

Artikkel 59

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete läbivaatamine pärast asjakohaste meetmete võtmist

1. Lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik, kelle vastu kaebus esitati, teavitab teist vaidluse osapoolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki ning kaubanduskomiteed kõikidest meetmetest, mis ta on võtnud vahekohtu otsuse täitmiseks, ning taotleb, et kaebuse esitanud lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik lõpetaks asjakohaste meetmete kohaldamise.

2. Kui vaidluse osapooled ei jõua 30 päeva jooksul pärast teavitamist kokkuleppele teatatud meetme käesolevale lepingule vastavuse osas, esitab kaebuse esitanud lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik vahekohtule kirjaliku taotluse selles küsimuses otsuse tegemiseks. Taotlusest teavitatakse teist vaidluse osapoolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki ning kaubanduskomiteed. Vahekohus teeb oma otsuse vaidluse osapooltele ning kaubanduskomiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus otsustab, et võetud meede ei ole käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, otsustab ta ka, kas kaebuse esitanud lepinguosaline või asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik võib jätkata asjakohaste meetmete kohaldamist. Kui vahekohus otsustab, et täitmiseks võetud meede on käesoleva lepingu sätetega kooskõlas, lõpetatakse asjakohaste meetmete kohaldamine.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokku tulla, kohaldatakse artiklis 52 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

III Jagu

Ühissätted

Artikkel 60

Lahendus vastastikusel kokkuleppel

Vaidluse lahendamine III osa alusel võib vaidluse osapoolte kokkuleppel toimuda mis tahes tähtajaga. Nad teavitavad sellisest lahendusest kaubanduskomiteed. Lahenduse saavutamisel vastastikusel kokkuleppel menetlus lõpetatakse.

Artikkel 61

Töökord ja tegevusjuhend

1. Käesoleva lepingu III osa kohast vaidluste lahendamise korda reguleerib lepinguosaliste poolt vastuvõetud töökord ja tegevusjuhend.

2. Lepinguosalised võivad otsustada töökorda ja tegevusjuhendit muuta.

3. Vahekohtu istungid on vastavalt töökorrale avalikud, välja arvatud juhul, kui vahekohus otsustab omal algatusel või vaidluse osapoolte taotlusel teisiti.

Artikkel 62

Teave ja tehniline nõustamine

Vaidluse osapoole taotluse korral või omal algatusel võib vahekohus hankida teavet mis tahes allikatest, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, kaasa arvatud vaidluse osapooltelt. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide asjakohast arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Huvitatud isikutel on õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid vastavalt töökorrale. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale vaidluse osapoolele, kes võivad esitada oma märkusi.

Artikkel 63

Teadete keeled

1. Vaidluse osapooled võivad esitada kirjalikke ja suulisi teateid kõikides oma ametlikes keeltes.

2. Lepinguosalised püüavad iga käesoleva osa kohase konkreetse menetluse puhul kokku leppida ühise töökeele. Kui lepinguosalised ei suuda ühist töökeelt kokku leppida, korraldab iga lepinguosaline või Vaikse ookeani piirkonna riik oma kulul kirjalike teadete tõlkimise ja istungite suulise tõlkimise lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi, kelle vastu kaebus esitati, valitud keelde, välja arvatud juhul, kui see on kõnealuse lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi ametlik keel [4].

Artikkel 64

Vahekohtu otsused

1. Vahekohus teeb igakülgseid jõupingutusi, et võtta kõik otsused vastu ühehäälselt. Kui otsust ei suudeta siiski ühehäälselt vastu võtta, otsustatakse vaidlusalune küsimus häälteenamusega.

2. Otsuses selgitatakse, millised on tuvastatud faktid, kuidas kohaldatakse käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid ning millised on tehtud järelduste ja otsuste põhjendused. Kaubanduskomitee teeb vahekohtu otsused üldsusele kättesaadavaks, juhul kui ta ei otsusta teisiti.

4. PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 65

Vahekohtunike nimekiri

1. Kaubanduskomitee koostab hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikuna. Kumbki lepinguosaline valib viis isikut, keda ta vahekohtunikeks soovib. Lisaks määravad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ning kes täidavad vahekohtu eesistuja kohuseid. Kaubanduskomitee tagab, et nimekiri oleks alati täielik.

2. Vahekohtunikel peavad olema õigus- ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema sõltumatud, tegutsema enda nimel ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ning nad peavad järgima töökorrale lisatud tegevusjuhendit.

Artikkel 66

Seosed WTO kohustustega

1. Käesoleva lepingu alusel loodud vahekohtud ei lahenda vaidlusi, mis seonduvad lepinguosaliste või asjaomaste Vaikse ookeani piirkonna riikide WTO asutamislepingust tulenevate õiguste ja kohustustega.

2. Käesoleva lepingu vaidluste lahendamist käsitlevad sätted ei piira WTO raames võetavaid meetmeid, sealhulgas vaidluste lahendamise meetmeid. Kui lepinguosaline või asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva lepingu artikli 51 lõike 1 või WTO asutamislepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Käesoleva lõike kohaldamisel peetakse WTO asutamislepingu kohase vaidluse lahendamise menetlust alustatuks lepinguosalise või Vaikse ookeani piirkonna riigi taotluse esitamisest vahekohtu moodustamiseks vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 6.

3. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalist või Vaikse ookeani piirkonna riiki peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. Ükski WTO asutamislepingu säte ei takista lepinguosalisi peatamast käesolevas lepingus sätestatud soodustusi.

Artikkel 67

Tähtajad

1. Kõiki käesolevas osas sätestatud tähtaegu, kaasa arvatud vahekohtute otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast.

2. Kõiki käesolevas osas osutatud tähtaegu võib pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

IV OSA

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 68

Kaubanduskomitee

1. Käesolevaga luuakse kaubanduskomitee, mis koosneb lepinguosaliste esindajatest.

2. Kaubanduskomitee, mida juhivad ühiselt EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide esindajad, kehtestab ise oma töökorra. Nimetatud kaks eesistujat juhivad koosolekuid vaheldumisi. Käesoleva lepingu kohaldamisel täidab ühe lepinguosalise esindaja eesistuja kohuseid kuni järgmise koosoleku alguseni, millisel hetkel võtab eesistuja ülesanded üle teise lepinguosalise esindaja.

3. Kaubanduskomitee ülesandeks on tegeleda kõikide käesoleva lepingu rakendamiseks vajalike küsimustega.

4. Oma ülesandeid täites võib kaubanduskomitee:

a) moodustada erikomiteesid või –organeid, mis on vajalikud käesoleva lepingu rakendamiseks, ja teostada nende üle järelevalvet;

b) tulla kokku mis tahes ajal lepinguosaliste kokkuleppel;

c) arutada käesoleva lepinguga hõlmatud küsimusi ja võtta oma ülesannete täitmiseks asjakohaseid meetmeid ning

d) võtta vastu otsuseid ja anda soovitusi käesolevas lepingus sätestatud juhtudel.

5. Kaubanduskomitee võib rakendamisega seotud eriküsimustes delegeerida otsustusõiguse erikomiteedele, nagu on ette nähtud lepingu vastavate sätetega, eelkõige tollikoostöö ja päritolureeglite erikomiteele

V OSA

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 69

Läbirääkimiste jätkamisega seotud asjaolud

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid kinnitavad tahet jätkata käimasolevaid läbirääkimisi ulatusliku majanduspartnerluslepingu sõlmimiseks kooskõlas Cotonou lepingu ja varasemate ministrite deklaratsioonide ja järeldustega ning viia need edukalt lõpule, võttes arvesse kõiki olulisi aspekte ja kaasates kõiki huvitatud riike Vaikse ookeani piirkonnas. Nad kinnitavad, et on otsustanud viia kõnealused läbirääkimised lõpule 31. detsembriks 2008.

2. Lepinguosalised tõdevad, et arengukoostöö on ulatusliku majanduspartnerluslepingu oluline element ja selle lepingu eesmärkide täitmise peamine tegur. Nad taaskinnitavad oma tahet tegutseda eesmärgi nimel, mille kohaselt Cotonou lepingus sätestatud piirkondliku majanduskoostöö ja integratsiooni alane arengukoostöö toimub viisil, mis suurendab ulatuslikust majanduspartnerluslepingust oodatavat kasu;

3. Lepinguosalised märgivad, et käesolev majanduspartnerluse vaheleping ei mõjuta seda, millisele seisukohale asub piirkond arengukoostööd käsitleva ulatusliku majanduspartnerluslepingu üle peetavatel läbirääkimistel. Nad soostuvad, et arengukoostööd käsitlevad sätted töötatakse lõplikult välja Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma hõlmavas laiemas kontekstis niipea kui võimalik. Seniks nõustuvad nad tegema tihedat koostööd olemasolevate struktuuride raames riikide tasandil vastavalt Cotonou lepingule, et aidata kaasa käesoleva lepingu eesmärkide elluviimisele ning maksimeerida arengukoostöö ja eesmärkide vahelist sünergiat.

4. Täielik majanduspartnerlusleping asendab jõustumisel käesoleva lepingu, mis muutub siis kehtetuks.

Artikkel 70

Määratlused ja kohustuste täitmine

1. Käesoleva lepingu tähenduses on "lepinguosalised" ühelt poolt Euroopa Ühendus, viidatud kui "EÜ pool" ning teiselt poolt Paapua Uus-Guinea ja Fidži Saarte Vabariik, viidatud kui "Vaikse ookeani piirkonna riigid".

2. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähistab mõiste:

a) "lepinguosalised" lõikes 1 nimetatud ühiselt tegutsevaid Vaikse ookeani piirkonna riike ja EÜ poolt. Mõiste "lepinguosaline" tähistab lõikes 1 nimetatud ühiselt tegutsevaid Vaikse ookeani piirkonna riike või EÜ poolt, olenevalt olukorrast.

b) "Vaikse ookeani piirkonna riigid" lõikes 1 nimetatud iseseisvalt tegutsevaid Vaikse ookeani piirkonna riike.

3. Käesoleva lepingu tähenduses on "väikesed saareriigid" Cooki saared, Kiribati, Nauru, Niue, Palau, Marshalli Saarte Vabariik ja Tuvalu.

4. Käesoleva lepingu tähenduses on "vähim arenenud riik" Vaikse ookeani piirkonna riik, keda ÜRO peab vähim arenenud riikide hulka kuuluvaks riigiks käesoleva lepingu jõustumise ajal.

5. Vaikse ookeani piirkonna riigid ja EÜ pool võtavad kõik üld- või erimeetmed, mis on vajalikud käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks ning tagavad, et need on kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud eesmärkidega.

Artikkel 71

Koordinaatorid ja teabevahetus

1. Teabevahetuse hõlbustamise ja lepingu tõhusa rakendamise eesmärgil määravad lepinguosalised koordinaatori mõistliku ajavahemiku jooksul pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise algust. Koordinaatorite määramine ei mõjuta konkreetsete pädevate asutuste määramist vastavalt käesoleva lepingu konkreetsetele sätetele.

2. Lepinguosaliste taotluse korral teatavad koordinaatorid, milline asutus või ametiisik vastutab käesoleva lepingu rakendamisega seotud konkreetse küsimuse eest, ning osutab nõuetekohast abi teabevahetuse hõlbustamiseks taotleva lepinguosalisega.

3. Ühe lepinguosalise taotluse korral ja õigusaktidega lubatud ulatuses annavad teised lepinguosalised oma koordinaatorite kaudu teavet ja vastavad kiiresti küsimustele seoses kehtivate või kavandatavate meetmetega, mis võivad mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust.

4. EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid tagavad, et nende õigusaktid, eeskirjad, menetlused ning üldkohaldatavad haldusotsused, mis on seotud käesoleva lepinguga hõlmatud kaubandusküsimustega, avaldatakse viivitamata või tehakse üldsusele kättesaadavaks, näiteks avaldades vastava teabe asjaomase EÜ poole või Vaikse ookeani piirkonna riigi ametlikul, üldsusele tasuta kättesaadaval veebilehel. Sellisest meetmetest teavitatakse ka teist lepinguosalist.

5. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus sisalduvate läbipaistvust käsitlevate sätete kohaldamist, loetakse teise lepinguosalise teavitamine lõikes 4 osutatud asjaoludest toimunuks, kui see teave on nõuetekohasel viisil edastatud WTOsse ja Vaikse ookeani piirkonna riikide koordinaatorile.

Artikkel 72

Piirkondlik sooduskohtlemine

1. Ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riiki kohaldama teise lepinguosalise suhtes soodsamat kohtlemist kui see, mida see EÜ pool või Vaikse ookeani piirkonna riik kohaldab oma piirkondliku integratsiooniprotsessi raames.

2. Soodus- ja eeliskohtlemist, mida Vaikse ookeani piirkonna riik võib käesoleva lepingu täitmisel kohaldada EÜ poole suhtes, võimaldatakse samuti kõikidele teistele Vaikse ookeani piirkonna riikidele, kes on käesoleva lepingu osalised.

Artikkel 73

Seos Cotonou lepinguga

1. Käesoleva lepingu sätete ja Cotonou lepingu 3. osa II jaotise sätete lahknevuse korral on käesoleva lepingu sätted ülimuslikud, välja arvatud Cotonou lepingu 3. osa II jaotises sätestatud arengukoostöö sätete puhul.

2. Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata selliselt, et see takistaks kohaldamast Cotonou lepingu sätteid, mida selle 3. osa II jaotis ei hõlma, ning seejuures järgimast kõnealuse lepinguga kehtestatud menetlusi.

Artikkel 74

Seos WTO asutamislepinguga

EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku, et ükski käesoleva lepingu säte ei kohusta EÜ poolt või Vaikse ookeani piirkonna riike tegutsema viisil, mis oleks vastuolus WTO raames võetud kohustustega.

Artikkel 75

Seos teiste rahvusvaheliste lepingutega

Ühtki käesoleva lepingu sätet ei käsitata kui lepinguosalist tema olemasolevatest kohustustest vabastavana või lepinguosalise olemasolevate rahvusvaheliste lepingute kohaseid õigusi tühistavana, kui ei ole selgelt märgitud teisiti.

Artikkel 76

Jõustumine ja kehtivusaeg

1. Käesolev leping jõustub sellele kuule, mille jooksul lepinguosalised teatavad üksteisele kirjalikult lepingu jõustumiseks vajalike sisemiste menetluste lõpuleviimisest, järgneva kuu esimesel päeval.

2. EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku, et nad kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt kuni selle jõustumiseni. Seda võib teha EÜ poole ja Vaikse ookeani piirkonna riikide õigusaktide kohaste ajutise kohaldamise sätete või lepingu ratifitseerimise abil. Ajutisest kohaldamisest teatatakse mõlemale hoiulevõtjale. Lepingu ajutine kohaldamine algab 10 päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele sel eesmärgil vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Kui käesoleva lepinguga ühineb veel mõni Vaikse ookeani piirkonna riik, kohaldatakse lepingut selle riigi suhtes ajutiselt samal viisil, kui on ettenähtud lõikes 2, alates sellest, kui EÜ pool ja asjaomane Vaikse ookeani piirkonna riik on üksteist vastavalt teavitanud.

4. Olenemata lõikest 2 võivad EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid võtta võimaluste piires enne ajutise kohaldamise algust meetmeid käesoleva lepingu kohaldamiseks.

5. Lepinguosalised võivad üksteisele kirjalikult teatada oma kavatsusest käesolev leping denonsseerida.

6. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teisele lepinguosalisele on sellest teatatud.

Artikkel 77

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut vastavalt asutamislepingus sätestatud tingimustele, ja teiselt poolt Vaikse ookeani piirkonna riikide territooriumide suhtes. Lepingus sisalduvaid viiteid "territooriumile" käsitatakse vastavalt sellele.

Artikkel 78

Läbivaatamisklausel

Kaubanduskomitee võib käesoleva lepingu, selle rakendamise, toimimise ja tulemuslikkuse vastavalt vajadusele läbi vaadata ning teha lepinguosalistele asjakohaseid muudatusettepanekuid.

Artikkel 79

EÜ poole äärepoolseimad piirkonnad

Ükski käesoleva lepingu säte ei takista EÜ poolt kohaldamast olemasolevaid meetmeid, mille eesmärk on äärepoolseimate piirkondade sotsiaalse ja majandusliku olukorra struktuurne parandamine vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 299 lõikele 2.

Artikkel 80

Vaikse ookeani piirkonna saareriikide ühinemine lepinguga

1. Käesolev leping on ühinemiseks avatud kõikidele Vaikse ookeani piirkonna saareriikidele, kes on ühinenud Cotonou lepinguga, ja nendele Vaikse ookeani piirkonna saareriikidele, kelle strukturaalsed omadused ning majanduslik ja sotsiaalne olukord on võrreldavad nende riikide olukorraga, kes on ühinenud Cotonou lepinguga 1994. aasta GATTi XXIV artiklile vastava turulepääsu pakkumise esitamise alusel. Ühinemistaotlus esitatakse käesoleva lepingu osalistele otsuse tegemiseks.

2. Kui taotlus kiidetakse heaks, toimub asjaomase Vaikse ookeani piirkonna saareriigi ühinemine käesoleva lepinguga, kui see riik annab hoiule ühinemise akti, mis edastatakse lepinguosalistele.

Artikkel 81

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveenia, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed.

Artikkel 82

Lisad

Käesoleva lepingu lisad ja protokollid on selle lahutamatu osa.

SELLE KINNITUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Съставено в Лондон на тридесети юли две хиляди и девета година

Hecho en Londres, el treinta de julio de dos mil nueve.

V Londýně dne třicátého července dva tisíce devět.

Udfærdiget i London den tredivte juli to tusind og ni.

Geschehen zu London am dreißigsten Juli zweitausendneun.

Kahe tuhande üheksanda aasta juulikuu kolmekümnendal päeval Londonis.

Έγινε στο Λονδίνο, στις τριάντα Ιουλίου δύο χιλιάδες εννιά.

Done at London on the thirtieth day of July in the year two thousand and nine.

Fait à Londres, le trente juillet deux mille neuf.

Fatto a Londra, addì trenta luglio duemilanove.

Londonā, divi tūkstoši devītā gada trīsdesmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai devintų metų liepos trisdešimtą dieną Londone.

Kelt Londonban, a kétezer-kilencedik év július harmincadik napján.

Magħmul f’Londra, fit-tletin jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u disgħa.

Gedaan te Londen, de dertigste juli tweeduizend negen.

Sporządzono w Londynie dnia trzydziestego lipca roku dwa tysiące dziewiątego.

Feito em Londres, em trinta de Julho de dois mil e nove.

Încheiat la Londra, la treizeci iulie două mii nouă.

V Londýne dňa tridsiateho júla dvetisícdeväť.

V Londonu, dne tridesetega julija leta dva tisoč devet.

Tehty Lontoossa kolmantenakymmenentenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayhdeksän.

Som skedde i London den trettionde juli tjugohundranio.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

For the Republic of the Fiji Islands

For the Independent State of Papua New Guinea

[1] Lepinguosalised nõustuvad, et mis tahes sellist meedet rakendatakse enamsoodustusrežiimi alusel.

[2] Selleks arvutuseks kasutatakse WTO ametlikke andmeid maailma juhtivate kaubaeksportijate kohta (ELi sisene kaubandus välja arvatud).

[3] Käesolevas artikli tähenduses on põllumajandustooted WTO põllumajanduslepingu I lisas nimetatud tooted.

[4] Vaikse ookeani piirkonna riikide ametlik keel on inglise keel ja EÜ poole ametlikud keeled on märgitud artiklis 81.

--------------------------------------------------

I LISA

VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDEST PÄRIT TOODETE TOLLIMAKSUD

1. Ilma et see piiraks lõigete 2, 4, 5, 6 ja 7 kohaldamist, kaotatakse täielikult EÜ poole tollimaksud (edaspidi "EÜ tollimaksud") kõikidelt Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit harmoneeritud süsteemi gruppidesse 1–97 kuuluvatelt toodetelt, v.a gruppi 93 kuuluvad tooted. Gruppi 93 kuuluvate toodete puhul jätkab EÜ pool kohaldatava enamsoodustusrežiimi tollimaksude rakendamist. Käesolevale lisale on teavitamise eesmärgil lisatud Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit toodetele kohaldatavate EÜ tollimaksude kava.

2. Alates 1. jaanuarist 2010 kaotatakse Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 1006 (riis) kuuluvate toodete EÜ tollimaksud, v.a alamrubriiki 10061010 kuuluvate toodete EÜ tollimaksud, mis kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel.

3. EÜ pool ja Vaikse ookeani piirkonna riigid lepivad kokku, et Cotonou lepingu 3. protokolli (edaspidi "suhkruprotokoll") sätteid kohaldatakse kuni 30. septembrini 2009 ning pärast nimetatud kuupäeva kaotab nendevaheline suhkruprotokoll kehtivuse. Suhkruprotokolli artikli 4 lõike 1 kohaldamisel kestab 2008/2009. aasta tarneperiood 1. juulist 2008 kuni 30. septembrini 2009. Garanteeritud hind 1. juulist kuni 30. septembrini 2009 lepitakse kokku pärast artikli 5 lõikega 4 ettenähtud läbirääkimisi.

4. Alates 1. oktoobrist 2009 kaotatakse Vaikse ookeani piirkonna riigist pärit tariifirubriiki 1701 (suhkur) kuuluvate toodete EÜ tollimaksud. Kuni EÜ tollimaksude täieliku kaotamiseni ja lisaks suhkruprotokollis nimetatud tollimaksuvabade tariifikvootide eraldamisele avatakse 2008/2009. turustusaastaks [1] Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvatele toodetele (valge suhkru ekvivalent) 30000 tonni suurune tollimaksu nullmääraga tariifikvoot. Kõnealuse täiendava tariifikvoodi raames imporditavatele toodetele antakse impordilitsents vaid siis, kui importija kohustub ostma selliseid tooteid hinnaga, mis on vähemalt võrdne suhkruprotokollis EÜ poolde imporditud suhkrule kehtestatud garanteeritud hindadega.

5. a) EÜ pool võib ajavahemikus 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2015 kehtestada kohaldatava enamsoodustusrežiimi tollimaksu Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 1701 (suhkur) kuuluvatele toodetele, mida on imporditud järgmisi valge suhkru ekvivalendina väljendatud koguseid ületavates kogustes ja mida peetakse EÜ poole suhkruturgu häirivaks:

i) 3,5 miljonit tonni selliseid Cotonou lepingule allakirjutanud Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidest pärit tooteid turustusaastal ja

ii) 2009/2010. turustusaastal 1,38 miljonit tonni tooteid, mis on pärit sellistest AKV riikidest, mida ÜRO ei tunnusta vähim arenenud riikidena. Arv 1,38 miljonit tonni suureneb 1,45 miljoni tonnini 2010/2011. turustusaastal ja 1,6 miljoni tonnini järgmisel neljal turustusaastal.

b) Lõike 5 punkti a sätteid ei kohaldata nende toodete impordi suhtes, mis kuuluvad tariifirubriiki 1701 ja on pärit Vaikse ookeani piirkonna riigist, mida ÜRO tunnustab vähim arenenud riigina. Sellise impordi suhtes kohaldatakse siiski lepingu artikli 21 sätteid [2].

c) Kohaldatava enamsoodustusrežiimi tollimaksu kehtestamine lõpeb selle turustusaasta lõpus, mille jooksul see kasutusele võeti.

d) Kõikidest käesoleva lõike kohaselt võetud meetmetest teatatakse viivitamata kaubanduskomiteele, kus neid arutatakse korrapäraselt toimuvatel konsultatsioonidel.

6. Artikli 21 sätete kohaldamisel võib alates 1. oktoobrist 2015 tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete turgude häireks pidada olukorda, kus valge suhkru turuhind Euroopa Ühenduses langeb kahel järjestikusel kuul alla 80 % eelmise turustusaasta valge suhkru turuhinnast Euroopa Ühenduses.

7. Alates 1. jaanuarist 2008 kuni 30. septembrini 2015 rakendatakse tariifirubriiki 17049099, 18061030, 18061090, 21069059 ja 21069098 kuuluvate toodete suhtes spetsiaalset jälgimismehhanismi, vältimaks lõigetes 4 ja 5 ettenähtud korrast kõrvalehoidumist. Kui selliste Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit toodete import kasvab kumulatiivselt üle 20 mahuprotsendi 12 järgneva kuu jooksul võrreldes kolme eelneva 12-kuulise perioodi jooksul toimunud iga-aastase impordi keskmisega, analüüsib EÜ pool kaubanduse struktuuri, majanduslikku põhjendatust ja sellise impordi suhkrusisaldust ning kui ta leiab, et sellist importi kasutatakse lõigetes 4 ja 5 sätestatud korrast kõrvalehoidmiseks, võib ta peatada sooduskohtlemise ja kehtestada eriotstarbelise enamsoodustusrežiimi tollimaksu, mida kohaldatakse impordi suhtes vastavalt Euroopa Ühenduse ühtsele tollitariifistikule Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 17049099, 18061030, 18061090, 21069059 ja 21069098 kuuluvate toodete korral. Lõike 5 punkte b, c ja d kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva lõike alusel võetavate meetmete suhtes.

8. Ajavahemikus 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2012 antakse sooduskorra alusel toimuva impordi litsents CN koodi 1701 kuuluvatele toodetele üksnes siis, kui importija kohustub ostma selliseid tooteid hinnaga, mis moodustab vähemalt 90 % EÜ poole kehtestatud võrdlushinnast asjaomase turustusaasta kohta.

9. Lõiget 1 ei kohaldata Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 08030019 kuuluvate toodete suhtes, mis on vabasse ringlusse lubatud EÜ poole äärepoolseimates piirkondades. Lõikeid 1, 3, 4 ja 5 ei kohaldata Vaikse ookeani piirkonna riikidest pärit tariifirubriiki 1701 kuuluvate toodete suhtes, mis on vabasse ringlusse lubatud Prantsusmaa ülemeredepartemangudes. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse kümme aastat. Neid perioode pikendatakse veel 10 aasta võrra, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti.

[1] Lõigetes 4, 5, 6 ja 7 tähendab "turustusaasta" ajavahemikku 1. oktoobrist kuni 30. septembrini.

[2] Sel eesmärgil ja erandina artiklist 21 võidakse Vaikse ookeani piirkonna riigi suhtes, mida ÜRO tunnistab vähim arenenud riigiks, kohaldada kaitsemeetmeid.

--------------------------------------------------

II LISA

EÜ POOLELT PÄRIT TOODETE TOLLIMAKSUD

FIDŽI SAARTE VABARIIKI IMPORDITAVATE TOODETE TOLLIMAKSUD

Kokkuvõte kaubavahetuse turulepääsu pakkumisest

KAUBA KIRJELDUS | A Tollimaksud kaotatud 1. jaanuaril 2008 | B Tollimaksud kaotatud 5. aasta lõpuks | C Tollimaksud kaotatud 10. aasta lõpuks | D Tollimaksud kaotatud 15. aasta lõpuks | G Liberaliseeritud kaubavahetusest kõrvalejäänud tooted |

Toodete arv | 498 | 765 | 2240 | 1106 | 1173 |

Osakaal EÜst pärit impordi keskmisest koguväärtusest | 14,5 % | 2,5 % | 59,5 % | 10,7 % | 12,8 % |

Osakaal riigi tariifiridadest | 8,6 % | 13,2 % | 38,7 % | 19,1 % | 20,3 % |

Liberaliseeritud kaubavahetuse osakaal (koguväärtuse järgi) | 87,2 % |

Liberaliseeritud kaubavahetuse osakaal (tariifiridade koguarvu järgi) | 79,7 % |

Liberaliseeritud kaubavahetusest kõrvalejäänud toodete koguarv | 1173 |

Riigi tariifiridade koguarv | 5782 |

Andmeallikas: Fidži Saarte Vabariigi tulude ja tolli amet (Revenue and Customs Authority) ja Fidži Saarte Vabariigi statistikabüroo (Bureau of Statistics)

Keskmised ja kogu tegelik kaubavahetus on arvutatud 2003., 2004. ja 2005. aasta andmete alusel Kaubavahetuse koguväärtus on arvutatud ainult 2007. aasta alusel ning peegeldab harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri (HS 2007) muudatusi.

FIDŽI SAARTE VABARIIGI TOLLITARIIFIDE LIBERALISEERIMISE AJAKAVA

| TOLLIMAKS | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 | 01.01 |

Väärtuseline tollimaks, %-des | Muu kui väärtuseline tollimaks | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 |

01 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0101 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0101.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 |

0101.90 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 |

0102 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0102.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 |

0102.90 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 |

0103 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0103.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 |

0103.91 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0103.92 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0104 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0104.10 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0104.20 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0105 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0105.11 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0105.12 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0105.19 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0105.94 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0105.99 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0106 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0106.11 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0106.12 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0106.19 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0106.20 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0106.31 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0106.32 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0106.39 | 5 | | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

0106.90 | 5 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

02 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0201 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0201.10 | 15 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0201.20 | 15 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0201.30 | 15 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0202 | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

0202.10 | 15 | | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 15 | 0 |

0202.20 | 15 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |

0202.30 | 15 | | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a | V.a |