Euroopa ühenduse ja tšiili vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö

Leping

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi ühendus)

ühelt poolt ja

TŠIILI VABARIIK (edaspidi "Tšiili")

teiselt poolt,

edaspidi "lepinguosalised"

ARVESTADES 20. detsembril 1990. aastal sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise koostöö raamlepingut;

ARVESTADES teaduse ja tehnika tähtsust oma majanduslikule ja ühiskondlikule arengule ja Firenzes 21. juunil 1996. aastal allkirjastatud koostöö raamlepingu, mis viib kokkuvõttes poliitilise ja majandusassotsiatsiooni asutamiseni, artiklit 16;

ARVESTADES ühenduse ja Tšiili vahelist teadus- ja tehnikaalast koostööd;

ARVESTADES, et ühendus ja Tšiili tegelevad uurimise ja tehnoloogia arendamisega, sh artikli 2 punktis d osutatud tutvustamisprojektidega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas, ja et vastastikkuse põhimõttel ühe lepinguosalise osalemine teise lepinguosalise uurimis- ja arendustegevuses võib olla vastastikku kasulik;

SOOVIDES panna teadus- ja tehnoloogiauuringute alasele koostööle ametliku aluse, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist mõlema lepinguosalise majandusliku ja ühiskondliku kasu huvides;

ARVESTADES, et käesolev leping on osa Tšiili ja ühenduse vahelisest üldisest koostööst,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad ühenduse ja Tšiili vahel uurimis- ja arendustegevuse alast koostööd vastastikku huvi pakkuvates teaduse ja tehnoloogia valdkondades.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) koostöö – tegevus, mida lepinguosalised käesoleva lepingu kohaselt teostavad või toetavad ning mis hõlmab ka ühist teadustööd;

b) teave – teaduslikud või tehnilised andmed ning teadus- ja arendustöö tulemused või meetodid, mis tulenevad käesoleva lepingu alusel teostatud ühisest teadustööst, samuti igasugune muu teave, mida koostöös osalejad, sealhulgas vajaduse korral lepinguosalised ise, vajalikuks peavad;

c) intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967 koostatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 ja TRIPS-lepingus määratletud intellektuaalomand;

d) ühised teadusuuringud - ühe või mõlema lepinguosalise rahalisel toetusel teostatav teadusuuringute, tehnoloogia arengu või tutvustamise projekt, mille raames teevad koostööd ühenduse ja Tšiili osalejad;

e) tutvustamisprojekt – projekt, mille eesmärk on näidata selliste uute tehnoloogiate, teenuste või toodete elujõulisust, mis võivad anda majanduslikku kasu, kuid mida ei saa otseselt kasutada kaubanduslikul eesmärgil;

f) uurimis- ja arendustegevus - süstemaatiline loov töö kultuuriliste, sotsiaalsete ja tehnoloogiliste teadmiste hulga suurendamiseks ja nendele teadmistele uute rakenduste leidmiseks;

g) osaleja või teadusüksus – ühenduses või Tšiilis asuv koostöös osalev juriidiline või füüsiline isik, teadusasutus või muu juriidiline isik või äriühing, sealhulgas lepinguosalised ise.

Artikkel 3

Põhimõtted

Koostöö toimub järgmiste põhimõtete kohaselt:

a) vastastikune kasu, pidades silmas kasu üldist tasakaalu;

b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele;

c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse.

Artikkel 4

Koostöö ulatus

1. Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö võib hõlmata kogu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisega (edaspidi "TTA") seotud tegevust, mis kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 164 sätestatud raamprogrammi esimese meetme alla, ning kogu Tšiili samaväärset TTA valdkonna tegevust vastavates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

2. Käesolev leping ei mõjuta Tšiili kui arengumaa osalemist ühenduse uurimistegevuses arengu soodustamiseks.

Artikkel 5

Koostöövormid

Lepinguosalised soodustavad teadusüksuste osalemist käesoleva lepingu kohases koostöös vastavalt oma riigi tegevuspõhimõtetele ja õigusaktidele, pakkumaks võrreldavaid võimalusi oma teadus- ja tehnoloogiaalases uurimis- ja arendustegevuses osalemiseks.

Koostöövormid võivad olla järgmised:

1. Tšiili teadusüksuste osalemine raamprogrammi alla kuuluvates TTA projektides ning ühenduses asuvate teadusüksuste osalemine omakorda Tšiili sarnaste TTA sektorite projektides. Osalemine toimub kummagi lepinguosalise kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt;

2. juba rakendatavate TTA projektide ühendamine kummagi lepinguosalise TTA programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt;

3. ühised TTA projektid kooskõlas lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiapoliitikaga, eriti need, mis on seotud perspektiivse teadus- ja tehnoloogiategevusega;

4. teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused, samuti teaduse ja tehnoloogiaarenduse põhimõtete väljatöötamise ja rakendamisega tegelevate avaliku ja erasektori ning ülikoolide spetsialistide vahetus;

5. teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja töörühmade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes;

6. teaduslikud võrgustikud ja teadustöötajate koolitus;

7. kooskõlastatud tegevus tulemuste levitamiseks, finantseerimist leidnud ühiste TTA projektide osas kogemuste vahetuseks või nende koordineerimiseks;

8. seadmete ja materjalide vahetamine ning ühiskasutamine, sealhulgas kõrgtasemel teadusrajatiste ühine kasutamine;

9. käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusnorme ja programme käsitleva teabe vahetus;

10. iga muu juhtkomitee soovitatud koostöövorm, mida loetakse vastavaks kummagi lepinguosalise kohaldatavatele põhimõtetele ja menetlustele.

Artikkel 6

Koostöö kooskõlastamine ja soodustamine

a) Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamise ja sellele kaasaaitamisega tegeleb Tšiili poolt Riiklik Teadus- ja Tehnikauuringute Komisjon (CONICYT), haridusministeeriumi haldusalas olev iseseisev asutus, mis on iseseisev juriidiline isik, või mõni muu asutus, mille Tšiili võib igal ajal kirjaliku etteteatamisega määrata, ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni TTA poliitika ja tegevuse eest vastutavad talitused, kes toimivad rakendusasutustena.

b) Rakendusasutused loovad käesoleva lepingu rakendamiseks teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee, edaspidi "juhtkomitee"; komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid ja seda juhivad mõlemalt poolt kaasesimehed; komitee kehtestab oma töökorra.

c) Juhtkomitee ülesanded on järgmised:

1. käesoleva lepingu artiklites 2 ja 4 nimetatud eri liiki koostöö ning TTA valdkonna arengukoostöö raames tehtava koostöö edendamine ja järelevalve;

2. vastavalt artikli 5 punktidele 1 ja 2 võimalike TTA valdkonna sektorite seast nende vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete sektorite või allsektorite, kus koostööd soovitakse, väljavalimine järgnevaks aastaks;

3. vastavalt artikli 5 punktile 2 mõlema lepinguosalise teadlastele ettepanekute tegemine nende vastastikku kasulike ja vastastikku täiendavate projektide ühendamiseks;

4. soovituste andmine vastavalt artikli 5 punktile 10;

5. lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtteid järgiva koostöö laiendamise ja parandamise alal;

6. käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise läbivaatamine, sealhulgas selliste käimasolevate koostööprojektide hindamine, kus Tšiili osaleb arengumaana arengut soodustavas ühenduse teadustöös;

7. igal aastal lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta. Kõnealune aruanne edastatakse 1996. aasta juunis sõlmitud koostööraamlepinguga loodud ühiskomisjonile.

d) Üldjuhul tuleb juhtkomitee kokku kord aastas, eelistatavalt enne 1996. aasta juunis sõlmitud koostööraamlepinguga loodud ühiskomisjoni koosolekut ning vastavalt ühiselt kokkulepitud ajakavale, ja esitab sellele aruande. Koosolekuid peetakse vaheldumisi ühenduses ja Tšiilis. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

e) Juhtkomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Iga koosoleku kohta koostatakse protokoll, milles sisaldub otsuste ja peamiste arutelupunktide loend. Kõnealuse protokolli kinnitavad juhtkomitee kaasesimehed.

f) Kumbki lepinguosaline kannab oma juhtkomitee koosolekutel osalemisega seotud kulud. Lepinguosalised kannavad koosolekutel osalejate reisi- ja majutuskulud. Muud koosolekutega seotud kulud katab vastuvõttev lepinguosaline.

Artikkel 7

Rahastamine

a) Koostöö sõltub rahaliste vahendite saamisest ning kummagi lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigusaktidest, tegevuspõhimõtetest ja programmidest. Koostöö käigus osalejate kantud kuludega seoses ei teki mingit kohustust vahendeid ühelt lepinguosaliselt teisele üle kanda.

b) Kui ühe lepinguosalise koostöösüsteem näeb ette teise lepinguosalise osalejate rahalist toetamist, vabastatakse selline ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi või rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivatele õigusaktidele.

c) Ühenduse poolt rahastatavate TTA projektide suhtes, mille eesmärgiks on arengu soodustamine ja millesse Tšiili on kaasatud kui arengumaa, ei kohaldata punktis a sätestatut.

Artikkel 8

Töötajate ja varustuse liikumine

Mõlemad lepinguosalised võtavad oma territooriumil kehtivate õigusaktide kohaselt kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik endast sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste kindlaksmääratud koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

Artikkel 9

Teabe levitamine ja kasutamine

1. Käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevat teavet levitatakse ja kasutatakse ning sellest teadustööst tulenevaid intellektuaalomandi õigusi hallatakse, jagatakse ja teostatakse käesoleva lepingu lisa nõuete kohaselt.

2. Kõnealune lisa on käesoleva lepingu lahutamatuks osaks.

Artikkel 10

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel ja teiselt poolt Tšiili Vabariigi territooriumi suhtes. See ei välista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, avakosmoses või kolmandate riikide territooriumil.

Artikkel 11

Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

a) Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud vajalikud siseriiklikud menetlused.

b) Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib vaikimisi pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist.

c) Käesolevat lepingut võib lepinguosaliste otsusega muuta. Muudatused jõustuvad punktis a sätestatud tingimustel.

d) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi.

e) Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

Artikkel 12

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

SELLE TÕENDUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Hecho en Bruselas, el veintitrés de septiembre de dos mil dos.Udfærdiget i Bruxelles, den treogtyvende september to tusind og to.Geschehen zu Brüssel am dreiundzwanzigsten September zweitausendundzwei.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι τρεις Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δύο.Done at Brussels on the twenty-third day of September in the year two thousand and two.Fait à Bruxelles, le vingt-trois septembre deux mille deux.Fatto a Bruxelles, addì ventitre settembre duemiladue.Gedaan te Brussel, de drieëntwintigste september tweeduizendtwee.Feito em Bruxelas, em vinte e três de Setembro de dois mil e dois.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakaksi.Som skedde i Bryssel den tjugotredje september tjugohundratvå.

Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

Por la República de ChilePå Republikken Chiles vegneFür die Republik ChileΓια τη Δημοκρατία της ΧιλήςFor the Republic of ChilePour la République du ChiliPer la Repubblica del CileVoor de Republiek ChiliPela República do ChileChilen tasavallan puolestaFör Republiken Chile

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

Käesolev lisa moodustab Euroopa Ühenduse ja Tšiili Vabariigi vahelise teadus- ja tehnikaalase koostöö lepingu (edaspidi "leping") lahutamatu osa.

Lepingu alusel loodud või antud intellektuaalomandi õigused jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil.

I. KOHALDAMINE

Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu kohaste ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

II. OMANDIÕIGUS, ÕIGUSTE JAGAMINE JA TEOSTAMINE

1. Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse "intellektuaalomandi" mõistet lepingu artikli 2 punkti c tähenduses.

2. Käesolev lisa käsitleb õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva lisa kohaselt antud intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja intellektuaalomandi jaotamist ning teabe levitamise ja kasutamise reegleid, mis on määratud kindlaks kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide ja tavadega.

3. Lepinguosalised lähtuvad ka järgmistest põhimõtetest, mis tuleks sätestada kokkulepetes:

a) tõhus intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teatavad üksteisele mõistliku aja jooksul käesolevast lepingust või selle rakendusmeetmetest tuleneva intellektuaalomandi loomisest ning taotlevad sellele intellektuaalomandile viivitamata kaitset;

b) tulemuste tulemuslik kasutamine, võttes arvesse lepinguosaliste ja nende osalejate panust;

c) teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega;

d) konfidentsiaalse äriteabe kaitsmine.

4. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava. Tehnoloogiahalduskava on ühises teadustöös osalejate vaheline erikokkulepe, milles määratletakse nende vastavad õigused ja kohustused, sealhulgas ühise teadustöö käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse ja kasutamise, kaasa arvatud avaldamisega seotud õigused ja kohustused. Teadustöö rahastamises osaleva lepinguosalise vastutav rahastamisasutus kinnitab tehnoloogiahalduskava enne vastavate konkreetsete teadus- ja arenduskoostöölepingute sõlmimist.

Tehnoloogiahalduskava koostatakse kummagi lepinguosalise kehtivate eeskirjade raames, võttes arvesse ühise teadustöö eesmärke, lepinguosaliste ja osalejate suhtelist rahalist ning muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise häid ja halbu külgi, andmete edastamist, ekspordipiirangutele allutatud kaupu või teenuseid, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid ning muid tegureid, mida osalejad vajalikuks peavad. Ühistes tehnoloogiahalduskavades käsitletakse ka kutsutud teadlaste (st väljastpoolt lepinguosalisi ja osalejaid pärit teadlased) tehtava teadustööga seotud intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi.

Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse tehnoloogiahalduskavas tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs käsitletakse ka eel- ja taustteavet, litsentsimist ja objektiivset vormi.

5. Ühiste teadusuuringute käigus loodud teave ja intellektuaalomand, mida ei ole tehnoloogiahalduskavas käsitletud, jagatakse lepinguosaliste kokkuleppel tehnoloogiahalduskavas sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuste korral kuulub selline teave või intellektuaalomand ühiselt kõikidele osalejatele, kes olid kaasatud ühistesse teadusuuringutesse, millest see teave või intellektuaalomand tuleneb. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta.

6. Kumbki lepinguosaline tagab, et teisel lepinguosalisel ja selle osalejatel on võimalus saada intellektuaalomandi õigusi nende põhimõtete kohaselt.

7. Säilitades konkurentsitingimusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu alusel omandatud õigusi kasutatakse nii, et soodustatakse eelkõige:

i) käesoleva lepingu kohaselt loodud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levitamist ja kasutamist;

ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist.

8. Käesoleva lepingu lõpetamine või lõppemine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid osalejate õigusi ega kohustusi.

III. AUTORIÕIGUSEGA KAITSTUD TEOSED JA TEADUSKIRJANDUS

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooni (1971. aasta Pariisi akt) ja TRIPS-lepinguga. Intellektuaalomandist tulenevad õigused kaitsevad väljendust, mitte aga ideid, menetlusi, meetodeid või matemaatilisi mõisteid kui selliseid. Ainuõiguste puhul seatakse teatud erijuhtudel piiranguid või tehakse erandeid, kui see ei ole vastuolus tulemuste normaalse kasutamisega ega kahjusta liigselt õiguse valdaja seaduslikke huve.

Ilma et see piiraks IV ja V jao kohaldamist ja kui tehnoloogiahalduskavas ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või osalejad teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui eelnevast üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda:

1. Kui lepinguosaline või tema avalik-õiguslikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest tulenevaid ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

2. Lepinguosalised püüdlevad selle poole, et teaduskirjandust, mis tuleneb lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest ja mille avaldavad sõltumatud kirjastajad, levitatakse võimalikult laialdaselt.

3. 3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis vamistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgeõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta

IV. LEIUTISED NING MUUD TEADUS- JA TEHNOLOOGIASAAVUTUSED

Lepinguosaliste koostöös loodud leiutised ja muud teadus- ja tehnoloogiasaavutused kuuluvad lepinguosalistele, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

V. MITTEAVALDATAV TEAVE

A. Mitteavaldatav dokumenteeritud teave

1. Mõlemad lepinguosalised või vajaduse korral nende asutused või osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt tehnoloogiahalduskavas kindlaks teabe, mille avaldamist nad lepinguga seoses ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

a) teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;

b) teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;

c) teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrale vastavaid meetmeid.

Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avaldada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad mitteavaldatava teabe selgelt, näiteks kohase märke või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise puhul.

Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle leviku piiratust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui teabe omanik avaldab teabe avalikkusele.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud mitteavaldatavat teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on käimasolevate ühiste teadusuuringute eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse kirjalikku konfidentsiaalsuslepingut ja et see teave on kooskõlas eespool sätestatuga konfidentsiaalsena kergesti äratuntav.

4. Mitteavaldatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 3. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.

B. Mitteavaldatav dokumenteerimata teave

Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud dokumenteerimata mitteavaldatavat teavet või muud konfidentsiaalset või piiratud levikuga teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühisprojektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende osalejad käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt; tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajaks eelnevalt kirjalikus vormis teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest.

C. Järelevalve

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et käesoleva lepingu kohaselt saadud mitteavaldatava teabe järele valvatakse käesoleva lepingu kohaselt. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita levitamisest hoidumist käsitlevate A ja B osa sätteid, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

--------------------------------------------------