Rahvusvaheline loodusliku kautšuki kokkulepe, 1995

--------------------------------------------------

(TÕLGE)

RAHVUSVAHELINE LOODUSLIKU KAUTŠUKI KOKKULEPE, 1995

SISUKORD

Preambul I PEATÜKK EESMÄRGID

Artikkel 1 Eesmärgid

II PEATÜKK MÕISTED

Artikkel 2 Mõisted

III PEATÜKK ORGANISATSIOON JA JUHTIMINE

Artikkel 3 Rahvusvahelise Loodusliku Kautšuki Organisatsiooni asutamine, peakorter ja struktuur

Artikkel 4 Organisatsiooni liikmed

Artikkel 5 Valitsusvahelistest organisatsioonidest liikmed

IV PEATÜKK LOODUSLIKU KAUTŠUKI RAHVUSVAHELINE NÕUKOGU

Artikkel 6 Loodusliku kautšuki rahvusvahelise nõukogu koosseis

Artikkel 7 Nõukogu volitused ja ülesanded

Artikkel 8 Volituste delegeerimine

Artikkel 9 Koostöö muude organisatsioonidega

Artikkel 10 Vaatlejate vastuvõtt

Artikkel 11 Esimees ja aseesimees

Artikkel 12 Tegevdirektor, tegevdirektori asetäitja, puhvervaru, haldaja ja muud töötajad

Artikkel 13 Istungid

Artikkel 14 Häälte jaotus

Artikkel 15 Hääletamise kord

Artikkel 16 Kvoorum

Artikkel 17 Otsused

Artikkel 18 Komiteede asutamine

Artikkel 19 Ekspertide rühm

V PEATÜKK PRIVILEEGID JA IMMUNITEET

Artikkel 20 Privileegid ja immuniteet

VI PEATÜKK KONTOD JA AUDIT

Artikkel 21 Finantseerimiskontod

Artikkel 22 Tasumisviis

Artikkel 23 Audit

VII PEATÜKK HALDUSKONTO

Artikkel 24 Halduseelarve kinnitamine ja sissemaksete hindamine

Artikkel 25 Sissemaksete tasumine halduseelarvesse

VIII PEATÜKK PUHVERVARU

Artikkel 26 Puhvervaru suurus

Artikkel 27 Puhvervaru rahastamine

Artikkel 28 Sissemaksete tasumine puhvervaru kontole

Artikkel 29 Hinnavahemik

Artikkel 30 Puhvervaru toimimine

Artikkel 31 Hinnavahemiku läbivaatamine ja korrigeerimine

Artikkel 32 Turu indikaatorhind

Artikkel 33 Puhvervaru koosseis

Artikkel 34 Puhvervaru asukoht

Artikkel 35 Puhvervaru kvaliteedi säilitamine

Artikkel 36 Puhvervaru toimingute piiramine või peatamine

Artikkel 37 Puhvervaru kontole tehtavate sissemaksetega seotud trahvid

Artikkel 38 Puhvervaru kontole tasutavate sissemaksete korrigeerimine

Artikkel 39 Puhvervaru ja vahetuskursside muutused

Artikkel 40 Puhvervaru konto likvideerimismenetlused

IX PEATÜKK SUHTED ÜRO TOORAINEFONDIGA

Artikkel 41 Suhted ÜRO toorainefondiga

X PEATÜKK PAKKUMINE JA TURULEPÄÄS NING MUUD MEETMED

Artikkel 42 Pakkumine ja turulepääs

Artikkel 43 Muud meetmed

XI PEATÜKK SISEPOLIITIKAKONSULTATSIOONID

Artikkel 44 Konsulteerimine

XII PEATÜKK STATISTIKA, UURINGUD JA TEAVE

Artikkel 45 Statistika ja teave

Artikkel 46 Iga-aastane hindamine, prognoosid ja uuringud

Artikkel 47 Iga-aastane läbivaatamine

XIII PEATÜKK MUUD SÄTTED

Artikkel 48 Liikmete üldised kohustused ja vastutus

Artikkel 49 Kaubandustakistused

Artikkel 50 Loodusliku kautšuki transport ja turu struktuur

Artikkel 51 Diferentseeritud ja korrigeerivad meetmed

Artikkel 52 Kohustustest vabastamine

Artikkel 53 Õiglased töönormid

Artikkel 54 Keskkonnaaspektid

XIV PEATÜKK KAEBUSED JA VAIDLUSED

Artikkel 55 Kaebused

Artikkel 56 Vaidlused

XV PEATÜKK LÕPPSÄTTED

Artikkel 57 Allakirjutamine

Artikkel 58 Hoiulevõtja

Artikkel 59 Ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine

Artikkel 60 Ajutise kohaldamise teade

Artikkel 61 Jõustumine

Artikkel 62 Ühinemine

Artikkel 63 Muudatused

Artikkel 64 Kokkuleppest taganemine

Artikkel 65 Väljaarvamine

Artikkel 66 Tasaarveldused kokkuleppest taganevate või välja arvatud liikmetega või muudatusega mittenõustuvate liikmetega

Artikkel 67 Kehtivus, pikendamine ja lõpetamine

Artikkel 68 Reservatsioonid

LISAD A LISA Üksikute ekspordiriikide osa riikide puhasekspordist artiklis 61 kehtestatud tähenduses

B LISA Üksikute impordiriikide ja riigirühmade osa riikide puhasimpordi kogumahus artiklis 61 kehtestatud tähenduses

C LISA Puhvervaru maksumus ÜRO 1994. aasta kautšukikonverentsi esimehe hinnangul

PREAMBUL

KOKKULEPPE OSALISED,

MEENUTADES deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rahvusvahelise majanduse uue struktuuri sisseseadmise kohta, [1]

TUNNUSTADES eelkõige ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsioonide nr 93 (IV) ja 124 (V) ja resolutsiooni nr 155 (VI) kaupade kompleksprogrammi kohta olulisust; Cartagena kohustusi ja "Cartagena vaimus" sisalduvaid asjaomaseid eesmärke, mille võttis vastu ÜRO kaubandus- ja arengukonverents,

TUNNUSTADES loodusliku kautšuki tähtsust liikmete majandusele, eelkõige eksportijaliikmete ekspordile ja importijaliikmete tarnevajadustele,

TUNNUSTADES lisaks sellele, et loodusliku kautšuki hindade stabiliseerimine on tootjate, tarbijate ja loodusliku kautšuki turgude huvides ning et rahvusvaheline loodusliku kautšuki kokkulepe võib loodusliku kautšuki tööstuse kasvule ja arengule oluliselt kaasa aidata nii tootjate kui ka tarbijate kasuks,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

EESMÄRGID

Artikkel 1

Eesmärgid

1995. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe (edaspidi: "käesolev kokkulepe") eesmärgid, pidades silmas ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsil vastu võetud resolutsiooni nr 93 (IV) "uute partnerlussuhete arendamine: Cartagena kohustused" ja "Cartagena vaimus" sisalduvaid asjaomaseid eesmärke, on muu hulgas järgmised:

a) saavutada loodusliku kautšuki pakkumise ja nõudluse tasakaalustatud kasv, aidates sellega leevendada loodusliku kautšuki üle- ja puudujäägist tulenevaid tõsiseid raskusi;

b) saavutada loodusliku kautšuki kaubanduses stabiilsed tingimused, vältides nii tootjate kui ka tarbijate pikaajalisi huve kahjustavaid loodusliku kautšuki hinna suuri kõikumisi ning stabiliseerides tootjate ja tarbijate huvides hindu pikaajalisi turusuundumusi moonutamata;

c) aidata stabiliseerida eksportijaliikmete looduslikust kautšukist saadavat eksporditulu ja suurendada tulu, mida nad saavad õiglase ja soodsa hinnaga loodusliku kautšuki ekspordimahtude suurendamisest, aidates nii leida dünaamiliseks ja kasvavaks tootluseks vajalikud stiimulid ning kiirema majanduskasvu ja sotsiaalse arengu saavutamise vahendid;

d) püüda tagada loodusliku kautšuki piisav varu, mis vastab importijaliikmete nõudlusele õiglase ja mõistliku hinnaga ning parandab nende varude usaldusväärsust ja järjepidevust;

e) võtta otstarbekaid meetmeid loodusliku kautšuki üle- või puudujäägi tekkimise puhuks, leevendamaks liikmete võimalikke majandusraskusi;

f) püüda laiendada loodusliku kautšuki ja sellest valmistatud toodete rahvusvahelist kaubandust ning parandada nende turulepääsu;

g) parandada loodusliku kautšuki konkurentsivõimet, soodustades teadus- ja arendustegevust loodusliku kautšukiga seotud probleemide puhul;

h) edendada loodusliku kautšukitööstuse tõhusat arendamist, hõlbustades ja soodustades toore loodusliku kautšuki töötlemise, kaubastamise ja turustamise parandamist ning

i) edendada rahvusvahelist koostööd ja konsultatsioone pakkumist ja nõudlust mõjutavate loodusliku kautšuki küsimustes ning hõlbustada loodusliku kautšuki uurimis-, abi- ja muude programmide propageerimist ja kooskõlastamist.

II PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. looduslik kautšuk – kas tahkel või vedelal kujul vulkaniseerimata elastomeer, mis pärineb Hevea brasiliensis'elt või mis tahes muult taimelt, mille kohta nõukogu võib käesoleva kokkuleppe huvides otsuse teha;

2. kokkuleppe osaline – valitsus või artiklis 5 osutatud valitsustevaheline organisatsioon, mis on käesoleva kokkuleppe alusel ajutiselt või lõplikult nõustunud endale kohustusi võtma;

3. liige – eespool mõistes 2 määratletud kokkuleppe osaline;

4. eksportijaliige – liige, kes ekspordib looduslikku kautšukit ja on end nõukogu nõusolekul eksportijaliikmeks kuulutanud;

5. importijaliige – liige, kes impordib looduslikku kautšukit ja on end nõukogu nõusolekul importijaliikmeks kuulutanud;

6. organisatsioon – artiklis 3 osutatud Rahvusvaheline Loodusliku Kautšuki Organisatsioon;

7. nõukogu – artiklis 6 osutatud Rahvusvaheline Loodusliku Kautšuki Nõukogu;

8. erihääletus – hääletus, mis nõuab vähemalt kahte kolmandikku kohal olevate ja hääletavate eksportijaliikmete häältest ning vähemalt kahte kolmandikku kohal olevate ja hääletavate importijaliikmete häältest eraldi loetuna tingimusel, et need hääled annavad vähemalt pooled iga kohal oleva ja hääletava kategooria liikmetest;

9. loodusliku kautšuki eksport – kogu mis tahes liikme tolliterritooriumilt väljuv looduslik kautšuk ning loodusliku kautšuki import – kogu mis tahes liikme tolliterritooriumil kohalikku kaubandusse sisenev looduslik kautšuk, tingimusel et käesolevate määratluste tähenduses viitab tolliterritoorium enam kui ühte tolliterritooriumi hõlmava liikme puhul selle liikme tolliterritooriumitele kokku;

10. jaotunud lihthäälteenamusega hääletus – hääletus, mille puhul on eraldi loetuna vajalik üle poole kohal olevate ja hääletavate eksportijaliikmete koguhäältest ning üle poole kohal olevate ja hääletavate importijaliikmete koguhäältest;

11. vabalt kasutatavad vääringud – Ameerika Ühendriikide dollar, Jaapani jeen, naelsterling, Prantsuse frank ja Saksa mark;

12. majandusaasta – ajavahemik 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini (kaasa arvatud);

13. jõustumine – kuupäev, millal käesolev kokkulepe kooskõlas artikliga 61 ajutiselt või lõplikult jõustub;

14. tonn – üks tonn, st 1000 kilogrammi;

15. Malaisia/Singapuri sent – keskmine Malaisia ja Singapuri sent kehtivate vahetuskursside kohaselt;

16. liikme ajaliselt kaalutud netosissemakse – sularahas tasutud netosissemaksed päevade lõikes, mille jooksul on sularahas tasutud netosissemaksete koostisosad kuulunud puhvervaru hulka. Päevade arvu arvestamisel ei võeta arvesse sissemakse organisatsioonile laekumise ega tagasimakse tegemise ega käesoleva kokkuleppe lõpetamise kuupäeva;

17. esimene noteeritud kuu – esimene saadetise kättetoimetamise kalendrikuu, millest turg organisatsioonile ametlikult teatab, et selle saaks lisada turu igapäevasele indikaatorhinnale;

18. tegutsev kaubaturg – loodusliku kautšuki kaubastamise keskus, kus tegutseb järgmistele kriteeriumidele vastav kautšukikaubandusassotsiatsioon või reguleeriv organ:

a) kirjalik põhikiri, mis sisaldab eksivate liikmete suhtes rakendatavaid sanktsioone;

b) kvalifikatsioonistandardid, sealhulgas finantsstandardid, mida liikmed peavad järgima;

c) ametlikud kirjalikud lepingud, mis on õiguslikult siduvad;

d) täielik ja siduv vahekohus kõigile turuosalistele;

e) ta avaldab iga päev tahke kautšuki ametlikud hinnad.

III PEATÜKK

ORGANISATSIOON JA JUHTIMINE

Artikkel 3

Rahvusvahelise Loodusliku Kautšuki Organisatsiooni asutamine, peakorter ja struktuur

1. 1979. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppega asutatud Rahvusvahelise Loodusliku Kautšuki Organisatsioon jätkab tegevust käesoleva kokkuleppe sätete elluviimisel ja kokkuleppe toimimise kontrollimisel.

2. Organisatsioon tegutseb Loodusliku Kautšuki Rahvusvahelise Nõukogu, selle tegevdirektori ja töötajate ning käesolevas kokkuleppes ette nähtud muude organite kaudu.

3. Võttes arvesse käesoleva artikli lõike 4 nõuet, asub organisatsiooni peakorter Kuala Lumpuris, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti.

4. Organisatsiooni peakorter asub alati liikme territooriumil.

Artikkel 4

Organisatsiooni liikmed

1. Liikmed jagunevad kahte kategooriasse, nimelt

a) eksportijaliikmed ja

b) importijaliikmed.

2. Nõukogu kehtestab kriteeriumid puhuks, kui liige tahab enda käesoleva artikli lõikes 1 määratletud kategooriat muuta, võttes täielikult arvesse artiklite 24 ja 27 sätteid. Sellistele kriteeriumidele vastav liige võib oma kategooriat muuta erihääletusel kokkuleppel nõukoguga.

3. Iga kokkuleppe osaline on üks organisatsiooni liige.

Artikkel 5

Valitsustevahelistest organisatsioonidest liikmed

1. Käesolevas kokkuleppes esineva mis tahes viite puhul "valitsusele" või "valitsustele" loetakse, et see sisaldab viidet Euroopa Ühendusele ja kõikidele valitsustevahelistele organisatsioonidele, millel on kohustusi seoses rahvusvaheliste lepingute, eelkõige kaubalepingute üle peetavate läbirääkimiste, nende sõlmimise ja kohaldamisega. Iga käesolevas kokkuleppes esineva viite puhul allakirjutamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele või ajutise kohaldamise teatele või ühinemisele loetakse vastavalt, et selliste valitsustevaheliste organisatsioonide puhul viitab see ühtlasi allakirjutamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele või ajutise kohaldamise teatele või selliste valitsustevaheliste organisatsioonide ühinemisele.

2. Oma pädevusse jäävate küsimuste hääletamisel teostavad sellised valitsustevahelised organisatsioonid oma hääletusõigusi sellise häältearvuga, mis võrdub nende liikmesriikidele kooskõlas artikliga 14 omistatud häälte koguarvuga. Sellistel juhtudel ei teosta selliste valitsustevaheliste organisatsioonide liikmesriigid oma individuaalseid hääletusõigusi.

IV PEATÜKK

LOODUSLIKU KAUTŠUKI RAHVUSVAHELINE NÕUKOGU

Artikkel 6

Loodusliku kautšuki rahvusvahelise nõukogu koosseis

1. Organisatsiooni kõrgeim organ on Loodusliku Kautšuki Rahvusvaheline Nõukogu, kuhu kuuluvad kõik organisatsiooni liikmed.

2. Iga liiget esindab nõukogus üks saadik ja liige võib määrata endale asendusliikmed või nõustajad, kes osalevad nõukogu istungitel.

3. Asendussaadikul on volitused tegutseda ja hääletada saadiku nimel viimase puudumisel või eriolukordades.

Artikkel 7

Nõukogu volitused ja ülesanded

1. Nõukogu teostab kõiki selliseid volitusi ning täidab või laseb täita kõiki selliseid ülesandeid, mis on vajalikud käesoleva kokkuleppe sätete täitmiseks, kuid tal ei ole volitusi ja liikmed ei saa teda volitada kandmaks ühtki väljapoole käesoleva kokkuleppe reguleerimisala jäävat kohustust. Eelkõige ei ole tal volitusi laenata raha, piiramata seejuures artikli 41 kohaldamist, samuti ei tohi ta sõlmida ühtki kaubalepingut loodusliku kautšuki kohta, välja arvatud artikli 30 lõikes 5 konkreetselt ette nähtu. Oma õigus- ja teovõime teostamisel lepinguid sõlmida tagab nõukogu, et teiste selliseid lepinguid sõlmivate poolte tähelepanu juhitakse kirjalikult artikli 48 lõike 4 tingimustele, kuid selle kohustuse täitmatajätmine iseenesest ei muuda selliseid lepinguid kehtetuks ning seda ei loeta liikmete sellisest vastutuspiirangust loobumiseks.

2. Nõukogu võtab erihääletusel vastu sellise reglemendi, mis on vajalik käesoleva kokkuleppe sätete täitmiseks ja mis on nendega kooskõlas. See sisaldab nõukogu ja artiklis 18 osutatud komiteede töökorda, puhvervaru haldamise ja kasutamise korda ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirju. Nõukogu võib oma töökorras näha ette korra, mille kohaselt ta võib teatavaid küsimusi otsustada koosolekut kokku kutsumata.

3. Käesoleva artikli lõike 2 tähenduses vaatab nõukogu oma esimesel istungil pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist läbi 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe alusel kehtestatud reglemendi ja võtab selle vajalikuks peetavate muudatustega vastu. Reglemendi vastuvõtmiseni kohaldatakse 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe alusel kehtestatud reglementi.

4. Nõukogu peab sellist arvestust, mis on vajalik tema käesolevast kokkuleppest tulenevate ülesannete täitmiseks.

5. Nõukogu avaldab organisatsiooni tegevuse kohta aastaaruande ja muu teabe, mida ta vajalikuks peab.

Artikkel 8

Volituste delegeerimine

1. Nõukogu võib erihääletusel delegeerida artikli 18 alusel asutatud mis tahes komiteele oma mis tahes volituse või kõigi volituste teostamise, mis kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega ei nõua nõukogu erihääletust. Sellisest delegeerimisest olenemata võib nõukogu igal ajal arutada ja otsustada kõiki küsimusi, mis võivad olla delegeeritud selle mis tahes komiteele.

2. Nõukogu võib erihääletusel komiteele delegeeritud mis tahes volituse tühistada.

Artikkel 9

Koostöö muude organisatsioonidega

1. Nõukogu võib kasutada mis tahes meetmeid, mis on vajalikud konsulteerimiseks või koostööks Ühendatud Rahvaste Organisatsiooniga, selle organite ja spetsialiseeritud asutuste ning muude valitsustevaheliste organisatsioonidega vastavalt vajadusele.

2. Nõukogu võib samuti kasutada mis tahes meetmeid kontakti pidamiseks asjaomaste rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonidega.

Artikkel 10

Vaatlejate vastuvõtt

Nõukogu võib kutsuda iga mitteliikmest valitsuse või artiklis 9 osutatud mis tahes organisatsiooni vaatlejana nõukogu või artikli 18 alusel asutatud komitee mis tahes koosolekule.

Artikkel 11

Esimees ja aseesimees

1. Nõukogu valib igal aastal esimehe ja aseesimehe.

2. Esimehe ja aseesimehe puhul valitakse üks eksportijaliikmete esindajate ja teine importijaliikmete esindajate hulgast. Need ametikohad vahelduvad igal aastal kahe liikmekategooria vahel tingimusel, et see ei takista nõukogul erakorralistel tingimustel erihääletusel neist üht või mõlemat tagasi valida.

3. Esimehe ajutisel äraolekul asendab teda aseesimees. Nii esimehe kui ka aseesimehe ajutisel äraolekul või neist ühe või nende mõlema äraolekul võib nõukogu vastavalt vajadusele valida eksportijaliikmete ja/või importijaliikmete esindajate hulgast uues ametnikud vastavalt kas ajutiselt või alaliselt.

4. Esimees ega ükski teine nõukogu koosolekut juhatav ametnik ei tohi sellel koosolekul hääletada. Tema poolt esindatava liikme hääleõigusi võib aga teostada kooskõlas artikli 6 lõike 3 või artikli 15 lõigete 2 ja 3 sätetega.

Artikkel 12

Tegevdirektor, tegevdirektori asetäitja, puhvervaru haldaja ja muud töötajad

1. Nõukogu määrab erihääletusel ametisse tegevdirektori, tegevdirektori asetäitja ja puhvervaru haldaja.

2. Tegevdirektori, tegevdirektori asetäitja ja puhvervaru haldaja ametissemääramise tingimused määrab kindlaks nõukogu.

3. Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim tegevjuht ja vastutab nõukogu ees käesoleva kokkuleppe haldamise ja toimimise eest kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätete ja nõukogu otsustega.

4. Tegevdirektori asetäitja vastutab alati tegevdirektori ees. Tegevdirektori asetäitja tegutseb tegevdirektorina, kui viimane ei saa mingil põhjusel oma kohustusi täita või kui tegevdirektori ametikoht on ajutiselt täitmata; sel juhul vastutab ta kokkuleppe haldamise ja toimimise eest otse nõukogu ees. Tegevdirektori asetäitja kaasatakse kõikidesse kokkuleppega seotud küsimustesse.

5. Puhvervaru haldaja vastutab tegevdirektori ja nõukogu ees talle käesoleva kokkuleppega pandud ülesannete eest ning nõukogu poolt määratud lisaülesannete eest. Puhvervaru haldaja vastutab puhvervaru igapäevase tegevuse eest ja hoiab tegevdirektorit kursis puhvervaru üldtoimingutega nii, et tegevdirektor võib tagada, et see vastab tõhusalt käesoleva kokkuleppe eesmärkidele.

6. Tegevdirektor määrab ametisse töötajad kooskõlas nõukogu kehtestatud eeskirjadega. Töötajad vastutavad tegevdirektori ees.

7. Tegevdirektoril ega ühelgi töötajal, sealhulgas tegevdirektori asetäitjal ja puhvervaru haldajal, ei ole kautšukitööstuses ega kaubanduses ega sellega seotud äritegevuses finantshuve.

8. Oma kohustuste täitmisel ei küsi ega järgi tegevdirektor, tegevdirektori asetäitja, puhvervaru haldaja ega teised töötajad ühegi nõukoguvälise liikme ega [2] organi ega ühegi artikli 18 alusel asutatud komitee juhiseid. Nad hoiduvad mis tahes tegevusest, mis võib kahjustada nende rahvusvahelise ja ainult nõukogu ees vastutava ametniku seisundit. Iga liige austab tegevdirektori, tegevdirektori asetäitja, puhvervaru haldaja ja muude töötajate kohustuste eranditult rahvusvahelist iseloomu ega püüa neid nende kohustuste täitmisel mõjutada.

Artikkel 13

Istungid

1. Reeglina peab nõukogu ühe korralise istungi igal poolaastal

2. Lisaks käesolevas kokkuleppes konkreetselt ettenähtud tingimustel peetavatele istungitele koguneb nõukogu ka erakorraliseks istungiks nõukogu enda otsusel või

a) nõukogu esimehe taotlusel;

b) tegevdirektori taotlusel;

c) eksportijaliikmete enamuse taotlusel;

d) importijaliikmete enamuse taotlusel;

e) vähemalt 200 häält esindava eksportijaliikme või eksportijaliikmete taotlusel või

f) vähemalt 200 häält esindava importijaliikme või importijaliikmete taotlusel.

3. Istungeid peetakse organisatsiooni peakorteris, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti. Kui mis tahes liikme kutsel koguneb nõukogu mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub see liige nõukogule põhjustatud lisakulud.

4. Istungitest ja selliste istungite päevakorrast teatab liikmetele tegevdirektor, konsulteerides nõukogu esimehega, vähemalt 30 päeva ette, välja arvatud erakorralistes olukordades, kui teade esitatakse vähemalt 10 päeva ette.

Artikkel 14

Häälte jaotus

1. Eksportijaliikmed üheskoos esindavad 1000 häält ja importijaliikmed üheskoos esindavad 1000 häält.

2. Iga eksportijaliige saab 1000 häälest ühe alghääle, välja arvatud asjaolu, et alla 10000 tonni jääva aastase puhasekspordiga eksportijaliikme puhul alghäält ei kohaldata. Ülejäänud hääled jaotatakse eksportijaliikmete vahel võimalikult proportsionaalselt nende loodusliku kautšuki ekspordi vastava netomahuga viie kalendriaastase ajavahemiku jooksul, mida arvestatakse alates kuuest häälte jaotamisele eelnenud kalendriaastast.

3. Importijaliikmete hääled jaotatakse nende vahel võimalikult proportsionaalselt nende loodusliku kautšuki impordi vastava keskmise netomahuga kolme kalendriaastase ajavahemiku jooksul, mida arvestatakse alates neljast häälte jaotamisel eelnenud kalendriaastast, välja arvatud asjaolu, et iga importijaliige saab ühe hääle, isegi kui tema proportsionaalse impordiosa netomahu suurus seda ei õigustaks.

4. Käesoleva artikli lõigete 2 ja 3, importijaliikmete sissemakseid käsitleva artikli 27 lõigete 2 ja 3 ning artikli 38 tähenduses koostab nõukogu oma esimesel istungil eksportijaliikmete puhasekspordi tabeli ja importijaliikmete puhasimpordi tabeli, mida korrigeeritakse kooskõlas selle artikliga kord aastas.

5. Murdarvulisi hääli ei kasutata.

6. Oma esimesel istungil pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist jaotab nõukogu vastava aasta hääled, mis jäävad kehtima järgmise aasta esimese korralise istungini, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 7 ette nähtu. Igal järgneval aastal jaotab nõukogu hääled selle aasta esimese korralise istungi alguses. Selline jaotus jääb kehtima järgmise aasta esimese korralise istungini, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 7 ettenähtu.

7. Kui organisatsiooni liikmeskond muutub või mis tahes liikme hääletusõigused peatatakse või taastatakse vastavalt käesoleva kokkuleppe mis tahes sätetele, jaotab nõukogu hääled mõjutatud liikmete kategoorias või kategooriates kooskõlas käesoleva artikli sätetega ümber.

8. Liikme väljaarvamisel vastavalt artiklile 65 või liikme kokkuleppest taganemisel vastavalt artiklitele 64 või 63, mille tulemusena langeb allesjäänud liikmete summaarne osa kaubanduses kummaski kategoorias alla 80 protsendi, tuleb nõukogu kokku ja otsustab käesoleva kokkuleppe tingimused ja tuleviku, sealhulgas eelkõige vajaduse säilitada tõhusad puhvervaru toimingud, ilma et see põhjustaks allesjäänud liikmetele ülemäärast finantskoormust.

Artikkel 15

Hääletamise kord

1. Igal liikmel on õigus anda talle nõukogus kuuluv arv hääli ning liikmel ei ole õigust oma hääli jagada.

2. Kirjaliku teatega nõukogu esimehele võib iga eksportijaliige volitada mis tahes teist eksportijaliiget ning iga importijaliige võib volitada mis tahes teist importijaliiget esindama oma huve ja teostama oma hääletusõigusi igal nõukogu istungil või koosolekul.

3. Teise liikme poolt tema hääli andma volitatud liige annab hääled vastavalt volitusele.

4. Hääletamisest keeldudes loetakse, et liige ei ole oma hääli andnud. Kohal olev liige, kes ei hääleta, loetakse hääletamisest keeldunuks.

Artikkel 16

Kvoorum

1. Nõukogu iga koosoleku kvoorumi moodustab eksportijaliikmete ja importijaliikmete kohal viibiv enamus, tingimusel et sellistele liikmetele kuulub vähemalt kaks kolmandikku nende vastavate kategooriate koguhäältest.

2. Kui kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 ei tule kvoorum kokku esimesel koosolekuks määratud päeval ega järgmisel päeval, moodustab kolmandal päeval ja edaspidi kvoorumi eksportijaliikmete ja importijaliikmete kohal viibiv enamus, tingimusel et sellistele liikmetele kuulub enamus nende vastavate kategooriate koguhäältest.

3. Kohalolekuks loetakse esindatust kooskõlas artikli 15 lõikega 2.

Artikkel 17

Otsused

1. Kõik nõukogu otsused võetakse vastu ja kõik soovitused antakse jaotatud lihthäälteenamusega, kui käesolevas kokkuleppes ei nähta ette teisiti.

2. Kui liige kasutab ära artikli 15 sätteid ja tema hääled antakse nõukogu koosolekul, loetakse selline liige käesoleva artikli lõike 1 tähenduses kohalolevaks ja hääletavaks.

Artikkel 18

Komiteede asutamine

1. Oma tegevust jätkavad järgmised 1979. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppega asutatud komiteed:

a) halduskomitee;

b) puhvervaru toimingute komitee;

c) statistikakomitee ning

d) muude meetmete komitee.

Nõukogu erihääletusel võidakse asutada lisakomiteesid.

2. Iga komitee vastutab nõukogu ees. Nõukogu määrab erihääletusel iga komitee liikmeskonna ja pädevuse.

Artikkel 19

Ekspertide rühm

1. Nõukogu võib asutada kautšukitööstuse ning eksportija- ja importijaliikmete valdkonna ekspertide rühma.

2. Iga selline rühm annab nõukogule ja selle komiteedele nõu ja abi, eelkõige puhvervaru toimingute ja muude artiklis 43 osutatud meetmete kohta.

3. Iga sellise rühma liikmeskonna, ülesanded ja halduskorralduse määrab nõukogu.

V PEATÜKK

PRIVILEEGID JA IMMUNITEET

Artikkel 20

Privileegid ja immuniteet

1. Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige, kuid ilma, et see piiraks artikli 48 lõike 4 sätete kohaldamist, on organisatsioonil õigus- ja teovõime sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi.

2. Organisatsiooni, selle tegevdirektori, tegevdirektori asetäitja, puhvervaru haldaja ning teiste töötajate ja ekspertide ning liikmete delegatsioonide staatust, privileege ja immuniteeti reguleerib endiselt 10. juunil 1987 allkirjastatud peakorterileping võõrustajariigi valitsusega koos muudatustega, mis võivad olla vajalikud käesoleva kokkuleppe nõutavaks toimimiseks.

3. Kui organisatsiooni peakorter kolitakse teise riiki, sõlmib selle riigi valitsus organisatsiooniga võimalikult kiiresti peakorterilepingu, mille kinnitab nõukogu.

4. Kuni peakorterilepingu sõlmimiseni vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 taotleb organisatsioon võõrustajariigi valitsuselt seadustega kooskõlas olevas ulatuses vabastust organisatsiooni poolt töötajatele makstavalt töötasudelt, varadelt, tuludelt ja muudelt organisatsiooni varadelt tasutavatest maksudest.

5. Samuti võib organisatsioon sõlmida ühe või mitme valitsusega nõukogu poolt kinnitatavad kokkulepped selliste privileegide ja immuniteetide kohta, mis võivad olla vajalikud käesoleva kokkuleppe nõutavaks toimimiseks.

6. Peakorterileping on käesolevast kokkuleppest sõltumatu. See lõpetatakse:

a) võõrustajariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelisel kokkuleppel;

b) kui organisatsiooni peakorter kolib võõrustajariigist ära või

c) kui organisatsioon lõpetab tegevuse.

VI PEATÜKK

KONTOD JA AUDIT

Artikkel 21

Finantseerimiskontod

1. Käesoleva kokkuleppe toimimiseks ja haldamiseks avatakse kaks kontot:

a) puhvervaru konto ja

b) halduskonto.

2. Kõik järgmised puhvervaru asutamise, toimimise ja haldamise käigus saadavad tulud ja tehtavad kulud kantakse puhvervaru kontole ja võetakse puhvervaru kontolt: liikmete sissemaksed artikli 27 alusel, puhvervaru müügist saadud tulu või puhvervaru omandamisega seotud kulu; puhvervaru konto hoiustelt saadav intress ning ostu- ja müügi vahendustasude, ladustamise, transpordi ja töötlemise, haldamise ja varude ringluse ning kindlustusega seotud kulud. Nõukogu võib siiski erihääletusel puhvervaru kontole kanda või sealt võtta ka mis tahes muud liiki tulu või kulu, mis on seostatav puhvervarutehingute või -toimingutega.

3. Kogu käesoleva kokkuleppe toimimisega seotud muu tulu ja kulu kantakse halduskontole või võetakse sellelt. Sellised kulud tasutakse tavaliselt liikmete sissemaksete arvelt, mida hinnatakse kooskõlas artikliga 24.

4. Organisatsioon ei vastuta nõukogu delegatsioonide või vaatlejate ega ühegi artikli 18 alusel asutatud komitee kulude eest.

Artikkel 22

Tasumisviis

Maksed haldus- ja puhvervaru kontole tehakse vabalt kasutatavates vääringutes või vääringutes, mis on konverteeritavad suurtel valuutabörsidel vabalt kasutatavatesse vääringutesse ja on vabad valuutapiirangutest.

Artikkel 23

Audit

1. Igal majandusaastal määrab nõukogu oma raamatupidamisregistrite auditeerimiseks audiitorid.

2. Sõltumatult auditeeritud halduskonto aruanne tehakse liikmetele kättesaadavaks võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui neli kuud pärast iga majandusaasta lõppu. Sõltumatult auditeeritud puhvervaru aruanne tehakse liikmetele kättesaadavaks mitte varem kui 60 päeva, kuid mitte hiljem kui neli kuud pärast iga majandusaasta lõppu. Haldus- ja puhvervaru konto auditeeritud aruandeid arutab nõukogu kinnitamiseks vastavalt vajadusele oma järgmisel korralisel istungil. Seejärel avaldatakse auditeeritud aruannete ja bilansi kokkuvõte.

VII PEATÜKK

HALDUSKONTO

Artikkel 24

Halduseelarve kinnitamine ja sissemaksete hindamine

1. Oma esimesel istungil pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist kinnitab nõukogu halduseelarve ajavahemikuks jõustumise kuupäevast esimese majandusaasta lõpuni. Seejärel kinnitab nõukogu iga majandusaasta teisel poolel järgmise majandusaasta halduseelarve. Nõukogu hindab iga liikme sissemakset sellesse eelarvesse kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2.

2. Iga liikme sissemakse iga majandusaasta halduseelarvesse on proportsionaalne tema häälte arvu suhtega kõikide liikmete häälte koguarvu selle aasta halduseelarve kinnitamise ajal. Sissemaksete hindamisel arvestatakse iga liikme hääli, olenemata mis tahes liikme hääletusõiguste peatamisest või sellest tulenevast häälte ümberjaotamisest.

3. Nõukogu hindab iga pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist liikmeks astunud valitsuse esimest sissemakset halduseelarvesse selle liikme häälte tulevase arvu ja ajavahemiku põhjal liikmekssaamise kuupäevast kuni jooksva majandusaasta lõpuni. Teiste liikmete puhul sellel majandusaastal antud hinnanguid aga ei muudeta.

Artikkel 25

Sissemaksete tasumine halduseelarvesse

1. Esimesse halduseelarvesse tehtavate sissemaksete tähtaeg on kuupäeval, mille otsustab nõukogu oma esimesel istungil. Järgmiste halduseelarvete sissemaksete tähtaeg on iga majandusaasta 28. veebruar. Pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist liikmeks astunud valitsus peab 60 päeva pärast liikmeksastumise kuupäeva tasuma asjaomase majandusaasta esimese sissemakse, mida hinnatakse kooskõlas artikli 24 lõikega 3.

2. Kui liige ei ole tasunud sissemakset halduseelarvesse täies ulatuses kahe kuu jooksul pärast sissemakse tähtaega kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1, annab tegevdirektor liikmele korralduse tasuda makse võimalikult kiiresti. Kui liige ei ole oma sissemakset tasunud kahe kuu jooksul pärast tegevdirektori korraldust, siis tema hääletusõigused organisatsioonis peatatakse, kui nõukogu ei otsusta teisiti. Kui liige ei tasu oma sissemakset ka nelja kuu jooksul pärast tegevdirektori korraldust, peatab nõukogu kõik selle liikme käesoleva kokkuleppe järgsed õigused, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti.

3. Viivitusega tasutud sissemaksete puhul võtab nõukogu võõrustajariigi baasmääraga viivist sissemaksete tähtajast arvates. Nõukogu võib sellisest viivisest kuni sama majandusaasta 31. märtsini liikme taotlusel loobuda, kui liige ei suuda oma siseriiklike õigusnormide tõttu halduseelarve sissemakset tasuda käesoleva artikli lõikega 1 kooskõlas olevaks tähtajaks.

4. Liige, kelle õigused on peatatud käesoleva artikli lõike 2 kohaselt, peab siiski tasuma eelkõige oma sissemakse ja täitma kõik muud käesoleva kokkuleppe järgsed rahalised kohustused.

VIII PEATÜKK

PUHVERVARU

Artikkel 26

Puhvervaru suurus

Käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks asutatakse rahvusvaheline puhvervaru. Puhvervaru kogumaht on 550000 tonni, sealhulgas vastavalt 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe kohaselt säilitatav koguvaru. See on ainus käesoleva kokkuleppe kohane turusekkumisvahend hindade stabiliseerimiseks. Puhvervaru koosneb:

a) tavalisest puhvervarust mahus 400000 tonni ja

b) ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervarust mahus 150000 tonni.

Artikkel 27

Puhvervaru rahastamine

1. Liikmed kohustuvad tasuma artikli 26 alusel asutatud 500000 tonnise rahvusvahelise puhvervaru kogumaksumuse, mida mõistetakse nii, et käesoleva kokkuleppega ühinenud 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe liikmetele 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe puhvervaru kontol kuuluvad osad kantakse iga liikme nõusolekul üle käesoleva kokkuleppe järgsele puhvervaru kontole kooskõlas 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe artikli 40 lõike 3 sätete alusel määratud korra kohaselt.

2. Eksportija- ja importijaliikmete kategooriad rahastavad tavalist ja ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru võrdselt. Liikmete sissemaksed puhvervaru kontole jaotatakse vastavalt neile nõukogus kuuluvatele häältele, välja arvatud käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 ette nähtud juhud.

3. Iga importijaliige, kelle osa puhasimpordi kogumahust, mis on sätestatud nõukogu poolt artikli 14 lõike 4 alusel koostatavas tabelis, moodustab puhasimpordi kogumahust 0,1 % või vähem, tasub puhvervaru kontole sissemakseid järgmiselt:

a) kui tema osa puhasimpordi kogumahust on alla 0,1 % või sellega võrdne, kuid ületab 0,05 %, tasub selline liige summa, mida hinnatakse tema tegeliku osa põhjal puhasimpordi kogumahust;

b) kui tema osa puhasimpordi kogumahus on 0,05 % või vähem, tasub selline liige summa, mida hinnatakse 0,05 % osa põhjal puhasimpordi kogumahust.

4. Käesoleva kokkuleppe ajutise kehtivuse ajal artikli 61 lõike 2 või lõike 4 punkti b kohaselt ei ületa ühegi eksportija- ega importijaliikme puhvervaru konto rahastamise kohustused kokku selle liikme nõukogu poolt artikli 14 lõike 4 alusel koostatavates tabelites sätestatud häälte osakaalule vastava häälte arvu kohaselt arvutatud sissemakse osa summaarsest 275000 tonnist, mis langeb vastavalt eksportija- ja importijaliikmete kategooria arvele. Käesoleva kokkuleppe ajutise kehtivuse ajal on liikmete rahastamiskohustused jaotatud eksportija- ja importijaliikmete kategooriate vahel võrdselt. Iga kord, kui ühe kategooria kogukohustused ületavad teise kategooria kogukohustusi, võrdsustatakse suuremad kogukohustused väiksemate kogukohustustega, kusjuures iga liikme hääli selles kogumis vähendatakse proportsionaalselt nõukogu poolt artikli 14 lõike 4 alusel koostatavates tabelites esitatud häälte osakaaluga. Olenemata käesoleva lõike sätetest ja artikli 28 lõikest 1, ei või liikme sissemakse ületada 125 % tema summaarsest sissemaksest, mis arvutatakse tema käesoleva kokkuleppe lisas A või B esitatud osa alusel maailmakaubanduses.

5. Tavalise ja ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru, mille maht kokku on 550000 tonni, kulusid rahastatakse liikmete sularahas puhvervaru kontole tasutavatest sissemaksetest. Selliseid sissemakseid võivad asjakohastel puhkudel tasuda asjaomaste liikmete vastavad asutused.

6. 550000-tonnise rahvusvahelise puhvervaru kulud tasutakse puhvervaru kontolt. Sellised kulud sisaldavad kõiki 550000-tonnise rahvusvahelise puhvervaru omandamise ja toimimisega seotud kulusid. Kui käesoleva kokkuleppe lisas C osutatud hinnanguline kulu ei kata täielikult puhvervaru omandamise ja toimimise kogukulusid, tuleb nõukogu kokku ja teeb nõutavate sissemaksete sissenõudmiseks vajalikud korraldused, et katta sellised kulud vastavalt häälte protsentuaalsele osakaalule.

Artikkel 28

Sissemaksete tasumine puhvervaru kontole

1. Puhvervaru kontole tasutakse kõigepealt 70 miljonile Malaisia ringgitile vastav sularahasissemakse. See summa, mis kujutab endast puhvervaru toimingute käibekapitalireservi, jaotatakse artikli 27 lõiget 3 arvesse võttes kõigi liikmete vahel vastavalt nende häälte protsentuaalsele osakaalule ning tuleb tasuda 60 päeva jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumisele järgnevat nõukogu esimest istungit. Esimene sissemakse, mis liikmel tuleb kooskõlas käesoleva lõikega tasuda, tasutakse selle liikme nõusolekul täielikult või osaliselt selle osa ülekandmisega, mis kuulus liikmele sularahas 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe alusel asutatud puhvervaru kontol.

2. Tegevdirektor võib igal ajal ja olenemata selle artikli lõikes 1 tehtud korraldustest sissemakseid sisse nõuda, tingimusel et puhvervaru haldaja on kinnitanud, et järgmise nelja kuu jooksul võib olla vajalik kanda puhvervaru kontole sellised vahendid.

3. Sissemakse sissenõudmisel peavad liikmed selle tasuma 60 päeva jooksul teate esitamise kuupäevast arvates. Kui seda taotleb mis tahes liige või taotlevad mis tahes liikmed, kellele kuulub nõukogus 200 häält, koguneb nõukogu erakorralisele istungile ja võib sissenõudmisotsust muuta või selle hukka mõista, võttes aluseks hinnangu puhvervaru toimingute toetamiseks järgmise nelja kuu jooksul vajalike vahendite kohta. Kui nõukogu ei jõua otsusele, peavad liikmed sissemaksed tasuma kooskõlas tegevdirektori teatisega.

4. Tavalise ja ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru tarvis sissenõutavaid sissemakseid hinnatakse vastavalt selliste sissemaksete sissenõudmise ajal kehtivale madalamale starterhinnale.

5. Ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervarusse tehtavad sissemaksed nõutakse sisse järgmiselt:

a) artiklis 31 ette nähtud 300000 tonni läbivaatamisel teeb nõukogu kõik finants- ja muud korraldused, mis võivad olla vajalikud ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru viivitamatuks rakendamiseks, sealhulgas nõuavad vajaduse korral sisse rahalised vahendid;

b) kui nõukogu otsustab erihääletusel artikli 30 lõike 2 alusel kasutusele võtta erakorralisteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru, tagab nõukogu, et:

i) kõik liikmed on teinud kõik vajalikud korraldused nende vastavate osade rahastamiseks erakorralisteks juhtudeks ette nähtud puhvervarus ning

ii) erakorralisteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru on kasutusele võetud ja on kooskõlas artikli 30 tingimustega igati tegevuseks ette valmistatud.

Artikkel 29

Hinnavahemik

1. Puhvervaru toimimiseks kehtestatakse:

a) võrdlushind;

b) madalam sekkumishind;

c) kõrgem sekkumishind;

d) madalam starterhind;

e) kõrgem starterhind;

f) madalam taotlushind ja

g) kõrgem taotlushind.

2. Käesoleva kokkuleppe jõustumisel on võrdlushinnaks 28. detsembril 1995. aastal kehtiv võrdlushind.

3. Kohaldatakse kõrgemat ja madalamat sekkumishinda, mis arvutatakse vastavalt 15 % liitmisega võrdlushinnale ja 15 % lahutamisega võrdlushinnast, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti.

4. Kohaldatakse kõrgemat ja madalamat starterhinda, mis arvutatakse vastavalt 20 % liitmisega võrdlushinnale ja 20 % lahutamisega võrdlushinnast, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti.

5. Käesoleva artikli lõigetega 3 ja 4 kooskõlas arvutatud hinnad ümardatakse lähima sendini.

6. Käesoleva kokkuleppe jõustumisel fikseeritakse madalam ja kõrgem taotlushind vastavalt 157 ja 270 Malaisia/Singapuri sendil kilogrammi kohta.

Artikkel 30

Puhvervaru toimimine

1. Kui seoses artiklis 29 ette nähtud hinnavahemikuga või pärast selle korrigeerimist kooskõlas artiklite 31 ja 39 sätetega on artiklis 32 ette nähtud turu indikaatorhind:

a) võrdne kõrgema starterhinnaga või sellest kõrgem, kaitseb puhvervaru haldaja kõrgemat starterhinda, pakkudes looduslikku kautšukit müügiks, kuni turu indikaatorhind langeb alla kõrgema starterhinna;

b) sekkumishinnast kõrgem, müüb puhvervaru haldaja kõrgema starterhinna kaitsmiseks looduslikku kautšukit;

c) võrdne kõrgema või madalama sekkumishinnaga või jääb nende vahele, ei osta ega müü puhvervaru haldaja looduslikku kautšukit, välja arvatud oma artiklis 35 sätestatud varude ringlusselaskmise kohustuse täitmiseks;

d) madalamast sekkumishinnast madalam, võib puhvervaru haldaja madalama starterhinna kaitsmiseks looduslikku kautšukit sisse osta;

e) võrdne madalama starterhinnaga või sellest madalam, kaitseb puhvervaru haldaja madalamat starterhinda, tehes pakkumisi looduslikku kautšuki ostmiseks, kuni turu indikaatorhind ületab madalamat starterhinda.

2. Kui puhvervaru jaoks ostetavad kogused jõuavad 400000 tonni tasemele, otsustab nõukogu erihääletusel, kas võtta ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru kasutusele

a) madalama või kõrgema starterhinnaga või

b) mis tahes hinnaga, mis jääb madalama starterhinna ja madalama taotlushinna vahele või kõrgema starterhinna ja kõrgema taotlushinna vahele.

3. Kui nõukogu otsustab käesoleva artikli lõike 2 alusel erihääletusel teisiti, kasutab puhvervaru haldaja ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru madalama taotlushinna kaitsmiseks, võttes ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru kasutusele, kui turu indikaatorhind on tasemel 2 Malaisia/Singapuri senti üle madalama taotlushinna ühe kilogrammi kohta ning kaitseb kõrgemat taotlushinda, võttes ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru kasutusele, kui turu indikaatorhind on tasemel 2 Malaisia/Singapuri senti alla kõrgema taotlushinna kilogrammi kohta.

4. Puhvervaru võimalusi tervikuna, sealhulgas tavalist puhvervaru ja ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru kasutatakse täielikult tagamaks, et turu indikaatorhind ei lange alla madalama taotlushinna ega tõuse üle kõrgema taotlushinna.

5. Puhvervaru haldaja müüb ja ostab usaldusväärsete kaubaturgude kaudu kehtivate hindadega ning kogu tehingutega hõlmatud tahke kautšuk on transpordivalmis hiljemalt kuu aega pärast esimest pakkumiskuud asjaomasel turul või tarbijaturul kohaletoimetamisvalmis kohaletoimetamiskuu või -kuude jooksul, mis vastavad sellel turul tavaliselt kehtivatele transpordikuudele. Puhvervaru tõhusaks toimimiseks võib nõukogu konsensuslikult otsustada lubada puhvervaru haldajal osta futuurlepinguid maksimaalselt kaks kuud ette rangel ja absoluutsel tingimusel, et pakkumised ostetakse tähtaja saabumisel välja.

6. Puhvervaru toimimise hõlbustamiseks asutab nõukogu vajaduse korral usaldusväärsetel kautšukiturgudel ja tunnustatud laopiirkondades harukontoreid ja puhvervaru haldaja ametikohaga seotud asutusi.

7. Puhvervaru haldaja koostab kord kuus aruande puhvervaru tehingute kohta ja puhvervaru konto finantsseisundi kohta. Kolmkümmend päeva pärast iga kuu lõppu tehakse selle kuu aruanne liikmetele kättesaadavaks.

8. Teave puhvervaru tehingute kohta sisaldab kõigi puhvervaruga seotud toimingute, sealhulgas varude ringluse puhul koguseid, hindu, tüüpe, kvaliteediklassi ja turge. Teave puhvervaru konto finantsseisundi kohta sisaldab ka hoiuste intressimäärasid ja tingimusi, kasutatud vääringuid ja muud asjaomast teavet artikli 21 lõikes 2 osutatud parameetrite kohta.

Artikkel 31

Hinnavahemiku läbivaatamine ja korrigeerimine

A. Võrdlushind

1. Võrdlushinna mis tahes läbivaatamine või korrigeerimine, sealhulgas käesoleva artikli lõike 2 kohastele puhvervaru netokoguste muutustele järgnev läbivaatamine või korrigeerimine, põhineb turusuundumustel. Vahetult enne nõukogu esimest käesoleva kokkuleppe jõustumisele järgnevat kohtumist ja iga 12 kuu tagant pärast seda arvestab puhverfondi haldaja eelneva kuue kuu turu keskmise igapäevase indikaatorhinna ja võrdleb selle väärtust kahe sekkumishinnaga. Selle arvutuse kuupäev määratakse kindlaks vähemalt kolm kuud varem, välja arvatud esimese läbivaatamise puhul ja vahetult enne nõukogu istungit.

a) Kui kuue kuu turu keskmised igapäevased indikaatorhinnad võrduvad kõrgema või madalama sekkumishinnaga või jäävad nende kahe hinna vahele, siis võrdlushinda ei korrigeerita.

b) Kui kuue kuu turu keskmised igapäevased indikaatorhinnad on alla madalama sekkumishinna, korrigeeritakse võrdlushinda automaatselt 5 % võrra allapoole selle taset ning see hakkab kehtima alates järgmisest päevast. Tavaliselt koguneb nõukogu sellel päeval ja võtab korrigeerimise teadmiseks. Nõukogu võib võrdlushinna läbi vaadata ja võib erihääletusel otsustada hinda alandada suurema protsendi võrra allapoole võrdlushinda.

c) Kui kuue kuu turu keskmised igapäevased indikaatorhinnad ületavad kõrgemat sekkumishinda, korrigeeritakse võrdlushinda automaatselt 5 % võrra ülespoole selle taset ning see hakkab kehtima alates järgmisest päevast. Tavaliselt koguneb nõukogu sellel päeval ja võtab korrigeerimise teadmiseks. Nõukogu võib võrdlushinna läbi vaadata ja võib erihääletusel otsustada hinda tõsta suurema protsendi võrra ülespoole võrdlushinda.

d) Nõukogu esimesel korralisel istungil pärast kokkuleppe jõustumist korrigeeritakse hinda artikli 31 lõike 1 punkti b või c alusel automaatselt 4 % võrra.

e) Võrdluse tarvis arvutatakse võrdlushind ja kuue kuu turu keskmine igapäevane indikaatorhind välja kahe komakoha täpsusega.

2. Pärast puhvervaru netokoguse muutust 100000 tonni võrra pärast nõukogu viimast korralist istungit kutsub tegevdirektor olukorra hindamiseks kokku nõukogu erakorralise istungi. Nõukogu võib erihääletusel otsustada võtta asjakohaseid meetmeid, mis võivad hõlmata:

a) puhvervaru toimimise peatamist;

b) puhvervaru ostu ja müügi määra muutmist ning

c) võrdlushinna korrigeerimist.

3. Kui puhvervaru ostud ja müük mahus kuni 300000 tonni on toimunud pärast a) 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe artikli 31 lõike 3 alusel tehtud viimast korrigeerimist, b) viimast käesoleva lõike alusel tehtud korrigeerimist või c) viimast käesoleva artikli lõike 2 alusel tehtud korrigeerimist vastavalt sellele, milline neist on hiliseim, alandatakse või tõstetakse võrdlushindu vastavalt 3 % võrra selle kehtivast tasemest alla- või ülespoole kuni nõukogu otsustab erihääletusel seda suurema protsendi võrra vastavalt alandada või tõsta.

4. Olenemata artikli 29 lõike 4 sätetest, ei tohi võrdlushinna korrigeerimise tagajärjel starterhind taotlushinda rikkuda.

5. Olenemata artikli 31 lõike 1 ja lõike 3 sätetest, ei tohi võrdlushinna korrigeerimise tagajärjel sekkumishind sattuda tasemele, mille puhul ettenägematuteks juhtudeks ette nähtud puhvervaru võetakse artikli 30 lõike 3 alusel kasutusele.

B. Taotlushinnad

6. Nõukogu võib erihääletusel madalamat ja kõrgemat taotlushinda korrigeerida käesoleva artikli selles lõikes ette nähtud läbivaatamise käigus.

7. Nõukogu tagab, et igal taotlushindade läbivaatamise järgitakse kujunevaid turusuundumusi ja -tingimusi. Sellega seoses võtab nõukogu arvesse loodusliku kautšuki hindade, tarbimise, pakkumise, tootmiskulude ja varude suundumusi ning puhvervarus säilitatava loodusliku kautšuki kogust ja puhvervaru konto finantsseisundit.

8. Madalam ja kõrgem taotlushind vaadatakse läbi:

a) 24 kuud pärast 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe artikli 31 lõike 7 punkti a alusel korraldatud viimast läbivaatamist või kui käesolev kokkulepe jõustub pärast 1. maid 1996, nõukogu esimesel käesoleva kokkuleppe kohaselt peetaval istungil ning pärast seda iga 24 kuu tagant;

b) erakorralistel juhtudel nõukogus 200 või enamat häält esindava liikme või liikmete taotlusel ja

c) kui võrdlushinda on korrigeeritud i) pärast madalama taotlushinna viimast korrigeerimist või 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe jõustumist allapoole või ii) pärast kõrgema taotlushinna viimast korrigeerimist või 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe jõustumist ülespoole vähemalt 3 % võrra käesoleva artikli lõike 3 alusel ja vähemalt 5 % võrra käesoleva artikli lõike 1 alusel või vähemalt selle näitaja võrra käesoleva artikli lõigete 1, 2 ja/või 3 alusel, tingimusel et keskmine turu igapäevane indikaatorhind võrdlushinna viimasele korrigeerimisele järgneva 60 päeva jooksul on vastavalt kas alla madalama sekkumishinna või üle kõrgema sekkumishinna.

9. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 6, 7 ja 8, madalamat või kõrgemat taotlushinda ülespoole ei korrigeerita, kui turu igapäevaste indikaatorhindade keskmine jääb alla võrdlushinna kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mis eelneb hinnavahemiku läbivaatamisele käesoleva artikli kohaselt. Samamoodi ei korrigeerita madalamat või kõrgemat taotlushinda allapoole, kui turu igapäevaste indikaatorhindade keskmine on üle võrdlushinna kuuekuulise ajavahemiku jooksul, mis eelneb hinnavahemiku läbivaatamisele käesoleva artikli kohaselt.

Artikkel 32

Turu indikaatorhind

1. Kehtestatakse igapäevane turu indikaatorhind, loodusliku kautšuki turgu iseloomustav kaalutud keskmine hind, mis on nõukogu määratlusel arvutatud igapäevaste ametlike hindade alusel Kuala Lumpuri, Londoni, New Yorgi ja Singapuri turgudel ning muudel tegutsevatel kaubaturgudel, nagu nõukogu võib määrata. Algselt hõlmab igapäevane turu indikaatorhind RSS 1, RSS 3 ja TSR 20 ning nende suhe on 2: 3: 5. Kõik hinnad konverteeritakse FOB Malaisia/Singapuri sadamatest Malaisia/Singapuri vääringus.

2. Läbi vaadatakse liithinna kaalumise tüüp/liik, turu igapäevase indikaatorhinna arvutamise meetod ja turgude arv ning erihääletusel võib nõukogu neid korrigeerida tagamaks, et see kajastab loodusliku kautšuki turu olukorda. Nõukogu võib erihääletusel otsustada kaasata ülejäänud usaldusväärsed kaubaturud igapäevase turu indikaatorhinna arvutamisse, kui otsustatakse, et sellised turud mõjutavad loodusliku kautšuki rahvusvahelist hinda.

3. Turu indikaatorhind määratakse ülal- või allapoole käesolevas kokkuleppes määratud hinnatasemeid, kui viimase viie turupäeva turu igapäevaste indikaatorhindade keskmine jääb üle või alla sellise hinnataseme.

Artikkel 33

Puhvervaru koosseis

1. Oma esimesel istungil pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist määrab nõukogu puhvervarusse lisamiseks laineliste suitsutatud lehtede rahvusvaheliselt tunnustatud standardtüübid ja kvaliteediklassid ning kautšuki tehnilise kirjelduse, tingimusel et täidetud on järgmised kriteeriumid:

a) madalaimad puhvervarusse lisada lubatud loodusliku kautšuki tüübid ja kvaliteediklassid on RSS 3 ja TSR 20 ning

b) nimetada tuleb kõik käesoleva lõike punktis a lubatud tüübid ja kvaliteediklassid, mis moodustavad vähemalt 3 % eelmise kalendriaasta loodusliku kautšuki rahvusvahelisest kaubandusest.

2. Nõukogu võib erihääletusel neid kriteeriume ja/või valitud tüüpe/kvaliteediklasse muuta, kui see on vajalik tagamaks, et puhvervaru koosseis kajastaks asjaomast turusituatsiooni, käesoleva kokkuleppe stabiliseerimiseesmärkide saavutamist ja vajadust säilitada puhvervaru kõrge kaubanduslik kvaliteedistandard.

3. Puhvervaru haldaja teeb kõik jõupingutused tagamaks, et puhvervaru koosseis kajastab täpselt loodusliku kautšuki ekspordi/impordi struktuuri, edendades käesoleva kokkuleppe stabiliseerimiseesmärke.

4. Nõukogu võib erihääletusel lasta puhvervaru haldajal puhvervaru koosseisu muuta, kui hindade stabiliseerimise eesmärk seda nõuab.

Artikkel 34

Puhvervaru asukoht

1. Puhvervaru asukoht tagab ökonoomse ja tõhusa kaubandusliku toimimise. Selle põhimõttega kooskõlas asub puhvervaru nii eksportija- kui ka importijariikide territooriumil, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti. Puhvervaru kautšuki jaotus on kooskõlas kokkuleppe stabiliseerimiseesmärkide saavutamisega, minimeerides samal ajal kulusid.

2. Kõrgete kaubanduslike kvaliteedistandardite säilitamiseks tuleb puhvervaru säilitada ainult kriteeriumide alusel, mille on kehtestanud 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe nõukogu või mida nõukogu on käesoleva kokkuleppe alusel korrigeerinud.

3. Pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist kehtestab ja kinnitab nõukogu ladude nimistu ja nende kasutamiseks vajalikud meetmed. Nõukogu võib vajadusel läbi vaadata 1987. aasta rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe nõukogu kinnitatud ladude nimistu ja mainitud nõukogu kehtestatud kriteeriumid ning neid vastavalt säilitada või korrigeerida.

4. Nõukogu vaatab samuti perioodiliselt läbi puhvervaru asukoha ja võib erihääletusel lasta puhvervaru haldajal puhvervaru asukohta muuta, tagamaks ökonoomse ja tõhusa kaubandusliku toimimise.

Artikkel 35

Puhvervaru kvaliteedi säilitamine

Puhvervaru haldaja tagab, et puhvervaru ostetakse ja säilitatakse kõrgel kaubandusliku kvaliteedistandardiga. Selle saavutamise hõlbustamiseks võib ta puhvervarus ladustatavat looduslikku kautšukit ringlusse lasta, kui see on selliste standardite tagamiseks vajalik, võttes nõuetekohaselt arvesse sellise ringlusselaskmise kulusid ja selle mõju turu stabiilsusele. Ringlusse laskmise kulud kaetakse puhvervaru konto arvelt.

Artikkel 36

Puhvervaru toimingute piiramine või peatamine

1. Olenemata artikli 30 sätetest, võib istungit pidav nõukogu erihääletusel puhvervaru tegevust piirata või selle peatada, kui nõukogu arvates ei saavutata puhvervaru haldajale selle artikliga pandud kohustuste täitmisega käesoleva kokkuleppe eesmärke.

2. Kui nõukogu ei pea istungit, võib tegevdirektor pärast esimehega konsulteerimist puhvervaru toimimist piirata või selle peatada, kui tema arvates ei saavutata puhvervaru haldajale artikliga 30 pandud kohustuste täitmisega käesoleva kokkuleppe eesmärke.

3. Kohe pärast otsust puhvervaru toimimist vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 piirata või see peatada, kutsub tegevdirektor kokku nõukogu istungi, et selline otsus läbi vaadata. Olenemata artikli 13 lõike 4 sätetest, koguneb nõukogu kümne päeva jooksul pärast piiramise või peatamise kuupäeva ning kinnitab või tühistab erihääletusel sellise piirangu või peatamise. Kui nõukogu ei jõua sellel istungil otsusele, jätkatakse puhvervaru tegevust käesolevas artiklis kehtestatud piiranguteta.

4. Niikaua kui käesoleva artikli kohaselt otsustatud mis tahes piirang või peatamine on jõus, vaatab nõukogu selle otsuse läbi vaheaegade järel, mis ei tohi olla pikemad kui kolm kuud. Kui sellisel läbivaatusistungil ei kinnita nõukogu erihääletusel piirangu või peatamise jätkumist või ei tee otsust, jätkatakse puhvervaru tegevust piiranguteta.

Artikkel 37

Puhvervaru kontole tehtavate sissemaksetega seotud trahvid

1. Kui liige ei täida oma kohustust tasuda sissemakse puhvervaru kontole sissemakse tasumise viimaseks kuupäevaks, loetakse ta võlgu olevaks. 60 päeva või kauem võlgu olevat liiget ei loeta liikmeks hääletamise mõttes käesoleva artikli lõikes 2 mainitud küsimustes.

2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel 60 päeva või kauem võlgu oleva liikme hääletus- ja muud õigused nõukogus peatatakse, kui nõukogu ei otsusta erihääletusel teisiti.

3. Võlgu olev liige tasub võõrustajariigis maksimaalsel määral intressimakseid alates selliste maksete tasumise viimasest kuupäevast. Ülejäänud importija- ja eksportijaliikmed katavad võlgnevuse vabatahtlikul alusel.

4. Liiget ei loeta võlgu olevaks, kui tema sissemaksevõlgnevus tuleneb ainult vahetuskursside kõikumisest maksete sissenõudmisele järgneva 60 päeva jooksul. Sellisel juhul ei nõuta võlgnevuselt intressi. Liige peab aga mis tahes sellise võlgnevuse tasuma 60 päeva jooksul pärast maksepäeva.

5. Kui kohustus on nõukogu rahuldavalt täidetud, siis 60 päeva jooksul võlgu olnud liikme hääletus- ja muud õigused taastatakse. Kui võlgnevuse on tasunud teised liikmed, hüvitatakse makstud summad neile täies ulatuses.

Artikkel 38

Puhvervaru kontole tasutavate sissemaksete korrigeerimine

1. Kui hääled jaotatakse iga majandusaasta esimesel korralisel istungil või organisatsiooni liikmeskonna muutumisel ümber, korrigeerib nõukogu vajalikul määral iga liikme sissemakset puhvervaru kontole kooskõlas käesoleva artikli sätetega. Selleks määrab tegevdirektor:

a) iga liikme sularahas tasutava netosissemakse, lahutades kõigi selle liikme poolt kuni käesoleva kokkuleppe jõustumiseni makstud sissemaksete summast sellele liikmele kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 tagastatavad sissemaksed;

b) kõigi sularahas sissenõutavate sissemaksete summa, liites järjestikused sissenõutavad sissemaksed ja lahutades käesoleva artikli lõikega 2 kooskõlas tehtud tagasimaksete summa;

c) iga liikme korrigeeritud netosissemakse, jaotades sissenõutavate sissemaksete summa liikmete vahel iga liikme korrigeeritud hääletusosa alusel nõukogus vastavalt artiklile 14, võttes arvesse artikli 27 lõiget 3, tingimusel et iga liikme hääletusosa arvutatakse käesoleva artikli tähenduses, arvestamata ühegi liikme hääletusõiguste peatamist ega mis tahes sellest tulenevat häälte ümberjaotamist.

Kui liikme sularahas tasutav sissemakse ületab tema korrigeeritud netosissemakse, tagastatakse sellele liikmele puhvervarukontolt vahe, millest lahutatakse kõik tasumata leppetrahvi viivised. Kui liikme korrigeeritud netosissemakse ületab tema sularahas tasutava netosissemakse, tasub see liige puhvervarukontole vahe, millele liidetakse kõik tasumata leppetrahvi viivised.

2. Kui nõukogu, võttes arvesse artikli 28 lõikeid 2 ja 3, otsustab, et sularahas tasutud netosissemaksed ületavad järgmise nelja kuu jooksul puhvervaru toimimiseks vajalikke vahendeid, tagastab nõukogu sellised ülejäävad sularahas tasutud netosissemaksed, millest on maha arvatud algsed sissemaksed, kui ta ei otsusta erihääletusel neid mitte tagastada või tagastada väiksem summa. Liikmete osa tagastatavast summast on proportsionaalne nende sularahas tasutud netosissemaksetega, miinus kõik tasumata leppetrahvi viivised. Liikmete tasumata sissemaksete tasumise kohustust vähendatakse sama suhte alusel, nagu tagastatav summa moodustab sularahas tasutud netosissemaksete kogusummast.

3. Liikme taotlusel võidakse tagastatav summa, millele tal on õigus, jätta puhvervarukontole. Kui liige taotleb, et talle tagastatav summa jäetaks puhvervarukontole, krediteeritakse seda summat kooskõlas artikliga 28 nõutava mis tahes lisasissemakse tarvis. Liikme taotlusel puhvervarukontole jäetud krediidilt makstakse keskmist intressi, mida teenitakse puhvervaru kontol olevatelt vahenditelt alates viimasest päevast, millal see summa tuleks üldjuhul liikmele tagastada, kuni tegelikule tagasimaksmisele eelneva päevani.

4. Tegevdirektor teavitab liikmeid viivitamata mis tahes maksetest või tagasimaksetest, mis tuleb tasuda kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 1 ja 2 tehtavate kohanduste tulemusena. Sellised liikmete poolt tasutavad maksed või liikmetele tagastatavad maksed tasutakse 60 päeva jooksul alates tegevdirektori poolt väljastatava teatise kuupäevast.

5. Kui puhvervaru kontol oleva sularaha summa ületab liikmete sularahas tasutud netosissemaksete koguväärtuse, jaotatakse sellised reservvahendid käesoleva kokkuleppe lõpetamisel.

Artikkel 39

Puhvervaru ja vahetuskursside muutused

1. Kui Malaisia ringgiti/Singapuri dollari ja suurimate loodusliku kautšuki eksportija- ja importijariikide vääringute vahetuskurss muutub sedavõrd, et see mõjutab olulisel määral puhvervaru toimimist, kutsub tegevdirektor kooskõlas artikliga 36 või võivad liikmed kooskõlas artikliga 13 kutsuda kokku nõukogu erakorralise istungi. Nõukogu tuleb kokku kümne päeva jooksul, et kinnitada või tühistada meetmed, mida tegevdirektor on juba artikli 36 kohaselt võtnud, ja võib erihääletusel otsustada võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas võimaluse korrigeerida hinnavahemikku vastavalt artikli 31 lõigete 1 ja 6 [3] esimeste lausete põhimõtetele.

2. Nõukogu kehtestab erihääletusel nende vääringute pariteetide olulise muutuse kindlaksmääramise korra vaid selleks, et tagada nõukogu õigeaegne kokkukutsumine.

3. Kui Malaisia ringgiti ja Singapuri dollari vahel on nii suur erinevus, et see mõjutab oluliselt puhvervaru toimimist, tuleb nõukogu kokku olukorda arutama ning võib kaaluda ühisraha kasutuselevõtmist.

Artikkel 40

Puhvervaru konto likvideerimismenetlused

1. Käesoleva kokkuleppe lõpetamisel hindab puhvervaru haldaja puhvervaru konto varade likvideerimise või uuele rahvusvahelisele loodusliku kautšuki kokkuleppele üleviimise kogukulusid kooskõlas käesoleva artikli sätetega ning säilitab selle summa eraldi kontol. Kui jäägid on ebapiisavad, müüb puhvervaru haldaja vajaliku lisasumma saamiseks piisava koguse puhvervaru looduslikku kautšukit.

2. Iga liikme osa puhvervaru kontol arvutatakse järgmiselt:

a) puhvervaru väärtus on selles sisalduva loodusliku kautšuki iga tüübi/kvaliteediklassi koguhulga väärtus, mis arvutatakse artiklis 32 osutatud turgudel vastava tüübi/kvaliteediklassi puhul kehtiva madalaima hinna kohaselt 30 turupäeva jooksul enne käesoleva kokkuleppe lõpetamise kuupäeva;

b) puhvervaru konto väärtus on puhvervaru väärtus, pluss puhvervaru kontol käesoleva kokkuleppe lõpetamise kuupäeval olevad rahavarad, millest lahutatakse kõik käesoleva artikli lõikes 1 säilitatavad summad;

c) iga liikme sularahas tasutav netosissemakse on tema käesoleva kokkuleppe kehtivuse jooksul tasutud sissemaksete summa, millest lahutatakse kõik artikli 38 alusel tehtud tagasimaksed; artikli 37 lõikega 3 kooskõlas makstud tasumata leppetrahvi viiviseid ei loeta puhvervaru konto sissemakseks;

d) kui puhvervaru konto väärtus on sularahas tasutud netosissemaksete kogusummast suurem või väiksem, jaotatakse ülejääk liikmete vahel proportsionaalselt iga liikme käesoleva kokkuleppe kohase ajaliselt kaalutud sissemaksega. Mis tahes puudujääk jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt iga liikme keskmise häälte arvuga tema liikmesuse jooksul. Iga liikme poolt tasutava puudujäägi hindamisel arvestatakse iga liikme hääli liikme hääletusõiguste peatamist ja sellest tulenevat häälte ümberjaotamist arvesse võtmata;

e) iga liikme osa puhvervaru kontol moodustub tema sularahas tasutud netosissemaksetest, mida on vähendatud või suurendatud liikme osa arvel puhvervaru konto puudu- või ülejäägis ning vähendatud tema tasumata viiviste võrra (kui neid on).

3. Kui käesolev kokkulepe tuleb viivitamata asendada uue rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppega, võtab nõukogu erihääletusel vastu korra, millega tagatakse liikmetele puhvervaru kontol kuuluva osa tulemuslik ülekandmine uuele kokkuleppele vastavalt selle kokkuleppe nõuetele liikmete puhul, kes kavatsevad uue kokkuleppega ühineda. Igal liikmel, kes ei soovi uue kokkuleppega ühineda, on õigus tagasi saada oma osa:

a) kolme kuu jooksul olemasolevast sularahavarust proportsionaalselt tema protsentuaalse osaga puhvervaru kontole sularahas tasutud netosissemaksete kogusummast ja

b) realiseerimise puhastulust, mis saadi puhvervaru müügi teel või selle ülekandmisel uue, 12 kuu jooksul sõlmitava rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe arvele kehtivate turuhindadega; kui nõukogu ei otsusta erihääletusel käesoleva lõike punktis a alusel makseid suurendada.

4. Kui käesolev kokkulepe lõpetatakse, asendamata seda uue rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppega, milles nähakse ette puhvervaru, võtab nõukogu erihääletusel vastu puhvervaru realiseerimise korra artikli 67 lõikes 6 sätestatud maksimaalse ajavahemiku jooksul, võttes arvesse järgmisi piiranguid:

a) looduslikku kautšukit enam juurde ei osteta;

b) organisatsioon ei kanna uusi kulusid, välja arvatud puhvervaru realiseerimiseks vajalikud kulud.

5. Arvestades mis tahes liikme otsust omandada looduslikku kautšukit kooskõlas käesoleva artikli lõikega 6, jaotatakse kogu puhvervaru kontole jäänud sularaha liikmete vahel proportsionaalselt nende käesoleva artikli lõikes 2 kindlaksmääratud osaga.

6. Sularahamakse asemel võib iga liige otsustada oma osa puhvervaru varadest omandada täielikult või osaliselt loodusliku kautšukina, võttes arvesse nõukogu poolt vastu võetud korda.

7. Nõukogu võtab vastu vajaliku korra liikmetele puhvervaru kontol kuuluva osa korrigeerimiseks ja väljamaksmiseks. Korrigeerimise arvelt kaetakse:

a) mis tahes erinevus loodusliku kautšuki käesoleva artikli lõike 2 punktis a sätestatud hinna ja hinna vahel, millega puhvervaru realiseeritakse osaliselt või tervikuna puhvervaru realiseerimise korra kohaselt ja

b) hinnanguliste ja tegelike likvideerimiskulude vahe.

8. Nõukogu tuleb kokku 30 päeva jooksul pärast viimaseid puhvervaru kontol tehtud tehinguid viimaste tasaarvelduste tegemiseks liikmete vahel järgneva 30 päeva jooksul.

IX PEATÜKK

SUHTED ÜRO TOORAINEFONDIGA

Artikkel 41

Suhted ÜRO toorainefondiga

1. Organisatsioon kasutab igati ära ÜRO toorainefondi võimalusi.

2. ÜRO toorainefondi teiselt arvelt rahastatava mis tahes projekti rakendamisel ei kanna rahvusvaheliseks tooraineorganiks nimetatud organisatsioon mingeid rahalisi kohustusi, sealhulgas üksikliikmete või muude üksuste poolt antud tagatiste eest. Ei organisatsioon ega ükski liige vastuta oma organisatsiooni liikmesuse tõttu ühegi kohustuse eest, mis tuleneb mis tahes muult liikmelt või üksuselt selliste projektidega seoses laenu võtmisest või neile laenu andmisest.

X PEATÜKK

PAKKUMINE JA TURULEPÄÄS NING MUUD MEETMED

Artikkel 42

Pakkumine ja turulepääs

1. Eksportijaliikmed kohustuvad järgima võimalikult täielikult poliitikat ja programme, mis tagavad tarbijatele loodusliku kautšuki varude pideva kättesaadavuse.

2. Importijaliikmed kohustuvad järgima võimalikult täielikult poliitikat, mis tagab juurdepääsu nende loodusliku kautšuki turgudele.

Artikkel 43

Muud meetmed

1. Silmas pidades käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist, teeb nõukogu kindlaks ja pakub välja asjakohased meetmed ja tehnikad, edendamaks:

a) loodusliku kautšukitööstuse arendamist tootjaliikmete poolt ulatuslikuma ja täiustatud tootmise, tootlikkuse ja turustamise kaudu, suurendades selle abil tootjaliikmete eksporditulusid, parandades samal ajal pakkumise usaldusväärsust. Sel eesmärgil koostab muude meetmete komitee majandus- ja tehnilised analüüsid, et määrata kindlaks:

i) eksportija- ja importijaliikmetele kasulikud loodusliku kautšuki alase teadus- ja arendustegevuse programmid ja projektid, sealhulgas teadusuuringud konkreetsetes valdkondades;

ii) programmid ja projektid loodusliku kautšuki tööstuse tootlikkuse parandamiseks;

iii) meetodid ja vahendid loodusliku kautšuki varude kvaliteedi tõstmiseks ning loodusliku kautšuki kvaliteedinõuete ja esitlemise ühtsuse saavutamiseks ning

iv) toore loodusliku kautšuki töötlemise, kaubastamise ja turustamise parandamiseks;

b) loodusliku kautšuki lõppkasutusvõimaluste arendamist. Sel eesmärgil koostab muude meetmete komitee asjakohased majandus- ja tehnilised analüüsid, et määrata kindlaks programmid ja projektid, mille tulemusena loodusliku kautšuki kasutusvõimalused suurenevad ja uuenevad.

2. Nõukogu arutab selliste meetmete ja tehnikate finantsmõjusid ning püüab soodustada ja hõlbustada piisavate rahaliste vahendite eraldamist vastavalt vajadustele allikatest nagu näiteks rahvusvahelised finantseerimisasutused ja ÜRO toorainefondi teine arve.

3. Nõukogu võib käesoleva artikli rakendamiseks heaks kiita mis tahes vabatahtlikud eraldised kinnitatud projektide toetuseks. Rahalisi toetusi hallatakse nõukogu erihääletusel kehtestatavate eeskirjade kohaselt.

4. Nõukogu võib vastavalt vajadusele anda soovitusi liikmetele, rahvusvahelistele institutsioonidele ja muudele organisatsioonidele, et soodustada käesoleva artikli kohaselt erimeetmete rakendamist.

5. Muude meetmete komitee vaatab perioodiliselt läbi nende meetmete tõhususe, mida nõukogu otsustab edendada ja soovitada, ning annab nende kohta nõukogule aru.

XI PEATÜKK

SISEPOLIITIKAKONSULTATSIOONID

Artikkel 44

Konsulteerimine

Nõukogu konsulteerib mis tahes liikme taotlusel pakkumist või nõudlust otseselt mõjutava valitsuse loodusliku kautšuki poliitika asjus. Nõukogu võib esitada soovitused liikmetele arutamiseks.

XII PEATÜKK

STATISTIKA, UURINGUD JA TEAVE

Artikkel 45

Statistika ja teave

1. Nõukogu kogub, võrdleb ja vajadusel avaldab sellist statistilist teavet loodusliku kautšuki ja sellega seonduvate valdkondade kohta, mis on vajalik käesoleva kokkuleppe rahuldavaks toimimiseks.

2. Liikmed esitavad nõukogule viivitamata ja võimalikult täies ulatuses kättesaadavad andmed konkreetsete tüüpide ja kvaliteediklasside lõikes loodusliku kautšuki tootmise, tarbimise ja rahvusvahelise kaubanduse kohta.

3. Samuti võib nõukogu nõuda, et liikmed esitaksid muud kättesaadavat teavet, sealhulgas teavet seonduvate valdkondade kohta, mis võib olla vajalik käesoleva kokkuleppe rahuldavaks toimimiseks.

4. Liikmed esitavad eespool osutatud statistika ja teabe mõistliku aja jooksul võimalikult täies ulatuses kooskõlas nende siseriiklike õigusaktidega ja neile kõige sobivamal viisil.

5. Nõukogu seab sisse tihedad suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas Rahvusvahelise Kautšukiuurimisrühmaga, ning kaubabörsidega, et tagada loodusliku kautšuki tootmist, tarbimist, varusid, rahvusvahelist kaubandust ja hindu ning muid loodusliku kautšuki nõudlust ja pakkumist mõjutavaid tegureid käsitlevate uute ja usaldusväärsete andmete kättesaadavus.

6. Nõukogu teeb jõupingutusi tagamaks, et mingi avaldatud teave ei ohusta looduslikku kautšukit või sellega seotud tooteid tootvate, töötlevate või turustavate isikute või äriühingute toimingute konfidentsiaalsust.

Artikkel 46

Iga-aastane hindamine, prognoosid ja uuringud

1. Nõukogu koostab iga-aastase hinnangu loodusliku kautšuki ja sellega seonduvate valdkondade olukorra kohta maailmas, pidades silmas liikmete poolt esitatud ning kõigilt asjaomastelt valitsustevahelistelt ja rahvusvahelistelt organisatsioonidelt saadud teavet.

2. Vähemalt üks kord igas poolaastas hindab nõukogu võimalusel ka loodusliku kautšuki tootmist, tarbimist, eksporti ja importi konkreetsete tüüpide ja kvaliteediklasside lõikes järgmise kuue kuu jooksul. Nõukogu teavitab liikmeid nendest hinnangutest.

3. Nõukogu viib läbi loodusliku kautšuki tootmise, tarbimise, kaubanduse, turustamise ja hindade suundumuste ning maailma loodusliku kautšuki tööstuse lühi- ja pikaajaliste probleemide uuringud või teeb asjaomased korraldused nende läbiviimiseks.

Artikkel 47

Iga-aastane läbivaatamine

Nõukogu vaatab igal aastal läbi käesoleva kokkuleppe toimimise, sealhulgas selle vaimu järgimise ja selle eesmärkide propageerimise suhtes. Seejärel võib nõukogu anda liikmetele soovitusi käesoleva kokkuleppe toimimist parandavate meetodite ja vahendite kohta.

XIII PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 48

Liikmete üldised kohustused ja vastutus

1. Käesoleva kokkuleppe kehtivusajal kasutavad liikmed oma parimaid jõupingutusi ja teevad koostööd käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamise soodustamiseks ning ei tee midagi nende eesmärkide vastast.

2. Eelkõige püüavad liikmed parandada loodusliku kautšuki tööstuse tingimusi ning soodustada loodusliku kautšuki tootmist ja kasutust, edendamaks loodusliku kautšuki tööstuse kasvu ja moderniseerimist nii tootjate kui ka tarbijate vastastikustes huvides.

3. Liikmed aktsepteerivad, et kõik nõukogu poolt käesoleva kokkuleppe alusel tehtud otsused on siduvad ning ei rakenda meetmeid, mis mõjuksid neid otsuseid piiravalt või nende vastu.

4. Käesoleva kokkuleppe toimimisest tulenev liikmete vastutus nii organisatsiooni kui ka kolmandate isikute ees on piiratud nende kohustuste ulatusega seoses sissemaksetega halduseelarvesse ja puhvervaru rahastamisega käesoleva kokkuleppe VII ja VIII peatüki ning artikli 41 kohaselt nõukogu poolt võetavate mis tahes kohustuste alusel ja nendega kooskõlas.

Artikkel 49

Kaubandustakistused

1. Nõukogu teeb kooskõlas artiklis 46 osutatud maailma loodusliku kautšuki olukorra iga-aastase hindamisega kindlaks kõik takistused toore, pooltöödeldud ja töödeldud kujul loodusliku kautšuki kaubanduse laienemisele.

2. Nõukogu võib käesoleva kokkuleppe eesmärkide edendamiseks anda liikmetele soovitusi otsida asjaomastel rahvusvahelistel foorumitel vastastikku sobilikke praktilisi meetmeid, mis on välja töötatud selliste takistuste järkjärguliseks kõrvaldamiseks ja võimalusel elimineerimiseks. Nõukogu vaatab selliste soovituste tulemused perioodiliselt läbi.

Artikkel 50

Loodusliku kautšuki transport ja turu struktuur

Nõukogu peaks soodustama ja edendama mõistlike ja õiglaste prahihindade propageerimist ning transpordisüsteemi täiustamist, et tagada turgude regulaarne varustamine ja säästa turustatavate toodete hinnas.

Artikkel 51

Diferentseeritud ja korrigeerivad meetmed

Arenevad importijaliikmed ja vähemarenenud maadest liikmed, kelle huve käesoleva kokkuleppe alusel võetavad meetmed kahjustavad, võivad taotleda nõukogult asjakohaseid diferentseeritud ja korrigeerivaid meetmeid. Nõukogu kaalub selliste asjakohaste meetmete võtmist kooskõlas ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsiooni nr 93 (IV) III jao lõigetega 3 ja 4.

Artikkel 52

Kohustustest vabastamine

1. Kui see on vajalik seoses käesolevas kokkuleppes selgesõnaliselt ette nägemata erakorraliste asjaoludega või hädaolukorraga või vääramatu jõuga, võib nõukogu erihääletusel liikme käesoleva kokkuleppe kohasest kohustusest vabastada, kui nõukogu rahuldub selle liikme selgitustega põhjuste kohta, miks kohustust ei saa täita.

2. Liiget käesoleva artikli lõike 1 alusel kohustusest vabastades esitab nõukogu selgesõnaliselt tingimused, mille puhul, ja ajavahemiku, kui kauaks liige sellisest kohustusest vabastatakse ning vabastamise põhjused.

Artikkel 53

Õiglased töönormid

Liikmed deklareerivad, et nad teevad jõupingutusi, säilitamaks töönorme, mis on välja töötatud nende vastava loodusliku kautšuki sektori töötajate elatustaseme parandamiseks.

Artikkel 54

Keskkonnaaspektid

Liikmed teevad jõupingutusi, pööramaks nõuetekohast tähelepanu keskkonnaaspektidele, nagu kokku lepitud ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi kaheksandal istungjärgul ja 1992. aastal toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil.

XIV PEATÜKK

KAEBUSED JA VAIDLUSED

Artikkel 55

Kaebused

1. Kõik kaebused selle kohta, et liige on oma käesoleva kokkuleppe järgsed kohustused täitmata jätnud, edastatakse kaebuse esitanud liikme taotlusel nõukogule, mis teeb asjas otsuse, võttes arvesse eelnevaid konsultatsioone asjaomaste liikmetega.

2. Kõigis nõukogu otsustes selle kohta, et liige rikub oma käesoleva kokkuleppe järgseid kohustusi, esitatakse rikkumise laad.

3. Kui nõukogu leiab kaebuse tulemusena või muul põhjusel, et liige on käesolevat kokkulepet rikkunud, võib nõukogu erihääletusel ning ilma, et see piiraks muudes käesoleva kokkuleppe artiklites konkreetselt ette nähtud muid selliseid meetmeid:

a) peatada selle liikme hääletusõigused nõukogus ja kui nõukogu peab vajalikuks, peatada mis tahes muud sellise liikme õigused, sealhulgas õiguse olla ametis nõukogus või mis tahes artikli 18 alusel asutatud komitees ja sellise komitee liikmeks kandideerida senikauaks, kui liige on täitnud oma kohustused või

b) võtta meetmeid artikli 65 alusel, kui selline rikkumine halvendab tunduvalt käesoleva kokkuleppe toimimist.

Artikkel 56

Vaidlused

1. Kõik käesoleva kokkuleppe tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevad vaidlused, mida ei õnnestu asjaomaste liikmete vahel lahendada, edastatakse mis tahes vaidluses osaleja taotlusel otsustamiseks nõukogule.

2. Kui vaidlus on edastatud nõukogule käesoleva artikli lõike 1 alusel, võib liikmete enamus, kellele kuulub vähemalt 1/3 koguhäältest, nõuda, et nõukogu küsiks pärast arutelu ja enne otsuse tegemist käesoleva artikli lõike 3 alusel moodustatud nõuandekomisjoni arvamust vaidlusaluses küsimuses.

3. a) Kui nõukogu otsustab erihääletusel teisiti, koosneb nõuandekomisjon viiest liikmest järgmiselt:

i) kaks isikut, kellest ühel on laialdased kogemused vaidlusalustes küsimustes ning teine on eksportijaliikmete poolt nimetatud õigusliku staatuse ja kogemustega isik;

ii) kaks importijaliikmete poolt nimetatud isikut ning

iii) käesoleva punkti alapunktide i ja ii alusel nimetatud nelja isiku poolt ühehäälselt valitud esimees või, kui nad kokkuleppele ei jõua, nõukogu esimees;

b) Nõuandekomisjoni võivad kandideerida liikmete ja mitteliikmete kodanikud.

c) Nõuandekomisjoni poolt ametisse määratud isikud tegutsevad isiklikult ja ühegi valitsuse juhisteta.

d) Nõuandekomisjoni kulud tasub organisatsioon.

4. Nõuandekomisjoni arvamus ja selle põhjendused esitatakse nõukogule, mis teeb pärast kogu asjaomase teabe kaalumist erihääletusel vaidluse kohta otsuse.

XV PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 57

Allakirjutamine

Käesolev kokkulepe on avatud allakirjutamiseks 1994. aasta ÜRO loodusliku kautšuki konverentsile kutsutud valitsustele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris 3. aprillist 1995 kuni 28. detsembrini 1995 (kaasa arvatud).

Artikkel 58

Hoiulevõtja

Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtjaks määratakse käesolevaga Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 59

Ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine

1. Allakirjutanud valitsused ratifitseerivad käesoleva kokkuleppe, võtavad selle vastu või kiidavad heaks oma asjaomaste põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetluste kohaselt.

2. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiulevõtjale hoiule hiljemalt 1. jaanuaril 1997. Nõukogu võib aga anda ajapikendust allakirjutanud valitsustele, kes pole saanud oma kirju selleks ajaks hoiule anda.

3. Iga ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiule andev valitsus deklareerib hoiuleandmise ajal, kas ta on eksportija- või importijaliige.

Artikkel 60

Ajutise kohaldamise teade

1. Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva kokkuleppe ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, või valitsus, kellele nõukogu on kehtestanud ühinemistingimused, kuid kes pole oma kirja veel hoiule andnud, võib hoiuleandjale igal ajal teatada, et ta soovib käesolevat kokkulepet ajutiselt täielikult kohaldada kas selle jõustumisel kooskõlas artikliga 61 või, kui see on juba jõustunud, kindlaksmääratud kuupäeval.

2. Olenemata käesoleva artikli lõike 1 sätetest, võib valitsus oma ajutise kohaldamise teates sätestada, et ta kohaldab käesolevat kokkulepet ainult oma põhiseadusest tulenevate ja/või seadusandlike menetluste ning siseriiklike seaduste ja määruste piires. Siiski peab selline valitsus täitma oma käesoleva kokkuleppe kohased rahalised kohustused. Sellisel viisil teatanud valitsuse ajutine liikmesus ei ületa 12 kuud käesoleva kokkuleppe ajutisest jõustumisest, kui nõukogu ei otsusta vastavalt artikli 59 lõikele 2 teisiti.

Artikkel 61

Jõustumine

1. Käesolev kokkulepe jõustub lõplikult 29. detsembril 1995 või mis tahes sellele järgneval kuupäeval, kui selleks kuupäevaks on valitsused, kelle arvele langeb käesoleva kokkuleppe lisa A sätete kohaselt vähemalt 80 % puhasekspordist, ja valitsused, kelle arvele langeb käesoleva kokkuleppe lisa B sätete kohaselt vähemalt 80 % puhasimpordist, andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- ja kinnitamiskirja hoiule või on endale võtnud täielikud käesoleva kokkuleppe kohased finantskohustused.

2. Käesolev kokkulepe jõustub ajutiselt 29. detsembril 1995 või mis tahes kuupäeval enne 1. jaanuari 1997, kui selleks kuupäevaks on valitsused, kelle arvele langeb käesoleva kokkuleppe lisa A sätete kohaselt vähemalt 75 % puhasekspordist, ja valitsused, kelle arvele langeb käesoleva kokkuleppe lisa B sätete kohaselt vähemalt 75 % puhasimpordist, andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- ja kinnitamiskirja hoiule või on artikli 60 lõike 1 kohaselt teavitanud hoiulevõtjat sellest, et nad kohaldavad käesolevat kokkulepet ajutiselt ja võtavad endale täielikud käesoleva kokkuleppe kohased finantskohustused. Käesolev kokkulepe on ajutiselt jõus maksimaalselt 12 kuud, kui see ei jõustu lõplikult käesoleva artikli lõike 1 alusel või kui nõukogu otsustab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4 teisiti.

3. Kui käesolev kokkulepe ei jõustu ajutiselt käesoleva artikli lõike 2 kohaselt 1. jaanuariks 1997, kutsub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär võimalikult kiiresti mõistlikul ajal pärast seda kuupäeva kokku oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirja hoiule andnud või teda käesoleva kokkuleppe ajutisest kohaldamisest teavitanud valitsused, pidades silmas seda, kas soovitada sellistel valitsustel võtta või mitte võtta vajalikke meetmeid käesoleva kokkuleppe ajutiseks või lõplikuks jõustamiseks endi seas tervikuna või osaliselt. Kui sellel kohtumisel otsusele ei jõuta, võib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär kutsuda kokku selliseid edasisi kohtumisi, nagu ta peab sobivaks.

4. Kui käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuded käesoleva kokkuleppe lõpliku jõustumise kohta ei ole täidetud 12 kuu jooksul käesoleva kokkuleppe ajutisest jõustumisest käesoleva artikli lõike 2 alusel, arutab nõukogu hiljemalt ühe kuu jooksul enne eespool osutatud 12-kuulise ajavahemiku lõppu käesoleva kokkuleppe tulevikku ja võttes arvese käesoleva artikli lõiget 1, otsustab erihääletusel:

a) käesoleva kokkuleppe praeguste liikmete vahel lõplikult tervikuna või osaliselt jõustada;

b) hoida käesolev kokkulepe praeguste liikmete hulgas ajutiselt tervikuna või osaliselt jõus veel ühe aasta või

c) pidada käesoleva kokkuleppe üle uued läbirääkimised.

Kui nõukogu otsusele ei jõua, lõpeb käesolev kokkulepe 12-kuulise ajavahemiku möödudes. Nõukogu teavitab hoiulevõtjat kõikidest käesoleva lõike alusel tehtud otsustest.

5. Iga oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või kinnitamiskirja pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist hoiule andnud valitsuse suhtes jõustub kokkulepe kirja hoiuleandmise kuupäeval.

6. Organisatsiooni tegevdirektor kutsub nõukogu esimese istungi kokku niipea, kui pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist võimalik.

Artikkel 62

Ühinemine

1. Käesolev kokkulepe on ühinemiseks avatud kõikide riikide valitsustele. Ühinemise suhtes kehtivad kõik nõukogu poolt kehtestatavad tingimused, mis hõlmavad muu hulgas ajalist piirangut ühinemiskirjade hoiuleandmiseks, häälte arvu ja rahalisi kohustusi. Nõukogu võib aga anda ajapikendust valitsustele, kes pole saanud oma ühinemiskirju ühinemistingimustes sätestatud aja jooksul hoiule anda.

2. Ühinemine toimub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiulevõtjale. Ühinemiskirjades sätestatakse, et valitsus nõustub kõigi nõukogu poolt kehtestatud tingimustega.

Artikkel 63

Muudatused

1. Nõukogu võib erihääletusel anda liikmetele soovitusi käesolevat kokkulepet muuta.

2. Nõukogu määrab kindlaks kuupäeva, mis ajaks peavad liikmed hoiuleandjat muudatusega nõustumisest teavitama.

3. Muudatus jõustub 90 päeva pärast seda, kui hoiuleandja on kätte saanud nõustumisteated liikmetelt, kes moodustavad vähemalt 2/3 eksportijaliikmetest ja kelle arvele langeb vähemalt 85 % eksportijaliikmete häältest, ning liikmetelt, kes moodustavad vähemalt 2/3 importijaliikmetest ja kelle arvele langeb vähemalt 85 % importijaliikmete häältest.

4. Pärast seda, kui hoiuleandja teavitab nõukogu muudatuse jõustumise nõuete täitmisest ja olenemata käesoleva artikli lõike 2 sätetest seoses nõukogu poolt kindlaks määratud kuupäevaga, võib liige siiski hoiulevõtjat muudatusega nõustumisest teavitada, tingimusel et selline teade esitatakse enne muudatuse jõustumist.

5. Iga liige, kes ei ole muudatusega nõustumisest sellise muudatuse jõustumise kuupäevaks teatanud, lakkab sellest kuupäevast alates olemast kokkuleppe osaline, välja arvatud juhul, kui selline liige on nõukogule kinnitanud, et tema nõustumist ei olnud võimalik saada õigeaegselt tema põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetluste täitmisest tulenevate raskuste tõttu ning nõukogu otsustab selle liikme puhul muudatusega nõustumise tähtaega pikendada. Muudatus ei ole sellise liikme suhtes siduv enne, kui ta on teatanud sellega nõustumisest.

6. Kui muudatuse jõustumise nõudeid ei ole täidetud nõukogu poolt kooskõlas käesoleva artikli lõikega 2 kindlaks määratud kuupäevaks, loetakse muudatus tagasilükatuks.

Artikkel 64

Kokkuleppest taganemine

1. Liige võib käesolevast kokkuleppest taganeda igal ajal pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist, teatades taganemisest hoiulevõtjale. Samal ajal teatab liige nõukogule astutud sammudest.

2. Aasta aega pärast seda, kui hoiuleandja saab teate kätte, lakkab see liige olemast kokkuleppe osaline.

Artikkel 65

Väljaarvamine

Kui nõukogu otsustab, et liige rikub käesoleva kokkuleppe kohaseid kohustusi ja otsustab, et selline rikkumine halvendab tunduvalt käesoleva kokkuleppe toimimist, arvatakse see liige käesolevast kokkuleppest välja. Nõukogu teatab sellest viivitamata hoiulevõtjale. Aasta aega pärast nõukogu otsuse kuupäeva lakkab see liige olemast kokkuleppe osaline.

Artikkel 66

Tasaarveldused kokkuleppest taganevate või välja arvatud liikmetega või muudatusega mittenõustuvate liikmetega

1. Kooskõlas käesoleva artikliga määrab nõukogu kindlaks kõik tasaarveldused liikmega, kes lakkas olemast käesoleva kokkuleppe osaline järgmistel põhjustel:

a) mittenõustumine käesoleva kokkuleppe muudatusega vastavalt artiklile 63;

b) käesolevast kokkuleppest taganemine vastavalt artiklile 64 või

c) käesolevast kokkuleppest väljaarvamine vastavalt artiklile 65.

2. Nõukogu jätab endale kõik sissemaksed, mille on halduskontole tasunud liige, kes on lakanud olemast käesoleva kokkuleppe osaline.

3. Nõukogu tagastab kooskõlas artikliga 40 puhvervaru kontol oleva osa liikmele, kes on lakanud olemast kokkuleppe osaline käesoleva kokkuleppe muudatusega mittenõustumise, kokkuleppest taganemise või väljaarvamise tõttu, arvates sellest maha liikme osa mis tahes ülejäägis.

a) Selline tagasimakse liikmele, kes on lakanud olemast kokkuleppe osaline käesoleva kokkuleppe muudatusega mittenõustumise tõttu, tehakse kord aastas pärast asjaomase muudatuse jõustumist.

b) Selline tagasimakse kokkuleppest taganevale liikmele tehakse 60 päeva jooksul pärast seda, kui liige lakkab olemast käesoleva kokkuleppe osaline, kui nõukogu ei otsusta kokkuleppest taganemise tulemusena käesolevat kokkulepet artikli 67 lõike 5 alusel enne tagasimakse tegemist lõpetada; sel juhul kohaldatakse artikli 40 ja artikli 67 lõike 6 sätteid.

c) Selline tagasimakse välja arvatud liikmele tehakse 60 päeva jooksul pärast seda, kui liige lakkab olemast käesoleva kokkuleppe osaline.

4. Kui puhvervaru kontolt ei saa arveldada käesoleva artikli lõike 3 punktide a, b või c alusel sularahas tasuda tulevaid makseid, ilma et see halvendaks puhvervaru konto elujõulisust või kui see tooks kaasa liikmetelt lisamaksete sissenõudmise tagasimaksete katmiseks, lükatakse makse edasi senikauaks, kui on võimalik müüa vajalik kogus puhvervarus olevat looduslikku kautšukit sekkumishinnaga või sellest kõrgema hinnaga. Kui nõukogu teatab enne artiklis 64 sätestatud aastase ajavahemiku lõppu kokkuleppest taganevale liikmele, et makse tuleb kooskõlas käesoleva lõikega edasi lükata, võib kavatsetavast taganemisest teatamise ja tegeliku taganemise vahele jäävat aastast ajavahemikku taganeva liikme soovil pikendada senikaua, kui nõukogu teatab sellele liikmele, et tema osa makstakse tagasi 60 päeva jooksul.

5. Käesoleva artikli alusel nõutava tagasimakse saanud liikmel ei ole õigust saada osa organisatsiooni likvideerimisel teenitavast tulu. Samuti ei vastuta selline liige mis tahes puudujäägi eest, mis organisatsioonil pärast tagasimakset tekib.

Artikkel 67

Kehtivus, pikendamine ja lõpetamine

1. Käesolev kokkulepe on jõus neli aastat pärast jõustumist, kui seda ei pikendata käesoleva artikli lõike 3 alusel ega lõpetata lõigete 4 ega 5 alusel.

2. Enne käesoleva artikli lõikes 1 osutatud nelja-aastase ajavahemiku möödumist võib nõukogu erihääletusel otsustada käesoleva kokkuleppe üle uuesti läbirääkimisi pidada.

3. Nõukogu võib käesolevat kokkulepet erihääletusel pikendada ajavahemiku või -vahemike võrra, mis ei ületa kaht aastat ja mis algab või mis algavad käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nelja-aastase ajavahemiku lõppemise kuupäevast.

4. Kui uue rahvusvahelise loodusliku kautšuki kokkuleppe üle peetakse läbirääkimisi ja see jõustub käesoleva kokkuleppe mis tahes pikendamisel vastavalt käesoleva artikli lõikele 3, lõpeb käesolev pikendatud kokkulepe uue kokkuleppe jõustumisel.

5. Nõukogu võib igal ajal otsustada erihääletusel käesolev kokkulepe lõpetada, kusjuures kokkulepe lõpeb nõukogu määratud kuupäeval.

6. Olenemata käesoleva kokkuleppe lõpetamisest, jätkab nõukogu tegevust ajavahemiku jooksul, mis ei ületa kolme aastat, et organisatsioon likvideerida, sealhulgas teha tasaarveldused ja realiseerida kooskõlas artikliga 40 ja erihääletusel tehtud otsustega varad ning nõukogul on sellel ajavahemikul sellisteks eesmärkideks vajalikud volitused ja ülesanded.

7. Nõukogu teavitab hoiulevõtjat kõikidest käesoleva artikli alusel tehtud otsustest.

Artikkel 68

Reservatsioonid

Käesoleva kokkuleppe ühegi sätte suhtes ei tohi teha reservatsioone.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale kokkuleppele osutatud kuupäevadel alla kirjutanud.

KOOSTATUD seitsmeteistkümnendal veebruaril tuhande üheksasaja üheksakümne viiendal aastal Genfis, käesoleva kokkuleppe araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed.

[1] Peaassamblee 1. mai 1974. aasta otsused nr 3201 (S-VI) ja 3202 (S-VI).

[2] Ingliskeelses kokkuleppes asendatakse "of""or"-iga (vrd Procès Verbal of Rectification of the original of the Agreement drawn up at the UN Headquarters in New York on 8 January 1996).

[3] "6" asendatakse "7"-ga (vrd Procès Verbal of Rectification of the original of the Agreement drawn up at the UN Headquarters in New York on 8 January 1996).

--------------------------------------------------