I LISA

II LISA LOENDI SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED

Märkus 1:

Loendis sätestatakse tingimused, mis tuleb täita, et tooteid saab lugeda käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks.

Märkus 2:

2.1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud või valmistatud toodet. Esimeses veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või tootegrupinumber ja teises veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru kandele vastab kolmandas või neljandas veerus olev reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees “ex”, tähendab see, et 3. või 4. veeru reegel kehtib üksnes 2. veerus kirjeldatud rubriigiosa suhtes.

2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning teises veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavaid reegleid kõikide nende toodete suhtes, mis harmoneeritud süsteemis on klassifitseeritud kõnealuse grupi rubriikidesse või esimesse veergu koondatud mis tahes rubriiki.

2.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, on igas taandes kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldus, mida reguleerib 3. või 4. veeru vastav reegel.

2.4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui 4. veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3:

3.1. Käesoleva protokolli artikli 5 sätteid, mis käsitlevad päritolustaatuse omandanud tooteid, mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on omandatud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus ühenduse või Lõuna-Aafrika tehases.

Näide:

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille kohta näeb reegel ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex 7224 kuuluvast “muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest”.

Kui see eelvormitud teras on ühenduses sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loendi rubriiki ex 7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib eelvormitud terast käsitada päritolustaatusega tootena, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases või mõnes muus ühenduse tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse.

3.2. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse omandamiseks vajaliku vähima töö või töötluse, mille ületamine annab samuti päritolustaatuse; vähem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisjärgus võib päritolustaatuseta materjali kasutada, võib seda materjali kasutada ka varasemas valmistamisjärgus, kuid mitte hilisemas.

3.3. Kui reegel näeb ette, et kasutada võib “mis tahes rubriigi materjale”, võib kasutada ka samasse rubriiki kui toode kuuluvaid materjale, kui reeglis sisalduda võivatest eripiirangutest ei tulene teisiti, ilma et see piiraks 3. märkuse punkti 2 kohaldamist. Väljend “valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriigi … materjalidest” tähendab siiski seda, et kasutada võib üksnes neid tootega samasse rubriiki liigitatud materjale, mille kirjeldus erineb loendi 2. veerus esitatud tootekirjeldusest.

3.4. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.

Näide:

Rubriikidesse 5208 – 5212 kuuluvat riiet käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.

3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.)

Näide:

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest.

Näide:

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiu kujul.

3.6. Kui loendi reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat väärtust, ei või neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei või kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat esitatud protsendimäära. Lisaks sellele ei või ühegi materjali väärtus ületada tema suhtes kohaldatavat protsendimäära.

Märkus 4:

4.1. Loendis kasutatud mõiste “looduslikud kiud” tähistab muid kiude peale tehis- või sünteeskiudude. Mõiste piirdub ketruseelsetes järkudes olevate kiududega, hõlmates jäätmeid ja, kui teisiti ei ole sätestatud, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude.

4.2. Termin “looduslikud kiud” hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101 – 5105 kuuluvat lambavilla, muude loomade villa ja loomakarva, rubriikidesse 5201 – 5203 kuuluvat puuvillakiudu ja rubriikidesse 5301 – 5305 kuuluvaid muid taimseid kiude.

4.3. Loendis kasutatud terminitega “tekstiilimass”, “keemilised materjalid” ja “paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid” kirjeldatakse materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50 – 63 ja mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ning -lõnga valmistamiseks.

4.4. Mõistega “keemilised staapelkiud” tähistatakse loendis rubriikidesse 5501 – 5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või nende jäätmeid.

Märkus 5:

5.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3 ja 5.4.)

5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

— siid,

— vill,

— loomakarv,

— loomavill,

— hobusejõhv,

— puuvill,

— paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

— lina,

— kanep,

— džuut ja muud niintekstiilkiud,

— sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

— kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

— sünteesfilamentkiud,

— tehisfilamentkiud,

— polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüfenüülsulfiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— polüvinüülkloriidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

— muud sünteesstaapelkiud,

— viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud,

— muud tehisstaapelkiud,

— mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüeetrilõike,

— mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab painduvaid polüestrilõike,

— rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,

— muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted.

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiud, mis ei vasta päritolureeglitele (mis sätestavad, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), moodustada kuni 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapelkiudlõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilistest materjalidest või tekstiilimassist), ja villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada kuni 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki liigitatud lõngast valmistatud segariie või kui kasutatud puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide:

Kui kõnealune taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali, mistõttu selline taftingriie on segatoode.

Näide:

Tehis- ja puuvillasest lõngast valmistatud ning džuudist põhimikuga taftingvaip on segatoode, kuna kasutatud on kolme põhitekstiilmaterjali. Seega võib kasutada mis tahes päritolustaatuseta materjale, mis on reegliga ettenähtust hilisemas valmistamisetapis, tingimusel et nende kogumass on alla 10 % vaiba valmistamiseks kasutatud tekstiilmaterjalide massist. Nimetatud valmistamisetapis võib seega importida nii džuudist põhimikku kui ka/või tehislõnga, kui massiga seotud tingimused on täidetud.

5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad “mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist”, on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad “kahe kile vahele liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust”, on piirmäär sellise riba kohta 30 %.

Märkus 6:

6.1. Nende tekstiiltoodete puhul, mis on loendis märgistatud viitega käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (v.a vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglile, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide:

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppides 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtus võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel.

Märkus 7:

7.1. Rubriikides ex 2707, 2713 – 2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 tähendab “eritöötlus”:

a) vaakumdestilleerimist;

b) redestilleerimist väga põhjaliku fraktsioonimise abil; (1)

c) krakkimist;

d) reformeerimist;

e) ekstraheerimist selektiivlahustite abil;

f) protsessi, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldadega, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimist;

h) alküülimist;

i) isomeerimist.

7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine;

b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine; (2)

c) krakkimine;

d) reformeerimine;

e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

f) protsess, mis sisaldab kõiki järgmisi toiminguid: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või vääveltrioksiidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldadega, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimine;

h) alküülimine;

ij) isomeerimine;

k) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul) väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

l) (üksnes rubriiki 2710 kuuluvate toodete puhul) parafiinitustamine, välja arvatud filtrimine;

m) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul) vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari (2 000 kPa) ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex 2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus, värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

n) (üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate kütteõlide puhul) atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

o) üksnes rubriiki ex 2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsageduse elektrilahendusega.

7.3. Rubriikide ex 2707, 2713 – 2715, ex 2901, ex 2902 ja ex 3403 puhul ei anna lihttoimingud, nagu puhastamine, setitamine, soolatustamine, vee eraldamine, filtrimine, värvimine, märgistamine, väävlisisalduse muutmine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel või mitu sellist või nendega sarnast toimingut üheskoos päritolustaatust.

(1) Vaata koondnomenklatuuri grupi 27 selgitava lisamärkuse 4 punkti b.

(2) Vaata koondnomenklatuuri grupi 27 selgitava lisamärkuse 4 punkti b.