LEPING,  
millega kehtestatakse tingimused Šveitsi Konföderatsiooni osalemiseks programmis „Aktiivsed 
noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (2007–2013)  
EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,  
ühelt poolt ja  
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi „Šveits”,  
teiselt poolt,  
edaspidi koos „lepinguosalised”,  
ning arvestades järgmist:  
(1) Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel 21. juunil 1999 allakirjutatud seitsmele lepingule lisatud ühisdeklaratsiooniga 
on ette nähtud edasiste läbirääkimiste pidamine Šveitsi osalemiseks koolitus- ja noorsooprogrammides.  
(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustega nr 1719/2006/EÜ (  1 ) ja nr 1720/2006/EÜ (  2 ) loodi vastavalt programm 
„Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 ja tegevusprogramm elukestva õppe alal.  
(3) Otsuse nr 1719/2006/EÜ artikkel 5 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artikkel 7 näevad ette Šveitsi osaluse, tingimusel 
et kõnealuse riigiga sõlmitakse kahepoolne leping,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
Artikkel 1  
Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevus- 
programmis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”) vasta ­
valt käesolevas lepingus ning selle lahutamatu osa moodustavas 
I, II ja III lisas sätestatud tingimustele.  
Artikkel 2  
Käesolevat lepingut kohaldatakse territooriumidel, kus kohalda ­
takse liidu aluslepinguid vastavalt kõnealustes aluslepingutes 
sätestatud tingimustele, ning Šveitsi territooriumil.  
Artikkel 3  
Käesolev leping sõlmitakse programmide kehtivuse ajaks. Ilma 
et see piiraks käesoleva artikli teise lõigu kohaldamist, pikeneb 
käesolev leping automaatselt, kui liit otsustab programme 
pikendada neid seejuures muutmata, välja arvatud juhul, kui 
üks lepinguosalistest teavitab teist 30 päeva jooksul pärast programmide pikendamise otsust oma otsusest koostööd mitte 
jätkata. Pikendatud perioodi vältel on Šveitsi aastane osamaks 
sama suur kui 2013. aasta osamaks.  
Käesolevat lepingut ei pikendata, kui ühelt poolt Euroopa Ühen ­
duse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderat ­
siooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud isikute vaba liikumist 
käsitlev leping kaotab oma kehtivuse või see denonsseeritakse.  
Liit või Šveits võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma 
otsusest teist lepinguosalist. Kui lepingu lõpetamisest teatatakse 
enne 1. oktoobrit, lõpetatakse lepingu kohaldamine alates teata ­
misele järgnevast eelarveaastast. Vastasel korral lõpetatakse selle 
kohaldamine alates teisest teatamisele järgnevast eelarveaastast.  
Projekte ja meetmeid, mida rahastatakse lepingu kohaldamise 
lõpetamisele eelnenud aastate eelarvetest, jätkatakse kuni 
nende lõpuleviimiseni tingimustel, mis on kehtestatud käesole ­
vas lepingus ja selle lisades ning lepingutes, mis kehtivad nime ­
tatud projektide ja meetmete suhtes. Lepinguosalised lepivad 
vastastikku kokku kõigis muudes käesoleva lepingu lõpetamisest 
tulenevates tagajärgedes.ET 7.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 87/9  
( 1 ) ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.  
( 2 ) ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.
Artikkel 4  
Komisjoni esindajad ja programmide komiteedesse vaatlejateks 
määratud ametiasutuste esindajad konsulteerivad vajaduse korral 
ühe lepinguosalise taotlusel üksteisega käesoleva lepinguga 
hõlmatud meetmete üle. Pärast nimetatud konsultatsioone on 
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt 
poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahel 21. juunil 1999 sõlmitud 
isikute vaba liikumist käsitleva lepinguga loodud ühiskomiteel 
volitus muuta käesoleva lepingu lisasid üldjuhul kirjaliku menet ­
luse teel, kui see on vajalik, et võtta arvesse programmide suhtes 
kohaldatavaid õigusakte või Šveitsi osalemissuutlikkuse arengut. 
Lisades tehtavad muudatused jõustuvad järgmisel päeval pärast 
ühiskomitee vastava otsuse vastuvõtmist. Kui aga lepinguosali ­
sed muudavad käesoleva lepingu sätteid, jõustuvad need pärast 
lepinguosaliste vastavate sisemenetluste lõpuleviimist.  
Artikkel 5  
Lepinguosalised ratifitseerivad või sõlmivad käesoleva lepingu 
vastavalt oma siseriiklikele menetlustele. Leping jõustub teise 
kuu esimesel päeval pärast seda, kui viimane lepinguosaline 
on teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest.  Kuni esimeses lõigus nimetatud menetluste lõpuleviimiseni 
kohaldavad lepinguosalised käesolevat lepingut ajutiselt meet ­
mete suhtes, mida rahastatakse allkirjastamisele järgneva aasta 
Euroopa Liidu üldeelarvest, kuid mitte varem kui 2011. aasta 
eelarvest, tingimusel et I lisa punktis 2 osutatud tingimused on 
täidetud.  
Juhul kui üks lepinguosalistest teavitab teist sellest, et ta ei 
ratifitseeri või ei sõlmi allakirjutatud lepingut, lõpetatakse 
lepingu ajutine kohaldamine alates teatamisele järgnevast eelar ­
veaastast. Ajutise kohaldamise lõpetamise aluseks olev teatamine 
ei muuda lepinguosaliste kohustusi seoses teatamise aasta 
Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatavate projektide ja meetme ­
tega, ega Šveitsi osamaksu tasumist aasta eest, mil teatamine 
toimub.  
Artikkel 6  
Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, 
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, 
poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, 
sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik 
tekstid on võrdselt autentsed.ET L 87/10 Euroopa Liidu Teataja 7.4.2010
Съставено  в Брюксел  на петнайсети  февруари  две хиляди  и десета  година . 
Hecho en Bruselas, el quince de febrero de dos mil diez.  
V Bruselu dne patnáctého února dva tisíce deset.  
Udfærdiget i Bruxelles den femtende februar to tusind og ti.  
Geschehen zu Brüssel am fünfzehnten Februar zweitausendzehn.  
Kahe tuhande kümnenda aasta veebruarikuu viieteistkümnendal päeval Brüsselis.  
Έγινε  στις Βρυξέλλες , στις δέκα  πέντε  Φεβρουαρίου  δύο χιλιάδες  δέκα . 
Done at Brussels on the fifteenth day of February in the year two thousand and ten.  
Fait à Bruxelles, le quinze février deux mille dix.  
Fatto a Bruxelles, addì quindici febbraio duemiladieci.  
Brisel ē, divi t ūkstoši desmit ā gada piecpadsmitaj ā febru ārī. 
Priimta du t ūkstan čiai dešimt ų met ų vasario penkiolikt ą dien ą Briuselyje.  
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év február havának tizenötödik napján.  
Mag ħmul fi Brussell, fil- ħmistax-il jum ta’ Frar tas-sena elfejn u g ħaxra.  
Gedaan te Brussel, de vijftiende februari tweeduizend tien.  
Sporz ądzono w Brukseli dnia pi ętnastego lutego roku dwa tysi ące dziesi ątego.  
Feito em Bruxelas, em quinze de Fevereiro de dois mil e dez.  
Întocmit la Bruxelles, la cincisprezece februarie dou ă mii zece.  
V Bruseli d ňa pätnásteho februára dvetisícdesa ť. 
V Bruslju, dne petnajstega februarja leta dva tiso č deset.  
Tehty Brysselissä viidentenätoista päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakymmenen.  
Som skedde i Bryssel den femtonde februari tjugohundratio.ET 7.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 87/11
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā 
Europos Sajungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За Конфедерация  Швейцария  
Por la Confederación Suiza  
Za Švýcarskou konfederaci  
For Det Schweiziske Forbund  
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft  
Šveitsi Konföderatsiooni nimel  
Για την Ελβετική  Συνομοσπονδία  
For the Swiss Confederation  
Pour la Confédération suisse  
Per la Confederazione svizzera  
Šveices Konfeder ācijas v ārd ā 
Šveicarijos Konfederacijos vardu  
A Svájci Államszövetség részér ől 
Għall-Konfederazzjoni Żvizzera  
Voor de Zwitserse Bondsstaat  
W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej  
Pela Confederação Suíça  
Pentru Confedera ția Elve țian ă 
Za Švaj čiarskou konfederáciu  
Za Švicarsko konfederacijo  
Sveitsin valaliiton puolesta  
För Schweiziska edsförbundet
ET L 87/12 Euroopa Liidu Teataja 7.4.2010
I LISA  
Tingimused Šveitsi osalemiseks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal  
1. Šveits osaleb programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal (edaspidi „programmid”), 
järgides seejuures otsustes nr 1719/2006/EÜ ja nr 1720/2006/EÜ sätestatud eesmärke, kriteeriume, menetlusi ja 
tähtaegu, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti.  
2. Vastavalt otsuse nr 1719/2006/EÜ artiklis 8 ja otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 6 sätestatud tingimustele ning 
komisjoni otsustele liikmesriikide, komisjoni ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide 
rakendamisel Šveits  
— loob või nimetab asjakohase struktuuri (Šveitsi riiklik büroo) programmide meetmete rakendamise kooskõlastatud 
juhtimiseks siseriiklikul tasandil ja teeb selle üle järelevalvet;  
— võtab endale vastutuse selle eest, et Šveitsi riiklik büroo haldab usaldusväärselt talle projektide toetuseks üle antud 
rahalisi vahendeid, ning  
— võtab meetmed, et nõuetekohaselt tagada asjakohane rahastamine, audit ja finantsjärelevalve Šveitsi riikliku büroo 
üle, mille juhtimis- ja rakendamiskulude kandmises komisjon osaleb.  
Šveits võtab muud meetmed, mis on vajalikud programmide sujuvaks toimimiseks riigi tasandil.  
3. Programmides osalemiseks tasub Šveits igal aastal Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu II lisas kindlaks määratud 
tingimustel.  
4. Šveitsi asutuste, organisatsioonide ja isikute taotluste esitamise, hindamise ja valiku tingimused on samad, mida 
kohaldatakse liidu asutuste, organisatsioonide ja isikute suhtes.  
5. Selleks et tagada programmide puhul liidu mõõde, peab liidult rahalise toetuse saamiseks olema projektidesse ja 
meetmetesse kaasatud vähemalt üks partner, kes asub ühes liidu liikmesriigis.  
6. Punktis 3 osutatud Šveitsi osamaksu osa, mis eraldatakse meetmete haldamiseks Šveitsi riiklikule büroole vastavalt 
programmide eeskirjadele, väljendab nimetatud meetmete osa programmide eelarves liidu tasandil. Programmide 
juhtimise ja rakendamisega seotud Šveitsi riikliku büroo kuludes osalemine arvutatakse liidu liikmesriikidele kohalda ­
tavate kriteeriumide alusel.  
7. Olemasolevate õigusaktide raames teevad liidu liikmesriigid ja Šveits kõik selleks, et hõlbustada nende üliõpilaste, 
õpetajate, praktikantide, koolitajate, ülikoolide haldustöötajate, noorte ja muude isikute liikumist ning riigis viibimist, 
kes vastavad programmide tingimustele ning reisivad Šveitsi ja liidu liikmesriikide vahel käesoleva lepinguga hõlmatud 
meetmetes osalemise eesmärgil.  
8. Ilma et see mõjutaks Euroopa Liidu Komisjoni ja Kontrollikoja kohustusi seoses programmide järelevalve ja hindami ­
sega, teevad Šveits ja komisjon Šveitsi programmides osalemise üle pidevalt ühist järelevalvet. Šveits esitab komisjonile 
asjakohased aruanded ja võtab osa muudest liidu poolt selleks ette nähtud konkreetsetest meetmetest.  
Šveitsi, komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahelistes suhetes kohaldatakse komisjoni otsuseid liikmesriikide, komisjoni 
ja siseriiklike asutuste / riiklike büroode kohustuste kohta programmide rakendamisel ning siseriiklikele 
asutustele / riiklikele büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühiseid nõudeid, mis lisatakse komisjoni ja Šveitsi riikliku 
büroo vahel sõlmitavatele lepingutele.ET 7.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 87/13
Komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo või Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud ning Šveitsi riikliku büroo ja 
Šveitsist pärit toetuse saaja vahelised lepingud põhinevad Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse 
asjaomastel sätetel ja selle rakenduseeskirjadel, eelkõige seoses toetuste määramise ja toetuslepingute sõlmimisega. 
Kõnealuseid sätteid kohaldatakse Šveitsi osalejate suhtes samamoodi kui kõigi teiste programmides osalejate suhtes.  
Finantskontrolli, sissenõudmist ja muid pettusevastaseid meetmeid käsitlevad täiendavad eeskirjad on sätestatud III lisas.  
Kui komisjonil ei õnnestu saada tagasi täies ulatuses summasid, mis Šveitsi riiklik büroo võlgneb talle büroo süü tõttu 
toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse tulemusena, vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi 
ametiasutused.  
9. Taotluste, lepingute, aruannete ja muude programmidega seotud haldusküsimuste puhul kasutatakse komisjoniga 
suhtlemisel mõnda liidu institutsioonide ametlikest keeltest.ET L 87/14 Euroopa Liidu Teataja 7.4.2010
II LISA  
Šveitsi osamaks programmis „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammis elukestva õppe alal  
1. Programm „Aktiivsed noored”  
Selleks et osaleda programmis „Aktiivsed noored”, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises 
summas (miljonit eurot):  
Aasta 2011  Aasta 2012  Aasta 2013  
1,7 1,8  1,9  
2. Tegevusprogramm elukestva õppe alal  
Selleks et osaleda tegevusprogrammis elukestva õppe alal, tasub Šveits Euroopa Liidu üldeelarvesse osamaksu järgmises 
summas (miljonit eurot):  
Aasta 2011  Aasta 2012  Aasta 2013  
14,2  14,9  15,6  
3. Šveitsi esindajate ja ekspertide lähetuskulud ja päevarahad, mis tulenevad osalemisest vaatlejatena otsuse 
nr 1719/2009/EÜ artiklis 9 ning otsuse nr 1720/2006/EÜ artiklis 10 osutatud komiteede töös või muudel program ­
mide rakendamisega seotud koosolekutel, hüvitab komisjon samadel alustel ja samas korras, kui seda tehakse liidu 
liikmesriikide esindajate ja ekspertide puhul.  
4. Pärast käesoleva lepingu jõustumist või selle ajutise kohaldamise algust edastab komisjon iga järgneva aasta alguses 
Šveitsile rahastamisnõude, mis vastab Šveitsi osamaksule igas käesoleva lepinguga hõlmatud programmis.  
Šveitsi osamaksu väljendatakse ja makstakse eurodes.  
Šveits tasub oma osamaksu 1. märtsiks, kui ta saab komisjoni rahastamisnõude kätte enne 1. veebruarit, või hiljemalt 
30 päeva jooksul pärast rahastamisnõude kättesaamist, kui see saadakse kätte pärast 1. veebruarit.  
Iga viivitusega Šveitsi osamaksu tasumisel kaasneb kohustus tasuda intresse maksetähtpäevaks maksmata summalt. 
Intressimäär vastab Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistoimingute puhul kohaldatavale  Euroopa Liidu Teataja  
C-seerias avaldatud intressimäärale, mis kehtib selle kuu esimesel kalendripäeval, kuhu tähtpäev langeb, ning millele 
lisandub kolm ja pool protsendipunkti.ET 7.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 87/15
III LISA  
FINANTSKONTROLL, SISSENÕUDMINE JA MUUD PETTUSEVASTASED MEETMED  
I. Liidu auditid ja pettusevastased meetmed  
1. Komisjon suhtleb Šveitsis asuvate programmides osalejate ja nende alltöövõtjatega otse. Nimetatud isikud võivad 
esitada otse komisjonile asjakohase teabe ja dokumendid, mille esitamine on ette nähtud käesolevas lepingus 
osutatud õigusaktidega ja nende õigusaktide alusel sõlmitud lepingutega.  
2. Vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste 
üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust), (  1 ) mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 1995/2006, (  2 ) ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 
(millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu 
määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad), (  3 ) mida on viimati muudetud 23. aprilli 
2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, (  4 ) ning muudele käesolevas lepingus osutatud sätetele nähakse 
Šveitsis asuvate toetusesaajatega sõlmitud toetuslepingutega ette, et komisjoni töötajad või teised komisjoni voli ­
tatud isikud võivad teha igal ajal toetusesaajate või nende alltöövõtjate tegutsemiskohas finants- või muid auditeid.  
Šveitsi riikliku büroo arvepidamist ja toiminguid võivad kontrollida komisjoni töötajad või teised komisjoni 
volitatud isikud. Kontrollida võidakse ka selle struktuuri võimekust, mille Šveitsi on loonud, et rakendada käes ­
olevas lepingus osutatud programmide eeskirju ja tagada usaldusväärne finantsjuhtimine vastavalt määruse (EÜ, 
Euratom) nr 1605/2002 (mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ, Euratom) 
nr 1995/2006) ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (mida on viimati muudetud 23. aprilli 2007. aasta 
määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007) asjaomastes artiklites sätestatud kriteeriumidele.  
3. Komisjoni töötajatele või teistele komisjoni volitatud isikutele tagatakse auditite tegemiseks vajalik juurdepääs 
tegevuskohtadele, tööle ja dokumentidele ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilisel kujul olevale teabele. 
Selline juurdepääsuõigus nähakse sõnaselgelt ette lepingutes, mis sõlmitakse käesolevas lepingus osutatud õigus ­
aktide rakendamiseks. Euroopa Ühenduste Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.  
Auditeid võidakse teha pärast programmide või käesoleva lepingu kehtivuse lõppu tingimustel, mis on sätestatud 
kõnealustes lepingutes.  
4. Käesoleva lepingu raames on komisjonil/Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) õigus teha Šveitsi territooriumil 
kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruse (Euratom, EÜ) 
nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste 
finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) (  5 ) menetlussätetega.  
Kõnealune kontroll ja inspekteerimine valmistatakse ette ning need toimuvad tihedas koostöös Šveitsi määratud 
Šveitsi pädevate asutustega, kellele teatatakse piisavalt vara kontrolli ja inspekteerimise teema, eesmärk ja õiguslik 
alus, nii et nad saaksid anda kogu vajalikku abi.  
Kui asjaomased Šveitsi ametiasutused soovivad, võidakse kohapealset kontrolli ja inspekteerimist teha koos 
nendega.  
Kui programmides osalejad takistavad kohapealset kontrolli või inspekteerimist, siis annavad Šveitsi ametiasutused, 
tegutsedes kooskõlas oma riigi õigusnormidega, komisjonile/OLAFi inspektoritele sellist abi, mis võimaldab 
viimastel täita oma kohustusi seoses kohapealse kontrolli või inspekteerimisega.  
Komisjon/OLAF edastab viivitamata Šveitsi ametiasutustele kõik asjaolud või kahtlused eeskirjade eiramise juhtude 
kohta, millest ta on teada saanud kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus. Igal juhul on komis- 
jon/OLAF kohustatud eespool nimetatud asutusi teavitama sellise kontrolli ja inspekteerimise tulemustest.ET L 87/16 Euroopa Liidu Teataja 7.4.2010  
( 1 ) EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.  
( 2 ) ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.  
( 3 ) EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.  
( 4 ) ELT L 111, 28.4.2007, lk 13.  
( 5 ) EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
II. Šveitsi auditid ja pettusevastased meetmed  
1. Šveitsi riiklik pädev finantskontrolliasutus teeb programmide rakendamise üle asjaomast finantskontrolli vastavalt 
komisjoni otsuste (mis käsitlevad liikmesriikide, komisjoni ja riiklike büroode kohustusi programmi „Aktiivsed 
noored” ja elukestva õppe programmi (2007–2013) rakendamisel) artiklile 8 ning siseriiklikele asutustele/riiklikele 
büroodele mõeldud suunistes sätestatud ühistele nõuetele, mis on lisatud komisjoni ja Šveitsi riikliku büroo vahel 
sõlmitud lepingutele. Komisjonile teavitatakse viivitamata mis tahes reaalsest pettuse- ja eeskirjade eiramise juhust 
või sellealasest kahtlusest ning meetmest, mida Šveitsi riiklik büroo ja riiklikud ametiasutused on nendega seoses 
võtnud. Šveitsi tagab riiklike või liidu tehtud kontrollide tulemusena tuvastatud reaalsete pettus- ja eeskirjade 
eiramise juhtude või sellealaste kahtluste uurimise ja nõuetekohase menetlemise.  
Eeskirjade eiramisena käsitatakse käesoleva lepingu kohaselt kohaldatava liidu õiguse ajaomase sätte või lepingust 
tulenevate kohustuste rikkumist, mis tuleneb ettevõtja tegevusest või tegemata jätmisest ning kahjustab või 
kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või selle hallatavaid eelarveid põhjendamatute kulutuste tõttu.  
Pettusena käsitatakse mis tahes tahtlikku tegu või tegemata jätmist, mis on seotud järgmisega:  
— valede, ebaõigete või mittetäielike avalduste või dokumentide kasutamise või esitamisega, mille tagajärjeks on 
Euroopa Liidu üldeelarve või Euroopa Liidu poolt või nimel hallatavate eelarvete vahendite vääreraldamine või 
väärkinnipidamine;  
— konkreetse kohustuse alusel teabe avalikustamata jätmisega, millel on sama tagajärg;  
— eespool nimetatud vahendite kasutamisega muuks otstarbeks kui see, milleks need algselt eraldati.  
2. Šveitsi ametiasutused võtavad asjakohased meetmed, et hoida ära nii passiivne kui ka aktiivne korruptsioon ja et 
võidelda sellega hankemenetluse või toetuse määramise mis tahes etapis või asjaomaste lepingute rakendamise ajal.  
Aktiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega lubatakse või antakse otseselt või vahendaja kaudu 
ametnikule endale või kolmandale isikule mis tahes liiki soodustus vastutasuks selle eest, et ta oma teenistusko ­
hustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või ametiülesande täitmisega seotud 
toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.  
Passiivse korruptsioonina käsitatakse tahtlikku tegu, millega ametnik otseselt või vahendaja kaudu taotleb või saab 
mis tahes liiki soodustusi endale või kolmandale isikule või võtab vastu lubaduse sellise soodustuse saamise kohta 
selle eest, et ta oma teenistuskohustusi rikkudes sooritaks või jätaks sooritamata oma ametiülesandeks oleva või 
ametiülesande täitmisega seotud toimingu viisil, mis kahjustab või võib kahjustada Euroopa Liidu finantshuve.  
3. Šveitsi ametiasutused ja programmide rakendamise eest vastutavad töötajad võtavad kõik ettevaatusabinõud, et 
hoida ära võimalik huvide konflikt ning teavitavad viivitamata komisjoni, kui on olemas selline huvide konflikt või 
olukord, kus selline huvide konflikt võib tekkida.  
III. Konfidentsiaalsus  
Käesolevast lisast tuleneva mis tahes vormis edastatud või saadud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise 
kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on Šveitsi õiguse kohaselt ette nähtud samalaadsele teabele ning sisaldub 
liidu institutsioonide suhtes kohaldatavates asjaomastes sätetes. Sellist teavet võib edastada ainult neile isikutele 
liidu institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis, kelle ülesanded seda nõuavad, samuti ei tohi seda teavet kasutada 
muul eesmärgil kui lepinguosaliste finantshuvide tõhusaks kaitseks.  
IV. Haldusmeetmed ja -karistused  
Ilma et see piiraks Šveitsi kriminaalõiguse kohaldamist, võib komisjon rakendada haldusmeetmeid ja -karistusi, mis on 
ette nähtud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mida on viimati muudetud 13. detsembri 2006. aasta määru ­
sega (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, ning määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, mida on viimati muudetud 
23. aprilli 2007. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 478/2007, ning nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega 
(EÜ, Euratom) nr 2988/95 (Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta) (  1 ).ET 7.4.2010 Euroopa Liidu Teataja L 87/17  
( 1 ) EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
V. Sissenõudmine  
Komisjoni kaudse tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul vastutab Šveitsi riiklik büroo summade 
sissenõudmise taotluste väljaandmise eest ja mis tahes õigusliku meetme rakendamise eest toetusesaaja suhtes, 
konsulteerides komisjoniga. Šveitsi riikliku büroo süü tõttu toime pandud eeskirjade eiramise, hooletuse või pettuse 
korral vastutavad tagasisaamata summade eest Šveitsi ametiasutused.  
Komisjoni otsese tsentraliseeritud halduse alla kuuluvate meetmete puhul on otsused, mis komisjon on teinud 
käesoleva lepingu raames ja mis sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikutele peale riikide, Šveitsis täitedokumendi 
staatusega. Täitmisele kohaldatakse Šveitsis kehtivat tsiviilmenetlust. Otsusele lisatakse selle täitekorraldus ega nõuta 
muid formaalsusi kui otsuse autentsuse tõestamine, milleks Šveitsi valitsus nimetab ametiasutuse ning teeb selle 
komisjonile teatavaks. Pärast seda, kui nimetatud formaalsused on komisjoni taotlusel täidetud, saab komisjon alus ­
tada täitemenetlust siseriikliku õiguse kohaselt, pöördudes otse pädeva asutuse poole. Komisjoni otsuse õiguspärasuse 
üle on õigus otsustada Euroopa Liidu Kohtul.  
Samadel tingimustel viiakse täide Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis on tehtud käesoleva lepingu reguleerimisalasse 
kuuluvas lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.  
NÕUKOGU DEKLARATSIOON ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA KOMITEEDE KOOSOLEKUTEL  
Nõukogu lepib kokku, et Šveitsi esindajad osalevad programmi „Aktiivsed noored” ja tegevusprogrammi elukestva õppe 
alal (2007–2013) komiteede koosolekutel nende punktide arutamisel, mis käsitlevad Šveitsiga seotud küsimusi. Šveitsi 
esindajatel ei ole õigust viibida nimetatud komiteede hääletamise juures.ET L 87/18 Euroopa Liidu Teataja 7.4.2010