TÕLGE
PROTOKOLL
1991. aasta Alpi konventsiooni rakendusprotokoll pinnasekaitse valdkonnas
Pinnasekaitseprotokoll
Preambul
SAKSAMAA LIITVABARIIK,
AUSTRIA VABARIIK,
PRANTSUSE VABARIIK,ITAALIA VABARIIK,LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK,MONACO VÜRSTIRIIK,
SLOVEENIA VABARIIK,
ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON
ningEUROOPA ÜHENDUS,VASTAVALT nende 7. novembri 1991. aasta Alpide kaitse konventsioonist (Alpi konventsioon) tulenevale ülesandele
tagada Alpide piirkonna terviklik kaitsepoliitika ja säästev areng;
VASTAVALT Alpi konventsiooni artikli 2 lõigetest 2 ja 3 tulenevatele kohustustele;
PINNASELE tekitatavate kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete kahjude vähendamiseks, eelkõige kasutades pinnast säästvaid
põllumajandus- ja metsandustootmisviise, kasutades pinnast säästlikult, tõkestades erosiooni ning piirates pinnase isolee-
rimist;
TÕDEDES, et Alpi pinnase kaitse, selle säästev majandamine ja looduslike funktsioonide taastamine muudetud aladel on
üldsuse huvides;
TÕDEDES, et Alpid kui üks Euroopa suurimaid rikkumata looduslikke alasid, hõlmavad mitmekesist looduskeskkonda ja
äärmiselt tundlikke ökosüsteeme, mille talitlusvõime tuleb säilitada;
OLLES VEENDUNUD, et kohalikul elanikkonnal peab olema võimalus määratleda oma sotsiaalset, kultuurilist ja majan-
duslikku arengut ning osaleda selle arengu elluviimisel olemasoleva institutsioonilise korralduse raames;
OLLES TEADLIKUD, et ühelt poolt kujutab Alpide piirkond olulist elu- ja majandustegevuse raamistikku kohaliku
elanikkonna jaoks ning puhkeala teiste piirkondade elanikele ning et teiselt poolt võivad tihedalt Alpide piirkondakoondunud erinevad kasutusvajadused seada ohtu pinnase funktsioonide säilimise ning et sellest tulenevalt tuleb majan-
dushuvid ühitada keskkonnanõuetega;ET 22.12.2005 Euroopa Liidu Teataja L 337/29
TÕDEDES, et pinnasel on eriline koht ökosüsteemides, et selle esialgsel kujul taastumine ning kahjustatud pinnase
taastamine toimub väga aeglaselt, et Alpide piirkonna topoloogilise eripära tõttu võib pinnaseerosioon intensiivistuda,
et ühelt poolt on pinnas saasteainete koguja ning et teiselt poolt võib saastatud pinnas olla imendunud saasteaineteallikaks ümbruskonna ökosüsteemide jaoks ning võib kujutada ohtu inimesele, loomadele ja taimedele;
OLLES TEADLIKUD, et pinnase kasutamine, eriti linnastumise, tööstuse ja käsitöö, infrastruktuuride, kaevandamise,
turismi, põllu- ja metsamajanduse ning transpordi arengu tõttu, võib kaasa tuua pinnase kvalitatiivse ja kvantitatiivsekahjustamise ning et vastavalt tuleks kohaldada asjakohaseid ja terviklikke ennetusmeetmeid ning pakkuda pinnasekaitseks välja kahjusid piiravad ja tervendavad meetmed;
ARVESTADES, et pinnase kaitse mõjutab teisi poliitikavaldkondi Alpide piirkonnas ning et see tuleb järelikult kooskõ-
lastada teiste valdkondade ja sektoritega;
OLLES VEENDUNUD, et teatavaid probleeme saab lahendada üksnes piiriüleselt ning et need nõuavad Alpi riikide
ühismeetmeid, mille peavad ellu viima lepingu allakirjutanud pooled vastavalt olemasolevatele vahenditele,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Eesmärgid
1. Käesoleva protokolli eesmärk on Alpi konventsiooni
osaliste võetud pinnasekaitse alaste kohustuste täitmine.
2. Alpide pinnast tuleb säästval viisil säilitada, et see saaks:
1. täita oma looduslikku funktsiooni:
a) inimeste, loomade, taimede ja mikroorganismide elatusal-
lika ja elukeskkonnana;
b) looduse ja maastiku tähtsa osana;
c) ökoloogilise tasakaalu lahutamatu elemendina, eelkõige
seoses vee ja toitainete ringlusega;
d) ainevarude muundamis- ja reguleerimiskeskkonnana, eriti
tänu oma filtreerimisvõimele, puhvriefektile ja reservuaa-riomadustele, eelkõige seoses põhjavee kaitsega;
e) geenivaramuna;
2. funktsioneerida loodus- ja kultuuriloo arhiivina ning
3. täita oma funktsioone:a) põllumajandus-, sealhulgas rohumaaviljelus- ja metsama-
janduspaigana;
b) inimasustus- ja turisminduskohana;c) muude kaubanduslike eesmärkide täitmise, transpordi-,
tarnimis- ja turustamistegevuse, vee- ja jäätmekäitlusekohana;
d) loodusvarade allikana.
Eelkõige tuleb tagada ja säilitada pinnase kui ökoloogilise tasa-
kaalu põhielemendi ökoloogilised funktsioonid pikas perspek-tiivis nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt. Soodustada tulebkahjustatud pinnase taastamist.
3. Kavandatud meetmete eesmärk on eelkõige igale asuko-
hale sobiv pinnase kasutamine, maa säästlik kasutamine, pinna-
seerosiooni ja pinnasestruktuuri kahjustava muutmise enneta-mine ning pinnast saastavate ainete koguste vähendamine.
4. Eelkõige tuleb säilitada ja edendada Alpide piirkonnale
omast pinnase mitmekesisust ning sellele iseloomulikkeasupaiku.
5. Sellepärast on eriti oluline ennetuspõhimõte, mis hõlmab
pinnase funktsioneerimise kaitsmist, pinnase erinevatel eesmär-kidel kasutamise võimalust ning pinnase säilitamist tulevastelepõlvedele säästva arengu otstarbeks.ET L 337/30 Euroopa Liidu Teataja 22.12.2005
Artikkel 2
Põhikohustused
1. Protokolliosalised kohustuvad võtma vajalikud õigus- ja
haldusmeetmed, et tagada pinnasekaitse Alpide piirkonnas.Nende meetmete järelevalve toimub siseriiklike pädevateasutuste vastutusel.
2. Pinnase funktsioneerimise ränga ja pideva ohustamise
korral peavad üldjuhul kaitseaspektid olema kasutusaspektidesuhtes ülekaalus.
3. Protokolliosalised uurivad võimalusi toetada käesolevas
Alpide piirkonna pinnasekaitseprotokollis osutatud meetmeidmaksu- ja/või finantsmeetmetega. Pinnasekaitsega ning pinnasesäästliku ja keskkonnasõbraliku kasutamise eesmärkidegakokkusobivad meetmed peaksid pälvima erilise toetuse.
Artikkel 3
Eesmärkide arvessevõtmine teistes poliitikavaldkondades
Protokolliosalised kohustuvad arvestama käesoleva protokolli
eesmärke ka oma teistes poliitikavaldkondades. Alpides kehtibsee eelkõige territooriumi planeerimise, linnaplaneerimise, trans-pordi, energiamajanduse, põllumajanduse ja metsanduse, toorai-nekasutuse, kaubanduse, tööstuse, turismi, looduskaitse ja maas-tikuhoolduse, veemajanduse ja jäätmekäitluse ning õhu kvali-teedi sektori puhul.
Artikkel 4
Piirkondlike ja kohalike asutuste osalus
1. Olemasoleva institutsioonilise korralduse raames määratleb
iga protokolliosaline otseselt asjassepuutuvate institutsioonidening piirkondlike ja kohalike asutuste vahelise koordineerimiseja koostöö parima taseme, et edendada solidaarvastutust, eriti
sünergia kasutamisel ja arendamisel seoses Alpide piirkonnas
pinnasekaitsepoliitika kohaldamise ning sellest tulenevate meet-mete rakendamisega.
2. Otseselt asjassepuutuvad piirkondlikud ja kohalikud
asutused osalevad olemasolevas institutsioonilises raamistikusja vastavalt oma pädevusele nende poliitikavaldkondade etteval-mistamise ja elluviimise erinevates etappides.
Artikkel 5
Rahvusvaheline koostöö
1. Protokolliosalised toetavad tugevdatud rahvusvahelist
koostööd vastavate pädevate institutsioonide vahel eelkõigepinnasekatastri koostamise, pinnase süstemaatilise seire, kaitstud
alade ja saastatud alade piiritlemise ja järelevalve ning riskialade,samuti andmebaaside loomise ja ühitamise, Alpi pinnase kaitsealase teadustegevuse koordineerimise ning vastastikuse teavita-mise osas.
2. Protokolliosalised kohustuvad kõrvaldama Alpide piir-
konna piirkondlike ja kohalike asutuste rahvusvahelist koostöödtakistavad asjaolud ning soodustama ühiste probleemide lahen-damist kõige asjakohasemal tasemel.
3. Kui pinnasekaitsega seonduvate meetmete määratlemisel
on hõlmatud riiklik või rahvusvaheline pädevus, peab piirkond-
likel ja kohalikel asutustel olema võimalus esindada tõhusal viisil
elanikkonna huve.
II PEATÜKK
ERIMEETMED
Artikkel 6
Alade piiritlemine
Protokolliosalised jälgivad, et kaitsealade piiritlemisel on kaitset
vääriv pinnas võrdväärselt hõlmatud. Eelkõige tuleb säilitadaiseloomulikud või maa arengu tundmise seisukohast erilisthuvi pakkuvad pinnase ja kivimite formatsioonid.
Artikkel 7
Pinnase säästlik ja ettevaatlik kasutamine
1. Territooriumi planeerimise ja säästva arengu protokolli
artikli 9 kolmandas lõikes osutatud kavade ja/või programmide
koostamisel ning elluviimisel tuleb arvesse võtta pinnasekaitsevajadusi, eelkõige pinnase ja maa säästlikku kasutamist.
2. Pinnase isoleerimise ja hõivamise piiramiseks jälgivad
protokolliosalised maad säästvate ja pinnast hoidvate ehitusvii-side kasutamist. Inimasustuse puhul kasutavad nad eelistatavaltolemasolevaid alasid, piirates asustatud alade laienemist.
3. Hinnates suurprojektide ruumiga seonduvat ja keskkon-
naalast vastavust kaubanduse ja tööstuse, ehituse ja infrastruk-tuuride, eelkõige transpordi, energia ja turismi valdkondades,tuleb riiklike menetluste raames arvesse võtta Alpide piirkonnapinnase kaitset ja vähest vaba pinda.ET 22.12.2005 Euroopa Liidu Teataja L 337/31
4. Kui looduslikud tingimused võimaldavad, tuleb pinnas,
mida enam ei kasutata või mida on kahjustatud (eelkõigeprügilad, puistangud, infrastruktuurid või suusarajad), taastadavõi rekultiveerida.
Artikkel 8
Maavarade säästlik kasutamine ja pinnast säästev kaevanda-
mine
1. Protokolliosalised jälgivad, et pinnasest kaevandatud
maavara kasutatakse säästlikult. Nad korraldavad selle nii, eteelistatavalt tarvitatakse asendusaineid ning et kasutatakse ärakõik taaskasutusvõimalused või et nende arendamist soodusta-takse.
2. Pinnasest kaevandatava maavara kaevandamisel, töötle-
misel ja kasutamisel tuleb vähendada pinnase teiste funktsioo-nide ohustamist. Pinnase funktsioneerimise kaitse seisukohasterilise tähtsusega aladel ja joogivee võtmiseks mõeldud aladeltuleks maavara kaevandamisest loobuda.
Artikkel 9
Märgalade ja turbaväljade pinnase säilitamine
1. Protokolliosalised kohustuvad säilitama kõrgeid ja mada-
laid turbavälju. Selleks tuleks keskmise tähtaja jooksul ette nähatäielikult turba aseaine kasutamine.
2. Märgaladel ja turbaväljadel tuleb kuivendusmeetmeid
piirata olemasolevate võrkude hooldamisega, välja arvatudõigustatud erandjuhud. Tuleks soodustada juba kuivendatudalade loodusliku seisundi taastamise meetmeid.
3. Üldjuhul ei tohiks soiseid pinnaseid kasutada või kui neid
põllumajanduses kasutatakse, tuleks seda teha nii, et säiliksnende eripära.
Artikkel 10
Ohustatud alade määratlemine ja hooldamine
1. Protokolliosalised lepivad kokku geoloogiliste, hüdrogeo-
loogiliste ja hüdroloogiliste, eelkõige pinnaliikumise (lihked,mudavoolud, varingud), laviinide ja üleujutuse riskidega Alpidealade kaardistamises, nende katastris arvelevõtmises ja vajadusekorral ohustatud alade määratlemises. Vajaduse korral tulebarvesse võtta seismilisi riske.2. Protokolliosalised jälgivad, et ohustatud aladel rakenda-
takse võimaluste piires looduslähedasi ehitusmeetodeid ningkasutatakse maastikutingimustesse sobivaid kohalikke ja tradit-sioonilisi materjale. Neid meetmeid tuleb toetada asjakohastemetsandusmeetmetega.
Artikkel 11
Erosiooniohuga Alpide piirkondade määratlemine ja hool-
damine
1. Protokolliosalised lepivad kokku lauserosioonist puudu-
tatud Alpide piirkondade kaardistamises ja nende arvelevõtmises
pinnasekatastris pinnaseerosiooni kvantifikatsiooni võrreldavate
kriteeriumide järgi, kui see on materiaalse vara kaitseks vajalik.
2. Pinnaseerosiooni tuleb piirata vältimatu miinimumini.
Pinnaseerosiooni ja maalihete tõttu kahjustunud alasid tulekstaastada ulatuses, mis on vajalik inimese ja materiaalse varakaitseks.
3. Inimese ja materiaalse vara kaitseks tuleks hüdraulika vald-
konnas, ehituses ja metsanduses eelistatavalt kasutada looduslä-hedasi meetodeid, et pidurdada veest põhjustatud erosiooni ningvähendada pindmise äravoolu mõju.
Artikkel 12
Põllumajandus, rohumaaviljelus ja metsandus
1. Pinnase kaitsmiseks erosiooni ja kahjuliku tihendamise
vastu kohustuvad protokolliosalised kasutama põllumajandus-,rohumaaviljelus- ja metsandusalaseid häid tavasid, mis sobivadkohalike tingimustega.
2. Väetiste või taimekaitsevahendite kasutamise tagajärjel
pinnasesse imendunud ainete osas töötavad protokolliosalisedvälja ja rakendavad heade tehniliste tavade ühiseid kriteeriume.
Väetiste olemus ja kogus ning nende laotamise hooaeg tuleb
kohandada vastavalt taimede vajadustele, arvestades pinnasesleiduvaid toitaineid ja orgaanilisi aineid, ning kasvu- ja keskkon-natingimustele. Sellele aitavad kaasa ökoloogiliste/bioloogiliste jaintegreeritud tootmismeetodite rakendamine ning karilooma-dega seonduva sobitamine looduslike kasvutingimustega.
3. Alpi karjamaadel tuleb eriti mineraalväetiste ja sünteesitud
taimekaitsevahendite kasutamist vähendada miinimumini.Tuleks loobuda kanalisatsioonijääkide kasutamisest.ET L 337/32 Euroopa Liidu Teataja 22.12.2005
Artikkel 13
Metsandus- ja muud meetmed
1. Seoses mägimetsadega, mis kaitsevad suurel määral ennast
ise, või eelkõige asustatud alade, transpordiinfrastruktuuri, põllu-majandusmaa ja muude sarnaste piirkondadega kohustuvadprotokolliosalised pidama esmatähtsaks selliste metsade kaitse-funktsiooni ning suunama oma metsamajandust nii, et see kait-sefunktsioon säiliks. Mägimetsi tuleb säilitada nende kasvu-kohas.
2. Eriti tuleb metsa kasutamisel ja hooldamisel vältida pinna-
seerosiooni ja pinnase kahjulikku tihendamist. Selleks edenda-takse kasvukohale sobivat metsandust ja metsade looduslikkutaastamist.
Artikkel 14
Turismiinfrastruktuuride mõju
1. Protokolliosalised toimivad kõige asjakohasemal viisil, et:
—välditaks turismitegevuse negatiivset mõju Alpide pinnasele,
—intensiivse turismi tagajärjel muudetud pinnas stabiliseeritaks
eelkõige ja nii palju kui võimalik taimkatte taastamise ja
looduslähedase tehnoloogia kasutamise teel. Edasist kasutust
tuleks suunata selliselt, et pinnase kahjustamine ei korduks,
—suusaradade ehitus- ja tasanduslube antaks kaitsefunktsioo-
niga metsades ainult erandkorras ning juhul, kui on ettenähtud hüvitusmeetmed, ja et lube ei antaks ebastabiilsetelaladel.
2. Suusaradade ettevalmistamisel kasutatavad keemilised ja
bioloogilised lisandid on lubatud vaid juhul, kui nende kokku-sobivus keskkonnaga on tõendatud.
3. Kui täheldatakse olulist kahju pinnasele ja taimestikule,
võtavad protokolliosalised esimesel võimalusel vajalikudmeetmed nende tervendamiseks.
Artikkel 15
Saasteainete pinnasesse imendumise piiramine
1. Protokolliosalised teevad kõik endast oleneva, et vähen-
dada ennetavate meetmete abil saasteainete pinnasesse imendu-mist atmosfäärist, veest, jäätmetest ja keskkonnale kahjulikestainetest. Esmatähtsad on meetmed, millega piiratakse emissiooniselle allikates.2. Et vältida pinnase saastumist ohtlike ainete kasutamise
tõttu, võtavad protokolliosalised vastu tehnilised sätted, kehtes-tavad kontrolltoimingud ning viivad läbi uurimisprogramme jateavitustööd.
Artikkel 16
Keskkonnale sobivate sulatus- ja liivatusmaterjalide kasuta-
mine
Protokolliosalised kohustuvad vähendama miinimumini sulatus-
soola kasutamist ning kasutama võimaluse piires libisemisvasta-seid ja vähem saastavaid vahendeid, näiteks kruusa ja liiva.
Artikkel 17
Saastatud pinnas, keskkonnalased kohustused, jäätmekäit-
lusprogrammid
1. Protokolliosalised kohustuvad üle vaatama ja dokumentee-
rima oma keskkonnaalased kohustused ning kahtlased prügilad(keskkonnaalaste kohustuste register), et analüüsida selliste piir-kondade seisukorda ja hinnata võrdlusmeetodite abil nendegaseonduvat võimalikku ohtu.
2. Et vältida pinnase saastamist ning tagada keskkonnale
sobiv jäätmete ja jääkainete eeltöötlemine, käitlemine ja kõrval-damine, tuleb välja töötada ja ellu viia jäätmekäitlusprogrammid.
Artikkel 18
Lisameetmed
Protokolliosalistel on õigus võtta lisaks käesolevas protokollis
käsitletud meetmetele pinnase kaitseks lisameetmeid.
III PEATÜKK
TEADUSUURINGUD, KOOLITUS JA TEAVITAMINE
Artikkel 19
Teadusuuringud ja seire
1. Protokolliosalised edendavad ja ühtlustavad tihedas koos-
töös teadusuuringuid ja süstemaatilist seiret, mis on vajalikudkäesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks.
2. Protokolliosalised jälgivad, et teadusuuringute ja süstemaa-
tilise seire siseriiklikul tasandil saadud tulemused integreeritaksühtsesse püsivasse seire- ja teabesüsteemi ning et need oleksidavalikkusele kättesaadavad olemasolevas institutsioonilisesraamistikus.ET 22.12.2005 Euroopa Liidu Teataja L 337/33
3. Protokolliosalised lepivad kokku, et võtavad Alpi pinnase-
kaitse teadusprojektide koordineerimisel arvesse muid siserii-klikke ja rahvusvahelisi teadusuuringute arengusuundi ningkavandavad ühist teadustegevust.
4. Erilist tähelepanu pööratakse inimtegevusest tingitud
pinnase tundlikkuse ja pinnase taastumisvõime hindamiselening vastavate sobivaimate tehnoloogiate uuringutele.
Artikkel 20
Ühitatud andmebaaside koostamine
1. Protokolliosalised lepivad kokku Alpide teabe- ja seiresüs-
teemi raames võrreldavate andmebaaside loomises (pedoloogi-lised parameetrid, proovivõtud, analüüsimeetodid, hindamine)ning teabevahetuse võimalustes.
2. Protokolliosalised lepivad kokku pinnasele kahjulikud
ained, mida analüüsitakse esmajärjekorras, ning kehtestavadvõrreldavad hinnangukriteeriumid.
3. Protokolliosalised püüavad luua nende hindamiste alusel
ning ühitatud meetodite järgi Alpide piirkonna pinnase seisundi
ülevaatliku registri, võttes arvesse geoloogilist ja hüdroloogilistseisundit.
Artikkel 21
Alaliste vaatluspiirkondade loomine ja keskkonnaseire
koordineerimine
1. Protokolliosalised kohustuvad looma Alpide piirkonnas
alalised vaatluspiirkonnad (kontroll ja järelevalve) ning integree-rima need ülealpilisse pinnasevaatluse võrku.
2. Protokolliosalised lepivad kokku, et koordineerivad oma
riiklikke pinnasevaatluse programme koos õhu-, vee-, taimes-tiku- ja loomastikuvaldkonna keskkonnainstitutsioonidega.
3. Nende programmide raames loovad protokolliosalised
võrreldavate kriteeriumide järgi pinnaseproovide pangad.
Artikkel 22
Koolitus ja teavitamine
Protokolliosalised soodustavad alg- ja kutsealast koolitust ning
avalikkuse teavitamist seoses käesoleva protokolli eesmärkide jameetmete ning protokolli elluviimisega.IV PEATÜKK
ELLUVIIMINE, KONTROLL JA HINDAMINE
Artikkel 23
Elluviimine
Protokolliosalised kohustuvad jälgima käesoleva protokolli ellu-
viimist ja võtma olemasoleva institutsioonilise korralduseraames kõik asjakohased meetmed.
Artikkel 24
Kohustuste täitmise kontrollimine
1. Protokolliosalised annavad alalisele komiteele regulaarselt
aru käesoleva protokolli eesmärkide täitmiseks võetud meetme-test. Aruannetes käsitletakse ka võetud meetmete tõhusust. Alpikonverentsil määratakse kindlaks aruannete esitamise sagedus.
2. Alaline komitee vaatab need aruanded läbi, et kontrollida,
kas protokolliosalised on käesolevast protokollist tulenevadkohustused täitnud. Komitee võib taotleda asjaomastelt proto-
kolliosalistelt ka lisateavet või kasutada teisi teabeallikaid.
3. Alaline komitee koostab Alpi konverentsi jaoks aruande
selle kohta, kuidas protokolliosalised on täitnud käesolevastprotokollist tulenevaid kohustusi.
4. Alpi konverents võtab komisjoni aruande teadmiseks. Kui
konverents täheldab kohustuste mittetäitmist, võib ta vastuvõtta soovitusi.
Artikkel 25
Sätete tõhususe hindamine
1. Protokolliosalised uurivad ja hindavad regulaarselt käeso-
leva protokolli sätete tõhusust. Kui see on vajalik protokollissõnastatud eesmärkide täitmiseks, näevad nad ette käesolevaprotokolli asjakohaste muudatuste vastuvõtmise.
2. Olemasolevas institutsioonilises raamistikus ühinevad piir-
kondlikud ja kohalikud asutused selle hindamisega. Nõu võibpidada ka antud valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisat-sioonidega.ET L 337/34 Euroopa Liidu Teataja 22.12.2005
V PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 26
Alpi konventsiooni ja protokolli vahelised seosed
1. Käesoleva protokolli näol on tegemist protokolliga Alpi
konventsiooni artikli 2 ja teiste asjakohaste artiklite tähenduses.
2. Käesoleva protokolli osaliseks võivad saada ainult Alpi
konventsiooni osalised. Alpi konventsiooni mis tahes denons-seerimine tähendab ühtlasi ka käesoleva protokolli denonsseeri-mist.
3. Kui Alpi konverents arutab käesoleva protokolliga seotud
küsimusi, on hääleõiguslikud üksnes käesoleva protokolliosalised.
Artikkel 27
Allakirjutamine ja ratifitseerimine
1. Käesolev protokoll avatakse allakirjutamiseks Alpi
konventsioonile allakirjutanud riikide ja Euroopa Ühendusejaoks 16. oktoobril 1998 ning hoiulevõtja Austria Vabariigi
juures alates 16. novembrist 1998.
2. Käesolev protokoll jõustub nende protokolliosaliste jaoks,
kes on väljendanud oma nõusolekut protokolliga liituda, kolmkuud pärast seda kuupäeva, mil kolm riiki on hoiule andnudratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja.
3. Nende protokolliosaliste suhtes, kes väljendavad hiljem
nõusolekut protokolliga ühineda, jõustub protokoll kolm kuudpärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiu-
leandmist. Protokolli muudatuste jõustumisel liituvad kõikuued protokolliosalised juba muudetud protokolliga.
Artikkel 28
Teated
Hoiulevõtja teatab igale preambulis nimetatud riigile ja Euroopa
Ühendusele seoses käesoleva protokolliga:
a) igast allakirjutamisest;b) igast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiu-
leandmisest;
c) igast jõustumiskuupäevast;d) igast protokolliosalise või protokolli allkirjastaja avaldusest;e) igast denonsseerimisest protokolliosalise poolt, sealhulgas ka
selle jõustumisajast.
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokol-
lile alla kirjutanud.
Koostatud tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksanda aasta
oktoobrikuu kuueteistkümnendal päeval Bledis prantsuse, saksa,itaalia ja sloveeni keeles, kusjuures kõik neli teksti on võrdselt
siduvad; originaaltekst antakse hoiule Austria riigiarhiivi. Hoiu-
levõtja edastab kinnitatud koopia igale allakirjutanud protokol-liosalisele.ET 22.12.2005 Euroopa Liidu Teataja L 337/35