Euroopa Majandusühenduse ja Islandi Vabariigi vaheline

leping

haridus- ja koolitusalase koostöö rajamisekohta programmi Erasmus raames

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS,

edaspidi ühendus, ja

ISLANDI VABARIIK,

edaspidi Island,

edaspidi mõlemad nimetatud lepinguosalised,

ning arvestades, et:

ühendus on võtnud vastu üliõpilaste liikumisega seotud Euroopa Ühenduse tegevuskava, edaspidi nimetatud Erasmus;

lepinguosalistel on ühine huvi koostöö vastu kõnealuses valdkonnas, mis moodustab osa ühenduse ja EFTA riikide vahelisest laiemast koostööst hariduse ja tööalase koolituse vallas eesmärgiga aidata kaasa dünaamilisele ja homogeensele arengule selles valdkonnas;

eelkõige ühenduse ja Islandi vaheline koostöö, mille eesmärk on aidata kaasa Erasmusele seatud eesmärkide saavutamisele ülikoolidevahelise koostöövõrgustiku raames ning milles on kaasatud ühendus ja EFTA riigid, suurendab oma olemuse tõttu tervikuna Erasmuse allprogrammide mõju inimressursside kutseoskuse taseme tõstmisel ühenduses ja Islandis;

seetõttu loodavad lepinguosalised saada vastastikust kasu Islandi osalemisest Erasmuses;

edukas koostöö kõnealuses valdkonnas eeldab mõlemalt poolelt üldiste kohustuste võtmist täiendavate pingutuste tegemiseks, et soodustada üliõpilaste liikumist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Ühenduse ja Islandi vahel seatakse sisse koostöö ülikoolidevahelise koostöö ja üliõpilaste liikumise osas Erasmuse rakendamise raames. Programmi Erasmus allprogrammid on esitatud I lisas.

Artikkel 2

Käesolevas lepingus kasutatakse mõistet "ülikool" igat liiki keskharidusjärgse haridus-ja koolitusasutuste kohta, mis pakuvad vastavalt vajadusele täiendõppe raames vastava taseme kvalifikatsiooni või diplomit olenemata sellest, kuidas selliseid asutusi nimetavad lepinguosalised.

Üliõpilased, kes on registreerunud nimetatud asutustesse ükskõik millises õppevaldkonnas, vastavad abi saamise kriteeriumitele programmi Erasmus raames kuni doktoritaseme (kaasa arvatud) saavutamiseks tingimusel, et külalisülikoolis läbitud õppeperiood, mis on ühilduv üliõpilase koduülikooli õppekavaga, moodustab osa tema kutseõppest.

Programm Erasmus ei hõlma uurimistöö ja tehnoloogilise arenguga seotud tegevust.

Artikkel 3

Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, siis käesoleva lepingu I lisas esitatud viiteid ühenduse liikmesriikidele tuleb käesoleva lepingu tähenduses lugeda ka viideteks Islandile.

Erasmuse erinevate allprogrammide osas kohaldatakse Islandi ülikoolide osalemisele Erasmuse üritustes eritingimusi ja -eeskirju, mis on sätestatud käesolevas artiklis.

1. Allprogramm 1: Euroopa ülikoolide võrgu loomine ja käigushoidmine

1) Islandi ülikoolid võivad ametlikult osaleda ülikoolidevahelises koostööprogrammis ja saada selleks rahalisi vahendeid. Ühenduse ja Islandi ülikoolide vahelise koostöövõrgu loomisel tuleb eelistada mitmepoolseid ülikoolidevahelisi koostööprogramme. Kooskõlas selle põhimõttega peavad ülikoolidevahelised koostööprogrammid hõlmama ülikoole vähemalt kahest ühenduse liikmesriigist. Käesoleva lepingu esimesel kehtivusaastal vastab siiski vähemalt ühe ühenduse liikmesriigi ülikooli või ülikoole hõlmav ülikoolidevaheline koostööprogramm erandkorras rahalise toetuse saamise kriteeriumitele.

2) Ainult Islandi ja EFTA riikide ülikoolide vahelised üritused, isegi kui nimetatud riikidel on koostööleping ühendusega Erasmuse osas, ei vasta rahalise toetuse saamise tingimustele.

3) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud asjaoludel saavad Islandi ülikoolid rahalist toetust kõnealuses allprogrammis nimetatud meetmetest samadel alustel ja tingimustel nagu ühenduse liikmesriikide ülikoolid.

2. Allprogramm 2: Erasmuse stipendiumiskeem

1) Erasmuse stipendiume võib anda Islandi üliõpilastele selleks, et hõlbustada nende õppeaega ühenduse liikmesriikides ja vastupidi. Sellised üliõpilased on ühenduse liikmesriikide või Islandi kodanikud või alalised elanikud. Stipendiume ei anta Islandi üliõpilastele selleks, et hõlbustada nende õppeaega teises EFTA riigis (või vastupidi), isegi kui sellisel riigil on koostööleping ühendusega Erasmuse osas.

2) Erasmuse stipendiume Islandi ülikoolidest tulevatele üliõpilastele hallatakse Islandis asuva pädeva asutuse kaudu, mille määrab Island selleks eesmärgiks.

3) Lõigetes 1 ja 2 sätestatud asjaoludel võivad Islandi üliõpilased saada rahalist toetust käesoleva lepingu I lisa allprogrammis 2 viidatud meetmetest samadel alustel ja tingimustel nagu ühenduse liikmesriikide üliõpilased.

3. Allprogramm 3: Meetmed üliõpilaste liikumise edendamiseks diplomite ja õppeperioodide akadeemilise tunnustamise kaudu

4. Allprogramm 4: Täiendavad meetmed üliõpilaste liikumise edendamiseks ühenduses

Artikkel 4

1. Island tasub aastamaksu programmi Erasmus rahastamiseks alates käesoleva lepingu jõustumise aastale järgnevast kalendriaasast kuni kalendriaastani (kaasa arvatud), millal algab viimane akadeemiline aasta käesoleva lepingu kehtivusajal.

2. Islandi aastamaks kehtestatakse proportsionaalselt programmi Erasmus kogu aastaeelarvega.

3. Islandi aastamakse suhtes kohalduv proportsionaalsuse tegur määratakse suhtarvuga tema turuhindades väljendatud sisemajanduse kogutoodangu (SKT) ning ühenduse liikmesriikide ja Islandi turuhindades väljendatud sisemajanduse kogutoodangute summa vahel. Nimetatud suhtarv arvutatakse iga aasta Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kõige värskemate statistiliste andmete alusel.

4. Iga aasta alguses teatab komisjon Islandile ühenduse eelarves sellel aastal programmile Erasmus määratud rahasummad. Nimetatud summa muutmisest sellel aastal teatab ühendus Islandile.

5. Lisaks eespool lõikes 1 viidatud aastamaksele peab Island hiljemalt käesoleva lepingu jõustumise ajaks tasuma esialgse sissemaksena 4400 eküüd, et katta ühenduse poolt tehtud ettevalmistustöö kulud seoses käesoleva lepingu rakendamisega.

6. Eeskirjad, mis reguleerivad Islandi poolt tehtavaid rahalisi sissemakseid programmi Erasmus arendamiseks, on esitatud käesoleva lepingu II lisas.

Artikkel 5

Vastavalt käesoleva lepingu artiklis 4 viidatud erinõuetele Islandi ülikoolide osalemise kohta, on programmi Erasmus raames avalduste esitamise ja hindamise tingimused ning lepingute heakskiitmise ja sõlmimise tingimused samad nagu ühenduse ülikoolidele kohaldatavad tingimused.

Artikkel 6

1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomisjon.

2. Nimetatud komisjon vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest.

3. Ühenduse delegatsioon astub asjakohased sammud, et tagada kooskõlastatus käesoleva lepingu rakendamise ja ühenduse poolt Erasmuse rakendamise suhtes tehtavate otsuste vahel.

4. Lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad lepinguosalised teavet ja ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel peavad läbirääkimisi komisjonis.

5. Komisjon võib esitada arvamusi ja töötada välja juhiseid programmi Erasmus rakendamise kohta niivõrd, kui see puudutab Islandi osalemist.

6. Komisjon võtab vastu oma protseduurireeglid.

7. Komisjon koosneb ühenduse esindajatest ühelt poolt ja Islandi esindajatest teiselt poolt.

8. Komisjon tegutseb vastastikuse kokkuleppe alusel.

9. Komisjon tuleb kokku ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel vastavalt oma protseduurireeglites kehtestatavatele tingimustele.

Artikkel 7

Otsused, mis puudutavad I lisas (allprogrammid 1, 3 ja 4) kirjeldatud projektide valikut, võetakse vastu Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt.

Otsused, mis puudutavad Erasmuse stipendiumide andmist Islandi ülikoolidest tulevatele üliõpilastele (allprogramm 2), võtab vastu Islandi pädev asutus tihedas koostöös osalevate ülikoolidega. Selleks antakse nimetatud pädevale asutusele juhised Euroopa Ühenduste Komisjoni poolt.

Artikkel 8

Lepinguosalised teevad jõupingutusi, et aidata kaasa Islandi ja ühenduse vahel liikuvate üliõpilaste, õppejõudude ja ülikoolide juhtkondade vabale liikumisele ja elukoha leidmisele, et osaleda käesoleva lepinguga kaetud üritustes.

Artikkel 9

Et aidata komisjonil koostada oma aastaaruannet Erasmuse kohta ja aruannet programmi rakendamisel saadud kogemuste kohta, esitab Island komisjonile kokkuvõtte, millega kirjeldatakse Islandi tegevust selles osas. Nimetatud aruannete koopiad esitatakse Islandile.

Artikkel 10

Programmi Erasmus rakendamise protsessi, lepingute, esitatavate aruannete ja muude administratiivsete korralduste puhul kasutatakse ühenduse ametlikke keeli.

Artikkel 11

Käesolev leping kehtib ühelt poolt territooriumitele, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, ning teiselt poolt Islandi Vabariigi territooriumile nimetatud lepingus sätestatud tingimuste alusel.

Artikkel 12

1. Käesolev leping sõlmitakse ajaperioodiks, mis hõlmab viit akadeemilist aastat alates selle jõustumisest. Lepingut võib lepinguosaliste vahelise kokkuleppe alusel pikendada järgmiseks viieaastaseks perioodiks. Käesolev leping vaadatakse üle enne kolmanda akadeemilise aasta lõppu arvates lepingu jõustumisest.

2. Kui ühendus vaatab üle programmi Erasmus, võib käesoleva lepingu uuesti läbi rääkida või lõpetada. Islandile teatatakse läbivaadatud programmi täpne sisu ühe nädala jooksul pärast selle vastuvõtmist ühenduse poolt. Lepinguosalised teatavad teineteisele kolme kuu jooksul pärast ühenduse otsuse vastuvõtmist, kas uued läbirääkimised lepingu üle või selle lõpetamine on vajalik. Lõpetamise korral peavad lepinguosalised läbirääkimisi praktiliste korralduste üle täitmata kohustuste suhtes.

3. Kumbki lepinguosaline võib igal ajal nõuda lepingu läbivaatamist. Selleks esitab ta taotluse teisele lepinguosalisele. Lepinguosalised võivad anda ühiskomisjonile korralduse uurida seda taotlust ja vajadusel anda neile soovitusi eelkõige läbirääkimiste alustamiseks.

Artikkel 13

Lepinguosalised kinnitavad käesoleva lepingu vastavalt oma olemasolevale menetluskorrale. Käesolev leping jõustub esimesel päeval selles kuus, mis on teine kuu arvates kuupäevast, millal pooled teavitasid teineteist lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Kui aga sellist teavitamist ei ole toimunud mis tahes aasta septembri lõpuks, hakkavad käesoleva lepingu sätted kehtima alles alates teisest akadeemilisest aastast pärast sellist teavitamist.

Artikkel 14

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris taani, hollandi, inglise, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali, hispaania ja islandi keeltes, kusjuures kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el nueve de octubre de mil novecientos noventa y uno.Udfærdiget i Bruxelles, den niende oktober nitten hundrede og enoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am neunten Oktober neunzehnhunderteinundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Οκτωβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα ένα.Done at Brussels on the ninth day of October in the year one thousand nine hundred and ninety-one.Fait à Bruxelles, le neuf octobre mil neuf cent quatre-vingt-onze.Fatto a Bruxelles, addì nove ottobre millenovecentonovantuno.Gedaan te Brussel, de negende oktober negentienhonderd eenennegentig.Feito em Bruxelas, em nove de Outubro de mil novecentos e noventa e um.Gjört í Brussel, hinn níunda dag októbermánaδar nítján hundruδ níutíu og eitt.

Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades EuropeiasFyrir hönd ráδs Evrópubandalaganna

+++++ TIFF +++++

Por el Gobierno de la República de IslandiaFor regeringen for Republikken IslandFür die Regierung der Republik IslandΓια την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΙσλανδίαςFor the Government of the Republic of IcelandPour le gouvernement de la république d'IslandePer il governo della Repubblica d'IslandaVoor de Regering van de Republiek IJslandPelo Governo da República da IslândiaFyrir hönd rikisstjórnar lýδveldisins Íslands

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I LISA

ALLPROGRAMM 1

Euroopa ülikoolide võrgu loomine ja käigushoidmine

1. Ühendus arendab edasi Euroopa ülikoolide võrku, mis on asutatud programmi Erasmus raames ja on ette nähtud üliõpilaste vahetuse soodustamiseks kogu ühenduses.

Euroopa ülikoolide võrk koosneb nendest ülikoolidest, mis programmi Erasmus raames on sõlminud lepingud ja organiseerivad programme, millega nähakse ette üliõpilaste ja õppejõudude vahetus teiste liikmesriikide ülikoolidega ja tagatakse väljaspool koduülikooli läbitud õppeperioodide täielik tunnustamine.

Ülikoolidevaheliste lepingute peamine eesmärk on anda üliõpilastele võimalus läbida täielikult tunnustatud õppeperiood vähemalt ühes liikmesriigis, kusjuures see moodustaks lahutamatu osa nende diplomist või akadeemilisest kvalifikatsioonist. Nimetatud ühisprogrammid võiksid vastavalt vajadusele sisaldada oma koosseisus võõrkeele õppeperioodi, samuti õppejõudude ja halduspersonali vahelist koostööd, et valmistada ette tingimused, mis on vajalikud üliõpilaste vahetuseks ja välismaal läbitud õppeaegade vastastikuseks tunnustamiseks. Võimaluse korral peaks võõrkeele õpe algama päritoluriigis enne sealt lahkumist.

Eelisõigus antakse programmidele, mis sisaldavad ühilduvat ja täielikult tunnustatud õppeaega teises liikmesriigis. Iga ühisprogrammi puhul saab iga osalev ülikool toetust kuni 25000 eküüd aastas esialgu maksimaalselt kolme aasta eest, nimetatud ajaperioodi pikkus vaadatakse aeg-ajalt üle.

2. Toetust antakse ka õppejõudude vahetuseks, et viia läbi õppeprogrammide ühilduvaid osi teistes liikmesriikides.

3. Toetust antakse ka erinevate liikmesriikide ülikoolide ühise õppekava väljatöötamise projektidele, millega aidatakse kaasa kursuste akadeemilisele tunnustamisele ja kogemuste vahetamisele kursuste uuendamise ja täiustamise protsessis kogu ühenduses.

4. Lisaks antakse kuni 20000 eküülisi stipendiume ülikoolidele, mis organiseerivad lühiajalise kestusega intensiivõppe programme, kus on kaasatud mitme erineva liikmesriigi üliõpilased. Nimetatud allprogramm on täiendava iseloomuga.

5. Ühendus annab ka toetust õppejõududele ja ülikoolide juhtkondadele teiste liikmesriikide külastamiseks, et võimaldada neil ette valmistada ühilduvaid õppeprogramme nende liikmesriikide ülikoolidega ja suurendada vastastikust arusaamist teiste liikmesriikide kõrgharidussüsteemide pedagoogilistest aspektidest. Stipendiume antakse ka selleks, et võimaldada õppejõududel viia läbi erialaste loengute seeriaid mitmes liikmesriigis.

ALLPROGRAMM 2

Erasmuse stipendiumiskeem

1. Ühendus arendab edasi skeemi otsese rahalise toetuse andmiseks üliõpilastele artikli 1 punktis 2 [1] määratletud ülikoolides, et läbida õppeperiood teises liikmesriigis. Allprogrammide 1 ja 2 kogukulude määramisel peab ühendus arvestama nende üliõpilaste arvuga, kelle osas toimub vahetus loodava Euroopa ülikoolide võrgu raames.

2. Erasmuse stipendiume hallatakse liikmesriikide pädevate asutuste kaudu. Euroopa ülikoolide võrgu arendamisel makstakse igale liikmesriigile vähemalt 200000 eküüd (vastab ligikaudu 100 stipendiumile); ülejäänud summa eraldatakse igale liikmesriigile vastavalt artikli 1 punktis 2 [2] määratletud ülikoolides õppivate üliõpilaste koguarvule, samuti 18–25-aastaste noorte arvule igas liikmesriigis, keskmisele reisikulule üliõpilase päritolumaa ülikooli ja külalisülikooli riigi vahel ning koduülikooli riigi ja külalisülikooli riigi elamiskulude erinevusele.

Samuti astub komisjon vajalikud sammud, et tagada tasakaalustatud osalemine erinevate õppeainete lõikes, võtta arvesse vajadust programmide järele ja üliõpilaste voolavust ning käsitleda teatavaid spetsiifilisi probleeme, eriti teatavate stipendiumide rahastamist, mida asjaomaste erandlike programmide struktuuri tõttu ei saa hallata riigiasutused. Nimetatud meetmetele kohaldatav proportsioon ei tohi ületada 5 % stipendiumide kogu aastaeelarvest.

3. Liikmesriikide stipendiume eraldavad asutused väljastavad stipendiume maksimumsummas 5000 eküüd üliõpilase kohta üheaastase õpiaja eest vastavalt järgmistele tingimustele:

a) stipendiumid on ette nähtud selleks, et tasaarveldada üliõpilaste liikumisega seotud täiendavaid kulusid, s.o reisikulusid, võõrkeele õpet vastavalt vajadusele ja suuremat elamiskulu külalisriigis (sealhulgas vajadusel täiendavat kulu, mis on seotud elamisega eemal üliõpilase koduriigist). Stipendiumid ei ole mõeldud katmaks kogu kulu välismaal õppimise eest;

b) eelisõigus antakse nendele üliõpilastele, kes osalevad Euroopa ülikoolide võrgu allprogrammi 1 alla kuuluvatel kursustel, samuti neile üliõpilastele, kes osalevad Euroopa Ühenduse kursuste krediidikorralduse süsteemis (European Community Course Credit Transfer System, ECTS) vastavalt allprogrammile 3. Stipendiume võib ka anda teistele kursustel osalevatele üliõpilastele, kelle kohta on tehtud erikorraldused väljaspool võrku teises liikmesriigis tingimusel, et nad vastavad stipendiumi saamise kriteeriumitele;

c) stipendiume antakse ainult neil juhtudel, kui teises liikmesriigis veedetud õppeajale antakse täielik tunnustus üliõpilase koduülikooli poolt. Stipendiume võib siiski erandkorras anda juhtudel, kui teises liikmesriigis veedetavale õppeajale antakse täielik tunnustus selles liikmesriigis asuva kraadiõppega ülikooli poolt, tingimusel, et nimetatud korraldus kuulub ühe osana ülikoolidevahelisse lepingusse ja seda toetatakse vastavalt allprogrammile 1;

d) külalisülikool ei nõua õppemaksu seal õppima asuvatelt üliõpilastelt; vajadusel jätkavad stipendiumisaajad õppemaksu maksmist oma koduülikoolis;

e) stipendiume antakse pikemaks akadeemiliseks õppeajaks teises liikmesriigis alates kolmest kuust kuni terve akadeemilise aastani või pikemaks ajaks kui 12 kuud kõrgelt ühilduvate programmide puhul. Stipendiume ei anta tavaliselt esimeseks õppeaastaks ülikoolis;

f) üliõpilastele nende omas riigis saadaolevaid stipendiume või laene makstakse jätkuvalt edasi nende õppeajal külalisülikoolis, mille eest nad saavad Erasmuse stipendiumi.

ALLPROGRAMM 3

Meetmed, et edendada üliõpilaste liikumist diplomite ja õppeaegade akadeemilise tunnustamise kaudu

Ühendus viib läbi, tehes koostööd liikmesriikide pädevate asutustega, järgmised toimingud, et edendada üliõpilaste liikumist teises liikmesriigis omandatud diplomite ja seal läbitud õppeaegade akadeemilise tunnustamise kaudu:

1. meetmed, et edendada Euroopa Ühenduse kursuste krediidikorralduse süsteemi (European Community Course Credit Transfer System, ECTS) eksperimentaalsel ja vabatahtlikul alusel selleks, et anda vahendid, mille abil kõrgharidust või koolitust läbivad või läbinud üliõpilased võivad saada krediiti koolituseks teistes liikmesriikides. Piiratud arvul stipendiume, kuni 20000 eküüd aastas, võib anda ülikoolidele, mis osalevad pilootsüsteemis;

2. meetmed, et edendada terves ühenduses teabevahetust teises liikmesriigis omandatud diplomite ja seal läbitud õppeaegade vastastikuse tunnustamise kohta, eelkõige arendades edasi Euroopa Ühenduse võrku riiklikest akadeemilise tunnustamise teabekeskustest; keskustele antakse stipendiume summas kuni 20000 eküüd aastas, et edendada teabevahetust eelkõige arvutiseeritud andmevahetuse kaudu.

ALLPROGRAMM 4

Täiendavad meetmed üliõpilaste liikumise edendamiseks ühenduses

1. Täiendavad meetmed on ette nähtud selleks, et rahastada:

- toetust, mis antakse üle-euroopalisel alusel tegutsevatele ülikoolide, õppejõudude, administratsiooni või üliõpilaste ühendustele ja konsortsiumidele eelkõige selleks, et tutvustada laiemalt koolituse konkreetsetes valdkondades ettevõetavaid algatusi terves ühenduses,

- trükiseid, mis on ette nähtud selleks, et tõsta informeeritust õppimis- ja õpetamisvõimalustest teistes liikmesriikides või juhtida tähelepanu olulistele arengutele ja uuenduslikele mudelitele ülikoolidevahelise koostöö vallas terves ühenduses,

- muid algatusi, mis on ette nähtud edendamaks ühenduses ülikoolidevahelist koostööd tööalase ettevalmistuse valdkonnas,

- meetmeid, millega aidatakse kaasa teabe levitamisele programmi Erasmus kohta,

- Euroopa Ühenduse Erasmuse auhinnad, mida antakse üliõpilastele, personalile, ülikoolidele või Erasmuse projektidele, mis on andnud väljapaistva panuse ülikoolidevahelise koostöö arendamiseks ühenduses.

2. Allprogrammi 4 all olevate meetmete maksumus ei tohi ületada 5 % iga-aastastest eraldistest Erasmuse programmi jaoks.

[1] Otsus 87/327/EMÜ, mida on muudetud otsusega 89/663/EMÜ.

[2] Otsus 87/327/EMÜ, mida on muudetud otsusega 89/663/EMÜ.

--------------------------------------------------

II LISA

RAHASTAMISE EESKIRJAD

Artikkel 1

Euroopa Ühenduste üldeelarve suhtes kehtivaid rahastamise eeskirju kohaldatakse eelkõige eraldiste tegemisele.

Artikkel 2

Iga aasta alguses või iga kord, kui Erasmuse programmi läbi vaadatakse, et võtta arvesse ühenduse eelarvesse kantud suuremat summat nimetatud programmi elluviimiseks, saadab komisjon Islandile maksenõude, mis vastab tema poolt kulude katmiseks tehtavale sissemaksele vastavalt käesolevale lepingule.

Nimetatud sissemakse väljendatakse eküüdes ja makstakse komisjoni eküükontole.

Island maksab oma sissemakse, katmaks käesoleva lepingu järgseid aastakulusid vastavalt maksenõudele ja hiljemalt üks kuu pärast maksenõude saatmist. Mis tahes viivitus sissemakse tegemisel on aluseks Islandi kohustusele maksta intressi tasumata summalt alates selle tasumise tähtajast. Intressimäär vastab EFMC (FECOM) poolt kohaldatavale määrale selle kuu eest, mille sees on tähtaeg, tema operatsioonide eest eküüdes [1], mida suurendatakse 1,5 protsendipunkti võrra.

[1] Intressimäär avaldatakse iga kuu Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.

--------------------------------------------------