PROTOKOLL
ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni
vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu juurde seoses T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi,
Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, PoolaVabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi lepingus osalemisega nende ühinemise tõttu
Euroopa Liiduga
BELGIA KUNINGRIIK,
TŠEHHI VABARIIK,
TAANI KUNINGRIIK,
SAKSAMAA LIITVABARIIK,EESTI VABARIIK,
KREEKA VABARIIK,
HISPAANIA KUNINGRIIK,
PRANTSUSE VABARIIK,
IIRIMAA,
ITAALIA VABARIIK,
KÜPROSE VABARIIK,
LÄTI VABARIIK,
LEEDU VABARIIK,
LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
UNGARI VABARIIK,MALTA VABARIIK,
MADALMAADE KUNINGRIIK,
AUSTRIA VABARIIK,
POOLA VABARIIK,
PORTUGALI VABARIIK,
SLOVEENIA VABARIIK,
SLOVAKI VABARIIK,
SOOME VABARIIK,
ROOTSI KUNINGRIIK,
SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,ET L 89/30 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
edaspidi “liikmesriigid ”, keda esindas Euroopa Liidu Nõukogu, ja
EUROOPA ÜHENDUS, keda samuti esindas Euroopa Liidu Nõukogu,ühelt poolt, jaŠveitsi Konföderatsioon (edaspidi “Šveits”),
teiselt poolt,
(edaspidi “lepinguosalised ”)
VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelist
21. juuni 1999. aasta lepingut isikute vaba liikumise kohta (edaspidi “leping ”), mis jõustus 1. juunil 2002;
VÕTTES ARVESSE, et T šehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik,
Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi “uued liikmesriigid ”) ühinesid Euroopa
Liiduga 1. mail 2004;
ARVESTADES, et uued liikmesriigid saavad lepinguosalisteks;
ARVESTADES, et ühinemisaktiga antakse Euroopa Liidu Nõukogule volitus sõlmida Euroopa Liidu liikmesriikide nimel
protokoll uute liikmesriikide ühinemise kohta lepinguga,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
1. Käesolevaga saavad uued liikmesriigid lepingu osalisteks.
2. Käesoleva protokolli jõustumisest on lepingu sätted uutele
liikmesriikidele nagu ka praegustele lepinguosalistele siduvadkäesolevas protokollis sätestatud tingimustel.
Artikkel 2
Lepingu põhiosas ja selle I lisas tehakse järgmised kohandused:
a) Lepinguosaliste nimekiri asendatakse järgmise nimekirjaga:
“Euroopa Ühendus,
Belgia Kuningriik,
Tšehhi Vabariik,
Taani Kuningriik,
Saksamaa Liitvabariik,Eesti Vabariik,
Kreeka Vabariik,
Hispaania Kuningriik,Prantsuse Vabariik,
Iirimaa,Itaalia Vabariik,Küprose Vabariik,Läti Vabariik,Leedu Vabariik,Luksemburgi Suurhertsogiriik,Ungari Vabariik,
Malta Vabariik,
Madalmaade Kuningriik,Austria Vabariik,Poola Vabariik,Portugali Vabariik,ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/31
Sloveenia Vabariik,
Slovaki Vabariik,Soome Vabariik,
Rootsi Kuningriik,
Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,ühelt poolt, ja
Šveitsi Konföderatsioon,
teiselt poolt, ”.
b) Lepingu artiklisse 10 lisatakse järgmised lõiked:
“1a. Šveits võib jätta jõusse kuni 31. maini 2007 kogu-
selised piirangud Šveitsis töötavate töötajate ja füüsilisest
isikust ettevõtjate osas, kes on T šehhi Vabariigi, Eesti Vaba-
riigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, PoolaVabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kodanikud,järgmise kahe elamisloa kategooria osas: enam kui neli kuud,kuid alla ühe aasta pikkune elamisluba ning ühe aastane võipikem elamisluba. Koguselist piirangut ei ole alla nelja kuupikkuse elamisloa osas.
Ühiskomitee vaatab läbi enne eespool nimetatud ülemineku-
perioodi lõppu uute liikmesriikide kodanike suhtes kohal-datud üleminekuperioodi toimimise Šveitsis koostatud
aruande alusel. Läbivaatuse tulemuste põhjal ja mitte hiljemkui eespool nimetatud perioodi lõpus teatab Šveits ühisko-
miteele, kas ta jätkab koguseliste piirangute kohaldamistŠveitsis töötavate isikute suhtes. Šveits võib jätkata nende
meetmete kohaldamist kuni 31. maini 2009. Teate puudu-misel lõppeb üleminekuperiood 31. mail 2007.
Käesolevas lõikes määratletud üleminekuperioodi lõpus
tühistatakse kõik koguselised piirangud, mida kohaldatakseTšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vaba-
riigi, Ungari Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi jaSlovaki Vabariigi kodanike suhtes. Neil liikmesriikidel on
õigus kehtestada samasugused koguselised piirangud Šveitsi
kodanike suhtes sama perioodi jooksul. ”;
“2a. Šveits ja T šehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Läti Vabariik,
Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Poola Vabariik, SloveeniaVabariik ja Slovaki Vabariik võivad säilitada kuni 31. maini2007 nende territooriumil töötavate teise lepinguosalisetöötajate suhtes kontrolli tavapärasele tööturule integreeritudtöötajate eeliskohtlemise ning teise lepinguosalise kodanikesuhtes kohaldatavate palga- ja töötingimuste üle. Samasugusekontrolli võib säilitada inimeste puhul, kes pakuvad teenu-seid järgmises neljas valdkonnas: aianduslikud teenused;ehitus, sealhulgas seotud tööstusharud; turvateenused; töös-tuslik puhastus (NACE (
1) vastavad koodid 01.41; 45.1 kuni
4; 74.60; 74.70 vastavalt), millele on osutatud lepingu artikli5 lõikes 1. Šveits eelistab tööturule juurdepääsu osas lõigetes
1a, 2a, 3a ja 4a osutatud üleminekuperioodil uute liikmesrii-kide kodanikest töötajaid töötajatele, kes ei ole EÜ või EFTA
riikide kodanikud. Tavapärasele tööturule integreeritud tööta-
jate eeliskohtlemist ei kontrollita niisuguste teenuste osuta-jate puhul, mis on liberaliseeritud teenuste osutamist käsit-leva lepinguosaliste vahelise erilepinguga (sealhulgas riigihan-kelepingute teenuste osutamist reguleerivad sätted). Samaksperioodiks võib säilitada kvalifikatsiooninõude alla nelja kuupikkustele elamislubadele (
2) ja isikutele, kes osutavad teenu-
seid eespool nimetatud neljas sektoris, millele on osutatudlepingu artikli 5 lõikes 1.
Ühiskomitee vaatab enne 31. maid 2007 läbi käesolevas
lõikes sisalduvate üleminekumeetmete toimimise aruande
alusel, mille koostab iga neid rakendav lepinguosaline. Läbi-
vaatuse tulemuste põhjal ja mitte hiljem kui 31. mail 2007võib lepinguosaline, kes on käesolevas lõikes sisalduvaidüleminekumeetmeid rakendanud ja on teavitanud ühiskomi-teed oma kavatsusest jätkata selliste üleminekumeetmetekohaldamist, jätkata nende rakendamist kuni 31. maini2009. Sellise teate puudumisel lõppeb üleminekuperiood31. mail 2007.
Käesolevas lõikes määratletud üleminekuperioodi lõpus
kaotatakse kõik käesolevas lõikes osutatud piirangud.
___________
(
1) NACE: nõukogu 9. oktoobri 1990. aasta määrus (EMÜ)
3037/90 Euroopa Ühenduse majandustegevuse statistiliseliigituse kohta (EÜT L 293, 24.10.1990, lk 1), viimatimuudetud komisjoni 19. detsembri 2001. aasta määru-sega (EÜ) 29/2002 (EÜT L 6, 10.1.2002, lk 3).
(
2) Töötajad võivad lühiajalise elamisloa taotluse esitada
lõikes 3a nimetatud kvootide kohaselt isegi vähem kuineljaks kuuks. ”;ET L 89/32 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
“3a. Käesoleva lepingu protokolli, mis käsitleb eespool
loetletud uute liikmesriikide lepingus osalemist, jõustumiselja kuni lõikes 1a kirjeldatud perioodi lõpuni reserveeribŠveits igal aastal ( pro rata temporis ) kolmandate maade üldise
kvoodi raames Šveitsis töötavatele töötajatele ja füüsilisest
isikust ettevõtjatele, kes on T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi,
Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola Vaba-riigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kodanikud, uute
elamislubade miinimumarvu (
1) vastavalt järgmisele tabelile:
KuniAastaste või pikemate
elamislubade arvÜle nelja kuu ja alla ühe
aastaste elamislubade arv
31. mai 2005 900 9 000
31. mai 2006 1 300 12 400
31. mai 2007 1 700 15 800
31. mai 2008 2 200 19 20031. mai 2009 2 600 22 600
___________
(1) Need load antakse lisaks lepingu artiklis 10 nimetatud
kvoodile, mis on reserveeritud töötajatele ja füüsilisestisikust ettevõtjatele, kes on lepingu allkirjastamise ajal(21. juunil 1999) liikmesriikide või Küprose Vabariigivõi Malta Vabariigi kodanikud. Need load on ka lisakslubadele, mis antakse vastavalt olemasolevatele praktikan-tide vahetamise kahepoolsetele lepingutele. ”;
“4a. Lõikes 1a ja käesolevas artiklis kirjeldatud perioodi
lõpus ning kuni 12 aasta jooksul pärast lepingu jõustumistkohaldatakse lepingu artikli 10 lõiget 4.
Tõsiste häirete või nende ohu korral tööturul teatab Šveits ja
mis tahes uus liikmesriik, kes on üleminekumeetmeid raken-danud, nendest asjaoludest ühiskomiteele 31. maiks 2009.Sellisel juhul võib teate esitanud riik jätkata oma territoo-riumil töötavate isikute suhtes lõigetes 1a, 2a ja 3a kirjel-datud meetmete kohaldamist kuni 30. aprillini 2011. Seljuhul on lõikes 1a osutatud elamislubade arv aastas:KuniAastaste või pikemate
elamislubade arvÜle nelja kuu ja alla ühe
aastaste elamislubade arv
31. mai 2010 2 800 26 000
30. aprill 2011 3 000 29 000
4b. Kui Malta tööturul on või on ette näha häireid, mis
võivad tõsiselt ohustada elatustaset või tööhõivet teatud piir-konnas või erialal, ja kui Malta otsustab toetuda ühinemisaktiXI lisa 2. jao “Isikute vaba liikumine ”sätetele, võib ka Šveits
kohaldada piiravaid meetmeid, mida Malta on võtnudülejäänud ELi liikmesriikide suhtes. Sel juhul on Šveitsil
õigus võtta Malta suhtes võrdväärseid vastastikuseid meet-meid.
Malta ja Šveits võivad seda menetlust kasutada kuni 30.
aprillini 2011. ”;
“5a. Lõigete 1a, 2a, 3a, 4a ja 4b üleminekumeetmed ja
eriti lõike 2a meetmed, mis puudutavad tavapärasele töötu-rule integreeritud töötajate eeliskohtlemist ning palga- jatöötingimuste kontrolli, ei kehti töötajate ja füüsilisest isikustettevõtjate suhtes, kellel käesoleva lepingu protokolli, miskäsitleb nimetatud lõigetes loetletud uute liikmesriikidelepingus osalemist, jõustumise ajal on luba tegelda majan-dustegevusega lepinguosalise territooriumil. Neil isikutel oneriti õigus tööalasele ja geograafilisele liikuvusele.
Alla ühe aasta kehtivate elamislubade omanikel on õigus
oma luba uuendada; koguseliste piirangute ületamist ei saanende suhtes kohaldada. Aastase või pikema kehtivusegaelamisloa omanikel on automaatselt õigus oma luba piken-dada. Seega on kõnealustel töötajatel ja füüsilisest isikustettevõtjatel alates käesoleva lepingu jõustumisest selle põhi-sätete ja eelkõige artikli 7 kohaselt samasugune vaba liik-umise õigus kui lepinguosaliste territooriumil asuvatelisikutel. ”.
c) Lepingu I lisa artikli 27 lõikes 2 asendatakse viide artikli 10
lõikele 2 viitega artikli 10 lõigetele 2, 2a, 4a ja 4b.
Artikkel 3
Erandina lepingu I lisa artiklist 25 kohaldatakse käesoleva proto-
kolli I lisa üleminekuperioode.ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/33
Artikkel 4
Käesolev protokoll on lepingu lahutamatu osa.
Artikkel 5
Lepingu I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva protokolli
I, II ja III lisale, mis on käesoleva protokolli lahutamatu osa.
Artikkel 6
1. Käesoleva protokolli ratifitseerivad või kiidavad heaks
Euroopa Liidu Nõukogu liikmesriikide ja Euroopa Ühendusenimel ning Šveitsi Konföderatsioon vastavalt oma menetlusele.
2. Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konföderatsioon teavi-
tavad teineteist menetluse täitmisest.
Artikkel 7
Käesolev protokoll jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast
viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmist.Artikkel 8
Käesolev protokoll kehtib sama kaua ja samadel tingimustel kui
leping.
Artikkel 9
1. Käesolev protokoll ja sellele lisatud deklaratsioonid on
koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise,itaalia, kreeka, leedu, läti, poola, portugali, prantsuse, rootsi,saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, t šehhi ja ungari keeles,
kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.
2. Maltakeelne tekst kinnitatakse lepinguosaliste poolt
vastava kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne
samal viisil nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.
3. Leping ja sellele lisatud deklaratsioonid, mis on koostatud
eesti, leedu, läti, malta, poola, slovaki, sloveeni, t šehhi ja ungari
keeles, kinnitatakse lepinguosaliste poolt vastava kirjavahetusepõhjal. Tekstid nendes keeltes on samuti võrdselt autentsed.
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.
'Εγινε στ oΛουξεμβούργο ,στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.Luksemburg ā, divi t ūksto ši ceturt āgada divdesmit sestaj āoktobr ī.
Priimta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųspalio dvide šimt šeštądien ąLiuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kett őezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Mag ħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u g ħoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Luksemburgu, dnia dwudziestego szóstego pa ździernika roku dwa tysi ące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisíc štyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tiso čštiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.ET L 89/34 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
Por los Estados miembros
Začlenské státy
For medlemsstaterne
Für die Mitgliedstaaten
Liikmesriikide nimel
Για τα κράτη μέλη
For the Member States
Pour les États membres
Per gli Stati membri
Dalībvalstu v ārdā
Valstybi ųnariųvardu
A tagállamok részér ől
Għall-Istati Membri
Voor de lidstaten
W imieniu Pa ństw Cz łonkowskich
Pelos Estados-Membros
Začlenské štáty
Za dr žave članice
Jäsenvaltioiden puolesta
På medlemsstaternas vägnar
Por Ia Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/35
LISA I
ÜLEMINEKUMEETMED MAA JA LISAELUASEME OSTU KOHTA
1.Tšehhi Vabariik
a) T šehhi Vabariik võib viie aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima välisvaluu-
taseadusega (nr 219/1995 Sb., muudetud redaktsioonis) kehtestatud eeskirjad lisaeluaseme omandamise kohta Šveitsi
kodanike poolt, kes ei ela T šehhi Vabariigis, ja äriühingute poolt, mis on loodud Šveitsi õiguse kohaselt ja mis ei ole
asutatud T šehhi Vabariigi territooriumil ega oma seal filiaali või esindust.
b) T šehhi Vabariik võib seitsme aasta jooksul alates Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima välisvaluuta-
seadusega (nr 219/1995 Sb., muudetud redaktsioonis), maa ja viljelusmaa omandit käsitleva seadusega nr 229/1991
Sb. (muudetud redaktsioonis) ning põllumajandusmaa ja metsa riigi omandist teiste isikute omandisse üleandmisetingimusi käsitleva seadusega nr 95/1999 Sb. kehtestatud eeskirjad põllumajandusmaa ja metsa omandamise kohtaŠveitsi kodanike poolt ja Šveitsi seaduste alusel asutatud äriühingute poolt, kes ei ole T šehhi Vabariigis asutatud ega
registrisse kantud. Piiramata käesoleva punkti 1 teiste sätete kohaldamist, ei või Šveitsi kodanikku ühelgi juhul kohelda
põllumajandusmaa ja metsa omandamise osas vähem soodsalt kui protokollile allakirjutamise kuupäeval või piirava-malt kui kolmanda riigi kodanikku.
c) Talupidajate suhtes, kes on Šveitsi kodanikud ning kes soovivad alustada tegevust T šehhi Vabariigis ja seal elada, ei
kehti alapunkti b sätted ega muud menetlused kui T šehhi Vabariigi kodanike suhtes kehtivad menetlused.
d) Kolmandal aastal pärast T šehhi Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete
üldläbivaatus. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis a osutatud üleminekuperioodi või selle lõpetada.
e) Kui T šehhi Vabariik kehtestab mitteresidentidele üleminekuperioodil tingimused kinnisvara omandamiseks, põhinevad
need läbipaistvatel, objektiivsetel, stabiilsetel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldatakse mitte-diskrimi-
neerival viisil ja need ei erine T šehhi Vabariigi ja Šveitsi kodanike puhul.
f) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on T šehhi Vabariigi põllumajandusmaaturul tõsiseid
häireid või nende oht, teeb ühiskomitee komisjon T šehhi Vabariigi taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise
kohta kuni kolme aasta võrra.
2.Eesti
a) Eesti võib seitsme aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima käesoleva protokolli
allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktidega sätestatud eeskirjad põllumajandusmaa ja metsa omandamise kohta Šveitsi
kodanike poolt ja Šveitsi seaduste alusel asutatud äriühingute poolt, kes ei ole Eestis asutatud ega registrisse kantud
ning kellel ei ole Eestis filiaali ega esindust. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa ja metsa
omandamise osas vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui kolmandariigi kodanikku. Selles valdkonnas võttis Eesti 12. veebruaril 2003 vastu kinnisasja omandamise kitsendamise seaduseja maareformi muutmise seaduse.
b)Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad alustada tegevust talupidajana ja Eestis elada ning kes on vähemalt kolme
järjestikuse aasta jooksul Eestis seaduslikult elanud ja talupidamisega tegelenud, ei kehti alapunkti a sätted ega
muud menetlused kui Eesti kodanike suhtes kehtivad menetlused.
c) Kolmandal aastal pärast Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbi-
vaatus. Selleks esitab Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi “komisjon ”) ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib
otsustada lühendada alapunktis a osutatud üleminekuperioodi või selle lõpetada.ET L 89/36 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
d) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Eesti põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid või
nende oht, teeb ühiskomitee Eesti taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kuni kolme aasta võrra.
3.Küpros
Küpros võib viie aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima 31. detsembril 2000
kehtinud õigusaktid, mis reguleerivad lisaeluasemete omandamist.
Vastavalt kinnisvara omandamise (välismaalased) seaduse peatükile 109 ja muutmisseadustele 52/69, 55/72 ja 50/90 peab
mitte küprose kodanike poolt kinnisvara omandamise Küprosel heaks kiitma ministrite nõukogu. Ministrite nõukogu onandnud heakskiitmisvolitused maakonna ametnikele. Kui kõnealune kinnisvara ületab 2 donumit (1 donum = 1 338 m
2),
võib loa anda vaid järgmistel eesmärkidel:
a) esmane või lisaeluase kuni 3 donumit,b) ametialased või äripinnad,c) tööstustegevus valdkondades, mida peetakse Küprose majanduse seisukohalt kasulikuks.Eespool nimetatud seadust on muudetud 2003. aasta kinnisvara omandamise (välismaalased) (muutmise) seadusega nr
54(I)/2003. Uue seadusega ei kehtestata piiranguid ELi kodanikele ega ELis registreeritud ettevõtetele kinnisvara omanda-misel, mis on seotud esmase elukohaga ja välisotseinvesteeringuga, või kinnisvara omandamisel ELi kinnisvaramaaklerite jamaa-arendajate poolt. Seaduses on sätestatud, et lisaeluaseme omandamisel viie aasta jooksul pärast Küprose ühinemist
ELiga ei saa ELi kodanikud, kes ei ela Küprosel alaliselt, ja ELis registreeritud ettevõtted, mille registrijärgne asukoht või
juhatuse asukoht või põhitegevuskoht ei ole Küprosel, omandada kinnisvara lisaeluaseme eesmärgil ilma eelneva loataministrite nõukogu poolt, mis on oma volitused delegeerinud maakonna ametnikele, nagu on eespool märgitud.
4.Läti
a) Läti võib seitsme aasta jooksul alates ühinemiskuupäevast jätta kehtima eeskirjad, mis on sätestatud põllumajandusmaa
erastamisseaduse muutmisseaduses (kehtib alates 14. aprillist 2003) põllumajandusmaa ja metsa omandamise kohta
Šveitsi kodanike poolt ja Šveitsi seaduste alusel asutatud äriühingute poolt, kes ei ole Lätis asutatud ega registrisse
kantud ning kellel ei ole Lätis filiaali ega esindust. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa ja
metsa omandamise osas vähem soodsalt kui protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui kolmanda riigikodanikku.
b) Kolmandal aastal pärast Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbi-
vaatus. Selleks esitab komisjon ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis a osutatud
üleminekuperioodi või selle lõpetada.
c) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Läti põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid või
nende oht, teeb ühiskomitee Läti taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kuni kolme aasta võrra.
5.Leedu
a) Leedu võib seitsme aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima käesoleva protokolli
allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktidega sätestatud eeskirjad põllumajandusmaa ja metsa omandamise kohta Šveitsi
kodanike poolt ja Šveitsi seaduste alusel asutatud äriühingute poolt, kes ei ole Leedus asutatud ega registrisse kantud
ning kellel ei ole Leedus filiaali ega esindust. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikku kohelda põllumajandusmaa ja metsa
omandamise osas vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval või piiravamalt kui kolmanda
riigi kodanikku. Vastavalt nendele õigusaktidele ei või Šveitsi kodanikud ja juriidilised isikud ning Šveitsis moodustatud
ilma juriidilise isiku staatuseta, kuid Šveitsi seadustes sätestatud tsiviilõiguslikud organisatsioonid omandada põlluma-
janduslikku või metsamaad enne 7-aastase üleminekuperioodi lõppu, mis on määratletud Leedu Vabariigi Euroopa
Liiduga ühinemise lepingus.
b)Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad alustada tegevust talupidajana ja Leedus elada ning kes on vähemalt kolme
järjestikuse aasta jooksul Leedus seaduslikult elanud ja talupidamisega tegelenud, ei kehti alapunkti a sätted ega muud
menetlused kui Leedu kodanike suhtes kehtivad menetlused.ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/37
c) Kolmandal aastal pärast Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbi-
vaatus. Selleks esitab komisjon ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis a osutatud
üleminekuperioodi või selle lõpetada.
d) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Leedu põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid või
nende oht, teeb ühiskomitee Leedu taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kuni kolme aasta võrra.
6.Ungari
a) Ungari võib viie aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima oma õigusaktid, mis
sisalduvad 1994. aasta põllumajandusliku maa seaduses LV (55/1994), mida on muudetud lisaeluaseme omandamiseosas.
b)Šveitsi kodanike suhtes, kes on Ungaris seaduslikult elanud vähemalt nelja järjestikuse aasta jooksul, ei kehti alapunkti
a sätted ega muud eeskirjad ja menetlused kui need, mis kehtivad Ungari kodanike suhtes. Üleminekuperioodil
kohaldab Ungari lisaeluasemete omandamise suhtes loa andmise korda, mis põhineb objektiivsetel, püsivatel, läbipaist-vatel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldatakse mittediskrimineerivalt ning nendes ei tehta vahet Ungariselavatel Šveitsi kodanikel.
c) Ungari võib seitsme aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima keelud, mis
sisalduvad 1994. aasta põllumajandusliku maa seaduses LV (55/1994), mida on muudetud põllumajandusmaa oman-
damise suhtes füüsiliste isikute poolt, kes ei ole Ungari residendid ega kodanikud, ja juriidiliste isikute poolt.
d)Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad alustada tegevust talupidajana ja kes on vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul
Ungaris seaduslikult elanud ja talupidamisega tegelenud, ei kehti alapunkti c sätted ega muud eeskirjad ja menetlusedkui need, mis kehtivad Ungari kodanike suhtes.
e) Kolmandal aastal pärast Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbi-
vaatus. Selleks esitab komisjon ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis c osutatud
üleminekuperioodi või selle lõpetada.
f) Kui Ungari kohaldab üleminekuperioodil põllumajandusmaa omandamise suhtes loa andmise korda, põhineb see
objektiivsetel, püsivatel, läbipaistvatel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldatakse mittediskrimineerivalt.
g) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Ungari põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid või
nende oht, teeb ühiskomitee Ungari taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kuni kolme aasta võrra.
7.Malta
Kinnisvara ostmine Malta saartel on reguleeritud kinnisvara (mitteresidentide poolt omandamine) seadusega (peatükk 246
Malta seadustes). Selles seaduses on sätestatud, et:
a) 1) Šveitsi kodanik võib osta Maltal kinnisvara elukohana kasutamiseks (ei ole nõutud esmase elukohana), tingimusel et
sellel isikul ei ole juba Maltal teist elukohta. Sellise ostu puhul ei ole nõutud, et isikul oleks Maltal elamisõigus, kuigi
tal peab olema luba (õigusaktides on sätestatud mõned erandid), mille andmisest ei saa keelduda, kui vara väärtuson suurem igal aastal indeksiga kindlaksmääratavast summast (praegu 30 000 Malta liiri korteri puhul ja 50 000Malta liiri maja puhul).
2)Šveitsi kodanik võib ka igal ajal rajada Maltal oma esmase elukoha kooskõlas asjaomaste siseriiklike õigusaktidega.
Maltalt lahkumisega ei kaasne kohustust võõrandada esmase elukohana omandatud kinnisvara.
b)Šveitsi kodanikud, kes ostavad kinnisvara seaduses sätestatud määratud eripiirkondades (tavaliselt piirkonnad, mis on
osa linnade taaselustamisprojektidest), ei pea selliste ostude puhul luba taotlema, ka ei ole siin ostu puhul arvulist,
kasutuse või väärtuselist piirangut.ET L 89/38 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
8.Poola
a) Poola võib viie aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima käesoleva protokolli
allakirjutamise ajal kehtinud õigusaktid seoses lisaeluaseme omandamisega. Vastavalt nendele õigusaktidele peab Šveitsi
kodanik täitma 24. märtsi 1920. aasta välismaalaste poolt kinnisvara omandamise muudetud seaduses (Dz.U. 1996, nr54, poz. 245 koos muudatustega) sätestatud nõudeid.
b)Šveitsi kodanike suhtes, kes on seaduslikult Poolas elanud nelja järjestikuse aasta jooksul, ei kehti lisaeluasemete
omandamise korral eelmise lõigu sätted ega muud menetlused kui Poola kodanike suhtes kehtivad menetlused.
c) Poola võib kaheteist aasta jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima oma õigusaktid
seoses põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega. Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikke ega Šveitsi seaduste alusel
asutatud juriidilisi isikuid kohelda põllumajandusmaa ja metsa omandamise osas vähem soodsalt kui protokollileallakirjutamise kuupäeval. Vastavalt nendele õigusaktidele peab Šveitsi kodanik täitma 24. märtsi 1920. aasta välis-
maalaste poolt kinnisvara omandamise muudetud seaduses (Dz.U. 1996, nr 54, poz. 245 koos muudatustega)
sätestatud nõudeid.
d)Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad alustada tegevust talupidajana ja on Poolas seaduslikult elanud ja füüsilise isikuna
maad rentinud vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul, ei kehti alates ühinemiskuupäevast põllumajandusmaa ja
metsa ostmisel eelmise lõigu sätted ega muud menetlused kui Poola kodanike suhtes kehtivad menetlused. Warmi ńsko-
Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolno śląskie, Opolskie ja Wielkopolskie
vojevoodkondades pikendatakse eelmises lauses mainitud elamis- ja rendiaega seitsme aastani. Maa ostmisele eelnevat
rendiaega arvutatakse iga Poolas maad rentinud liikmesriigi kodaniku puhul individuaalselt, algse rendilepingu tões-
tatud kuupäevast alates. Talupidajad, kes on maad rentinud mitte füüsilise isikuna, vaid juriidilise isikuna, võivad andajuriidilise isiku rendilepingu järgsed õigused üle endale kui füüsilisele isikule. Ostuõigusele eelneva rendiaja arvutamiselvõetakse arvesse juriidilise isiku sõlmitud lepingu järgset rendiaega. Füüsiliste isikute sõlmitud rendilepingutele võidakse
anda tõestatud kuupäev tagasiulatuvalt ning arvesse võetakse kogu tõestatud lepingute järgset rendiaega. Talupidajatele
ei seata mingeid tähtaegu, et muuta oma kehtivad rendilepingud füüsilise isikuna sõlmitud lepinguteks või tõestatudkuupäevaga kirjalikeks lepinguteks. Rendilepingute muutmise kord peab olema läbipaistev ega tohi mingil juhul saada
uueks takistuseks.
e) Kolmandal aastal pärast Euroopa Liiduga ühinemise kuupäeva korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbi-
vaatus. Selleks esitab komisjon ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis a osutatud
üleminekuperioodi või selle lõpetada.
f) Üleminekuperioodil kohaldab Poola seaduses sätestatud loa andmise korda, mis tagab, et kinnisvara omandamise
lubade väljaandmine Poolas põhineb läbipaistvatel, objektiivsetel, püsivatel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume
kohaldatakse mittediskrimineerivalt ning nendes ei tehta vahet Poolas elavatel liikmesriikide kodanikel.
9.Sloveenia
a) Kui kuni maksimaalselt seitsme aasta jooksul alates Sloveenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast tekivad raskused,
mis on kinnisvaraturul tõsised ja tõenäoliselt kestvad või mis võiksid kaasa tuua konkreetse piirkonna kinnisvaraturu
olukorra tõsise halvenemise, võib Sloveenia taotleda luba kaitsemeetmete võtmiseks, et parandada olukorda kinnisva-raturul.
b) Sloveenia taotluse korral määrab ühiskomitee kiirmenetluse korras kindlaks vajalikud kaitsemeetmed, täpsustades
nende rakendamise tingimused ja üksikasjalikud eeskirjad.
c) Tõsiste raskuste korral kinnisvaraturul ja Sloveenia selgesõnalisel taotlusel tegutseb ühiskomitee viie tööpäeva jooksul
taotluse saamisest, millele on lisatud kohane taustinfo. Ühiskomitee otsustatud meetmed on viivitamata kohaldatavadja nende puhul võetakse arvesse kõigi asjaomaste poolte huvisid.
d) Alapunkti b alusel lubatud meetmed võivad sisaldada käesoleva lepingu eeskirjade erandeid sellises ulatuses ja ajava-
hemikeks, mida on otseselt vaja alapunktis a osutatud eesmärkide saavutamiseks.ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/39
10.Slovakkia
a) Slovakkia võib seitsme aastat jooksul alates tema Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast jätta kehtima oma õigusaktid
seoses mitteresidentide poolt põllumajandusliku maa ja metsa omandamisega. Vastavalt nendele õigusaktidele (mitte-
resident võib omandada Slovaki Vabariigis asuva kinnisvara omandiõigused, välja arvatud põllumajanduslik jametsamaa. Mitteresident ei või omandada kinnisvara omandiõigust, mille omandamine on piiratud muudetud välisva-hetuse seaduses nr 202/1995 sätestatud erimäärusega).
b) Ühelgi juhul ei või Šveitsi kodanikke ega Šveitsi seaduste alusel asutatud juriidilisi isikuid kohelda põllumajandusmaa
omandamise osas vähem soodsalt kui käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäeval. Ühelgi juhul ei või Šveitsi
kodanikku kohelda piiravamalt kui kolmanda riigi kodanikku.
c)Šveitsi kodanike suhtes, kes soovivad alustada tegevust talupidajana ja kes on vähemalt kolme järjestikuse aasta jooksul
Slovakkias seaduslikult elanud ja talupidamisega tegelenud, ei kehti eelmise lõigu sätted ega muud eeskirjad ja menet-lused kui need, mis kehtivad Slovakkia kodanike suhtes.
d) Enne kolmanda ühinemisjärgse aasta lõppu korraldatakse kõnealuste üleminekumeetmete üldläbivaatus. Selleks esitab
komisjon ühiskomiteele aruande. Ühiskomitee võib otsustada lühendada alapunktis a osutatud üleminekuperioodi või
selle lõpetada.
e) Kui Slovakkia kehtestab üleminekuperioodil mitteresidentide poolt kinnisvara omandamise suhtes loa andmise korra,
põhineb see läbipaistvatel, objektiivsetel, püsivatel ja avalikel kriteeriumidel. Neid kriteeriume kohaldatakse mittedis-krimineerivalt ning nendes ei tehta vahet Slovakkia ja Šveitsi kodanikel.
f) Kui on piisavalt tõendusmaterjali, et üleminekuperioodi lõppedes on Slovakkia põllumajandusmaaturul tõsiseid häireid
või nende oht, teeb ühiskomitee Slovakkia taotlusel otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kuni kolme aasta
võrra.ET L 89/40 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
II LISA
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba
liikumist käsitleva lepingu II lisa muudetakse järgmiselt:
1. Pealkirja “A jagu: Nimetatud õigusaktid ”punkti 1 all “Määruse (EMÜ) nr 1408/71 ”lisatakse pärast “301 R 1386:
Määrus (EÜ) nr 1386/2001 …”:
“12003 TN 02/02/A: Akt T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari
Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu
aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta, 16. aprill 2003. ”
2. Pealkirja all “Käesoleva lepingu kohaldamisel kohandatakse kõnealust määrust järgmiselt: ”muudetakse lepingu II lisa A
jao punkti 1 järgmiselt:
a) alapunkti i all lisatakse seoses III lisa A osaga järgmine tekst pärast viimast kirjet “Rootsi –Šveits”:
“Tšehhi Vabariik –Šveits
Puudub.
Eesti –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Küpros –Šveits
Puudub.Läti–Šveits
Konventsiooni ei ole.
Leedu –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Ungari –Šveits
Puudub.
Malta –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Poola –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Sloveenia –Šveits
Puudub.
Slovakkia –Šveits
Puudub. ”;
b) alapunkti j all lisatakse seoses III lisa B osaga järgmine tekst pärast viimast kirjet “Rootsi –Šveits”:
“Tšehhi Vabariik –Šveits
Puudub.
Eesti –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Küpros –Šveits
Puudub.
Läti–Šveits
Konventsiooni ei ole.
Leedu –Šveits
Konventsiooni ei ole.ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/41
Ungari –Šveits
Puudub.
Malta –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Poola –Šveits
Konventsiooni ei ole.
Sloveenia –Šveits
Puudub.
Slovakkia –Šveits
Puudub. ”;
c) punkti o muudetakse seoses VI lisaga järgmiselt:
aa) punkti 3 alapunkti a taande iv alla lisatakse pärast sõna “Hispaania ”sõna “Ungari ”
bb) punkti 4 alla lisatakse pärast sõna “Saksamaa ”sõna “Ungari ”.
3. Pealkirja “A jagu: Nimetatud õigusaktid ”punkti 2 all “Määrus (EMÜ) nr 574/72 ”lisatakse pärast “302 R 410:
Komisjoni määrus (EÜ) nr 410/2002 …”:
“12003 TN 02/02/A: Akt T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari
Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidualuslepingutesse tehtavate muudatuste kohta, 16. aprill 2003. ”
4. Pealkirja “B jagu: Õigusaktid, mida lepinguosalised nõuetekohaselt arvesse võtavad ”lisatakse punktide all “4.18. 383 D
0117: Otsus nr 117 …”,“4.19. 83 D 1112(02): Otsus nr 118 …”,“4.27. 388 D 64: Otsus nr 136 …”ja“4.37. 393 D
825: Otsus nr 150 …”pärast “1 94 N: Austria Vabariigi, …”järgmine tekst:
“12003 TN 02/02/A: Akt T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari
Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemistingimuste ja Euroopa Liidu
aluslepingutesse tehtavate muudatuste kohta, 16. aprill 2003. ”
5. Töötajate puhul, kes on T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Poola
Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kodanikud, kehtib II lisa protokolli töötuskindlustuse jao lõikes 1
sätestatud kord kuni 30. aprillini 2011.ET L 89/42 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006
LISA III
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni vahelise isikute vaba
liikumist käsitleva lepingu III lisa A jagu muudetakse järgmiselt:
Õigusaktid, mida muudeti aktiga T šehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi,
Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta (ELT L 236,23.9.2003).
A. ÜLDSÜSTEEM
1. 392 L 0051: Nõukogu direktiiv 92/51/EMÜ, 18. juuni 1992, direktiivi 89/48/EMÜ täiendava tööalase koolituse
tunnustamise teise üldsüsteemi kohta (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25).
B. JURIIDILISED KUTSEALAD
2. 377 L 0249: Nõukogu direktiiv 77/249/EMÜ, 22. märts 1977, õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma
elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17).
3. 398 L 0005: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist
tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998,lk 36).
C. MEDITSIINIGA SEOTUD TEGEVUSALAD
Arstid
4. 393 L 0016: Nõukogu direktiiv 93/16/EMÜ, 5. aprill 1993, arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite,
tunnistuste ning muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 165,
7.7.1993, lk 1).
Meditsiiniõed
5. 377 L 0452: Nõukogu direktiiv 77/452/EMÜ, 27. juuni 1977, mis käsitleb üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude
kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste
osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1).
Hambaarstid
6. 378 L 0686: Nõukogu direktiiv 78/686/EMÜ, 25. juuli 1978, mis käsitleb hambaarstide diplomite, tunnistuste ja
muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 233, 24.8.1978, lk 1).
7. 378 L 0687: Nõukogu direktiiv 78/687/EMÜ, 25. juuli 1978, hambaarstide tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnor-
mide ühtlustamise kohta (EÜT L 233, 24.8.1978, lk 10).
Loomaarstid
8. 378 L 1026: Nõukogu direktiiv 78/1026/EMÜ, 18. detsember 1978, mis käsitleb veterinaarmeditsiini alaste diplomite,
tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid
asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1).ET 28.3.2006 Euroopa Liidu Teataja L 89/43
Ämmaemandad
9. 380 L 0154: Nõukogu direktiiv 80/154/EMÜ, 21. jaanuar 1980, mis käsitleb ämmaemandate diplomite, tunnistuste ja
muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 33, 11.2.1980, lk 1).
Farmaatsia
10. 385 L 0433: Nõukogu direktiiv 85/433/EMÜ, 16. september 1985, mis käsitleb farmaatsiaalaste diplomite, tunnis-
tuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asuta-misõiguse kasutamise hõlbustamiseks teatud farmaatsiavaldkondades (EÜT L 253, 24.9.1985, lk 37).
D. ARHITEKTUUR
11. 385 L 0384: Nõukogu direktiiv 85/384/EMÜ, 10. juuni 1985, mis käsitleb arhitektide diplomite, tunnistuste ja
muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja
teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 223, 21.8.1985, lk 15).
E. TOKSILISTE TOODETEGA KAUPLEMINE JA NENDE TURUSTAMINE
12. 374 L 0557: Nõukogu direktiiv 74/557/EMÜ, 4. juuni 1974, asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse
saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja vahendajate tegutsemisega toksiliste toodetega kauplemise
ja nende turustamise valdkonnas (EÜT L 307, 18.11.1974, lk 5).
Šveitsi deklaratsioon seoses ämmaemanda ja üldhoolduse diplomi tunnustamisega
Šveits jätab endale õiguse tunnustada direktiivi 77/452/EMÜ artiklite 4b ja 4c ning direktiivi 80/154/EMÜ artiklite 5a ja
5b alla kuuluvate ämmaemanda ja üldhoolduse diplomite omanikke omandatud õiguste osas ainult pärast seda, kui onuuritud nende kvalifikatsiooni vastavust direktiividele 77/453/EMÜ ja 80/155/EMÜ. Sel põhjusel võib Šveits nõuda
sobivustesti tegemist või kohanemisperioodi.
Šveitsi deklaratsioon allkirjastamiskuupäeval kehtivatest autonoomsetest meetmetest
Šveits annab oma siseriiklike õigusaktide alusel uute liikmesriikide kodanikele esialgse juurdepääsu oma tööturule enne
protokollis sisalduva üleminekukorralduse jõustumist. Seetõttu avab Šveits protokolli allkirjastamise kuupäeval uute
liikmesriikide kodanike jaoks lühi- ja pikaajaliste töölubade erikvoodid põhilepingu artikli 10 lõike 1 määratluse alusel.Kvoot on 700 pikaajalist ja 2 500 lühiajalist tööluba aastas. Lisaks võetakse aastas vastu 5 000 lühiajalist töötajat kuni 4
kuuks.
Poola deklaratsioon üldõdede ja ämmaemandate diplomite tunnustamise kohta
Poola võtab arvesse Šveitsi deklaratsiooni üldhoolduse ja ämmaemandate diplomite tunnustamise kohta, kuid ootab
kindlalt, et Šveits peab täies ulatuses kinni direktiivi 77/452/EMÜ artiklist 4b ja direktiivi 80/154/EMÜ artiklist 5b
vastavalt nende sõnastusele, mis kehtib ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi
Konföderatsiooni vahelise isikute vaba liikumist käsitleva lepingu protokolli jõustumisel.ET L 89/44 Euroopa Liidu Teataja 28.3.2006