20071122

Protokoll

millega määratakse kindlaks Mosambiigi rannikuvetes kalastamist käsitlevas Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011

Artikkel 1

Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused

1. Lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused viieks aastaks alates 1. jaanuarist 2007 on järgmised.

Siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni 1. lisas):

- tuunikülmutusseinerid: 44 laeva;

- õngepüügilaevad: 45 laeva.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt.

3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Mosambiigi kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel ja lisas toodud tingimustel väljaantud püügilitsents.

Artikkel 2

Rahaline toetus — makseviisid

1. Käesoleva lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus artiklis 1 osutatud ajavahemikuks koosneb iga-aastasest summast 650000 eurot, mis vastab püügimahule 10000 tonni aastas, ning erisummast suurusega 250000 eurot aastas Mosambiigi kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. See erisumma on käesoleva lepingu artiklis 7 määratud rahalise toetuse lahutamatu osa.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4–7 kohaselt.

3. Ühendus maksab lõikes 1 osutatud kogusumma 900000 eurot igal käesoleva protokolli kohaldamise aastal.

4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Mosambiigi vetes kehtestatud püügimahu, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada võrdlusalusele vastavat summat kahekordselt (1300000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

5. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hiljemalt 31. oktoobril 2007. aastal ja järgmised 15. jaanuaril 2008., 2009., 2010. ja 2011. aastal.

6. Vastavalt artiklile 7 on rahalise toetuse kasutamine Mosambiigi ametiasutuste ainupädevuses.

7. Rahaline toetus makstakse Mosambiigi ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa arveldusarvele.

Artikkel 3

Koostöö vastutustundliku kalapüügi alal — teaduskoostöö

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki.

2. Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi kalastusvööndis.

3. Käesoleva protokolli jõustumise kuupäevast kehtestavad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel lepingu artikli 4 lõikes 2 sätestatud teadusliku konsulteerimise korra, pidades silmas lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitee töö ettevalmistamist.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel

1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, kui artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise järelduste kohaselt ei kahjusta selline suurendamine Mosambiigi ressursside säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis. Euroopa ühenduse poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi siiski olla rohkem kui kaks korda suurem artikli 2 lõikes 1 märgitud summast. Kui ühenduse laevade püütud kogused ületavad 10000 tonni kahekordselt, st on kokku rohkem kui 20000 tonni, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artikliga 1 ette nähtud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

3. Lepinguosaliste konsultatsioonide tulemusel ja kokkuleppe alusel võib läbi vaadata ka kalapüügivõimaluste jaotust eri laevaliikide vahel, kui arvestatakse artiklis 3 osutatud teaduskohtumise soovitusi nende kalavarude majandamise kohta, mida selline ümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.

Artikkel 5

Uued kalapüügivõimalused

1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest kui artiklis 1 sätestatud tegevus, peavad lepinguosalised selle üle nõu enne Mosambiigi ametiasutuste poolt vastava litsentsi väljaandmist. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uute kalapüügivõimaluste reguleerimise tingimustes ning muudavad vajadusel protokolli ja selle lisa.

2. Lepinguosalised edendavad uurimuslikku kalapüüki Mosambiigi vetes. Selle üle peavad lepinguosalised alati, kui üks neist seda taotleb, omavahel nõu ning määravad igal üksikjuhul kindlaks sellise püügi tingimused.

Lepinguosalised teostavad uurimuslikku kalapüüki vastastikku kokku lepitud tingimustel ning selle kohta kehtestatud rakendussätete kohaselt. Uurimusliku kalapüügi luba antakse maksimaalselt kuueks kuuks.

Kui lepinguosalised leiavad, et uurimuslik kalapüük on andnud positiivseid tulemusi, võib Mosambiigi valitsus anda uued kalapüügivõimalused uute liikide jaoks kuni protokolli kehtivusaja lõpuni. Artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust suurendatakse sellele vastavalt.

Artikkel 6

Peatamine eriliste asjaolude korral

1. Kui erilised asjaolud, v.a loodusnähtused, takistavad kalapüüki Mosambiigi vetes, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamise kohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkeks välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata.

3. Peatamise tähtaja möödumisel lepivad lepinguosalised kokku tingimused, mille korral võivad ühenduse laevad püüki jätkata.

Artikkel 7

Vastutustundliku kalapüügi edendamine Mosambiigi vetes

1. 100 % artiklis 2 osutatud rahalisest toetusest kasutatakse Mosambiigi valitsuse kalanduspoliitika elluviimise toetuseks.

Mosambiik vastutab asjakohase summa kasutamise eest lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel määratud eesmärkide saavutamiseks aastaste ja mitmeaastaste tegevuskavade kohaselt.

2. Lõike 1 kohaldamiseks lepivad ühendus ja Mosambiik käesoleva lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast seda kokku sektori mitmeaastase tegevuskava ja selle üksikasjalikud rakenduseeskirjad, mis sisaldavad eelkõige järgmist:

a) suunised aastaks ja mitmeks aastaks lõikes 1 osutatud rahalise toetuse ja erisummade kasutamiseks 2007. aasta algatuste puhul;

b) nii aasta kui ka mitme aasta eesmärgid, et edendada säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki, võttes arvesse Mosambiigi riiklikus kalanduspoliitikas ning muudes vastutustundliku kalapüügi ja kalavarude säästmisega seotud või neid mõjutavates põhimõtetes väljendatud prioriteete, seda eelkõige kalatoodete tootmise terviseohutuse ja Mosambiigi pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas;

c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriume ja menetlusi.

3. Sektori mitmeaastase tegevuskava või 2007. aasta algatuste jaoks ette nähtud erisummade kasutamise mis tahes kavandatavad muudatused peavad mõlemad lepinguosalised ühiskomitees heaks kiitma.

4. Igal aastal otsustab Mosambiik, kui suur summa lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase kava rakendamiseks. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tuleb kõnealuse summa eraldamisest ühendusele teatada samal ajal, kui mitmeaastane sektorisisene programm ühiskomitees heaks kiidetakse. Protokolli kohaldamise iga järgmise aasta puhul teatab Mosambiik ühendusele eraldisest hiljemalt eelneva aasta 1. septembril.

5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele sektori mitmeaastase tegevuskava elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Ühendus taotleda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalise toetuse ümberjaotamist, et viia tegevuskava elluviimiseks tegelikult eraldatud rahasumma vastavusse selle tulemustega.

Artikkel 8

Vaidlused — protokolli kohaldamise peatamine

1. Käesoleva protokolli tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised vastastikuse kokkuleppe teel lahenduse saavutamiseks nõu lepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.

2. Kui lõikes 1 osutatud vastastikuse kokkuleppe teel lahendust ei saavutata ja ilma et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui erimeelsusi peetakse tõsisteks.

3. Protokolli kohaldamise peatamiseks esitab huvitatud lepinguosaline kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised konsultatsioone vastastikuse kokkuleppe teel lahenduse leidmiseks. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, mille jooksul käesolev protokoll oli peatatud.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine maksmata jätmise tõttu

Kui ühendus ei tee artikliga 2 ette nähtud makseid, võib artikli 6 kohaselt käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel:

a) kui makset ei sooritata käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 5 sätestatud ajavahemiku jooksul, teatavad Mosambiigi ametiasutused maksmata jätmisest Euroopa Komisjonile. Komisjon korraldab nõutava kontrolli ja sooritab vajaduse korral makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;

b) kui punktis a nimetatud ajavahemiku jooksul leiab maksmata jätmine kinnitust või seda ei põhjendata piisavalt, on Mosambiigi ametiasutustel õigus käesoleva protokolli kohaldamine peatada. Nad teatavad sellest viivitamata Euroopa Komisjonile;

c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.

Artikkel 10

Siseriiklik õigus

Ilma et see piiraks lepingu, käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamist, reguleeritakse ühenduse laevade käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohast tegevust Mosambiigis kehtivate õigusaktidega.

Artikkel 11

Kehtetuks tunnistamine

Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi valitsuse vahelise Mosambiigi rannikuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 12

Jõustumine

1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Käesolevat protokolli, selle lisa ja liiteid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2007.

--------------------------------------------------

20071122

ÜHENDUSE

LAEVADE KALAPÜÜKI REGULEERIVAD TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALASTUSVÖÖNDIS

I PEATÜKK

Püügilitsentside taotlemine ja väljaandmine

1. JAGU

Litsentside väljaandmine

1. Protokolli alusel, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, võivad püügilitsentse saada ainult nõuetele vastavad laevad.

2. Laev vastab nõuetele juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud kalapüügikeeldu Mosambiigis. Nad peavad Mosambiigi kalandusadministratsiooni tingimustele vastamiseks olema täitnud kõik varasemad Mosambiigi ja ühenduse vahelistest kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused.

3. Ühenduse laeva, mis püügilitsentsi taotleb, võib esindada Mosambiigis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress peavad olema märgitud litsentsitaotlusele.

4. Ühenduse pädevad ametiasutused esitavad Mosambiigi kalandusministeeriumile litsentsitaotluse iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda, vähemalt 15 päeva enne litsentsi soovitud alguskuupäeva.

5. Taotlused esitatakse Mosambiigi kalandusministeeriumile 1. liites esitatud näidise kohaselt.

6. Koos püügilitsentsi taotlusega tuleb esitada järgmised dokumendid:

- litsentsi kehtivusaja eest litsentsitasu maksmist tõendav dokument;

- kui tegemist on esimese selle protokolli alusel esitatud taotlusega, värvifoto külgvaates laevast selle praeguses seisukorras; foto minimaalsed mõõtmed on 15 x 10 cm;

- laeva merekõlblikkuse tunnistus;

- laeva registreerimistunnistus;

- ühenduse pädeva ametiasutuse välja antud laeva terviseohutuse sertifikaat.

7. Litsentsitasu makstakse Mosambiigi ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt määratud pangakontole.

8. Litsentsitasu peab sisaldama kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, ümberlaadimis- ja teenustasud.

9. Püügilitsentsid antakse kõikide laevade puhul välja laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Komisjoni Mosambiigis asuva delegatsiooni vahendusel 15 päeva jooksul alates punktis 6 nimetatud dokumentide laekumisest Mosambiigi kalandusministeeriumile. Pärast püügilitsentsi väljaandmist saadavad Mosambiigi ametiasutused kohe selle koopia sobivate sidevahendite abil (faks, e-kiri jne) laevaomanikule või selle esindajale. Püügilitsentsi koopia peab lepingu kohase püügiõiguse tõendina laeva pardal olema. Järelevalve eest vastutavatele asutustele tuleb püügilitsentsi väljaandmisest kohe teatada.

10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on allkirjastamise ajal suletud, võib püügilitsentsi anda laeva esindajale ning ühe eksemplari delegatsioonile.

11. Püügilitsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Tõendatud vääramatu jõu esinemise korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva püügilitsentsi asendada siiski mõnele muule sama liiki laevale antava uue püügilitsentsiga ning selle eest ei pea litsentsitasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvutamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.

12. Asendatud püügilitsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud püügilitsentsi Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel Mosambiigi kalandusministeeriumile.

13. Uue püügilitsentsi jõustumise päev on litsentsil märgitud kuupäev. Püügilitsentsi üleandmisest tuleb teatada Euroopa Komisjoni delegatsioonile Mosambiigis.

14. Ilma et see piiraks käesoleva lisa VIII peatüki punkti 2 kohaldamist, tuleb püügilitsents alati pardal hoida.

2. JAGU

Litsentsi saamise tingimused — litsentsitasud ja ettemaksed

1. Litsentsi kehtivusaeg on kuni üks aasta — iga aasta 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini. Kehtivusaega saab pikendada.

2. Litsentsitasu on 35 eurot iga Mosambiigi kalastusvööndis püütud kalatonni kohta.

3. Litsentsid antakse välja pärast seda, kui pädevatele riigiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:

- 4200 eurot iga tuunipüügiseineri eest, mis vastab litsentsitasule 120 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas;

- 3500 eurot enam kui 250brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 100 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas;

- 1680 eurot vähem kui 250brutotonnise õngepüügilaeva eest, mis vastab litsentsitasule 48 tonni siirdekalade ja lähisugulasliikide väljapüügi eest aastas.

4. Euroopa Komisjon teeb aasta n püügi eest tasumisele kuuluvate litsentsitasude lõpliku arvestuse hiljemalt n + 1 aasta 31. juuliks ning selle aluseks võetakse kõikide laevaomanike esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud liikmesriikide püügiandmete kontrolli eest vastutavad teadusasutused, nagu Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR); see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel.

5. Arvestus edastatakse üheaegselt Mosambiigi kalandusministeeriumile ja laevaomanikele.

6. Laevaomanik teeb mis tahes lisamaksed Mosambiigi riiklikele ametiasutustele järgmise aasta 30. augustiks käesoleva peatüki 1. jao punktis 7 osutatud pangaarvele.

7. Kui aga lõpliku arvestuse summa on käesoleva jao punktis 3 nimetatust väiksem, siis enammakstud summat laevaomanikule tagasi ei maksta.

II PEATÜKK

Kalastusvööndid

Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili 4. liites määratletud kalastusvööndi lähtejoonest.

III PEATÜKK

Püügiaruanded

1. Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ühenduse kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt:

- ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või

- ajavahemik laeva Mosambiigi kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni Mosambiigis.

2. Kõik laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, on kohustatud saatma oma püügiaruanded Mosambiigi kalandusministeeriumile, et Mosambiigi ametiasutused saaksid kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusasutuste poolt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud korras. Väljapüügist teatamise kord on järgmine:

2.1. litsentsi kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao punkti 1 tähenduses märgitakse igal püügireisil saadud püügikogused püügiaruandesse. Püügiaruannete paberkandjal originaalid saadetakse Mosambiigi kalandusministeeriumile hiljemalt 30 päeva pärast viimase sellel ajavahemikul toimunud püügireisi lõppu. Samal ajal edastatakse püügiaruannete koopiad faksi või elektronposti teel lipuriigile ja Mosambiigi kalandusministeeriumile;

2.2. laevad deklareerivad püügi püügipäeviku vormis vastavalt 2. liites esitatud näidisele. Ajavahemike kohta, millal laev ei viibi Mosambiigi vetes, tuleb teha kanne "väljaspool Mosambiigi kalastusvööndit";

2.3. vormid tuleb täita trükitähtedega ja loetavalt ning neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema seaduslik esindaja.

3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Mosambiigi valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva litsents kuni formaalsuste täitmiseni peatada ning määrata laevaomanikule Mosambiigi kehtivate seadustega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.

IV PEATÜKK

Ümberlaadimine ja lossimine

Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise võimalusi Mosambiigi sadamates.

V PEATÜKK

Meremeeste töölevõtmine

1. Laevaomanikud kohustuvad võtma Mosambiigi kalastusvööndis tuuni püüdmise hooajaks tööle vähemalt 20 % AKV riikide meremehi, kellest võimaluse korral on vähemalt 40 % Mosambiigist.

2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV riikide meremehi.

3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

4. Mosambiigi meremeeste töölepingud, mis vastavad käesoleva artikli punktile 1, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

5. Meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne litsentsi väljaandmist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste AKV riikide ametiasutuste kokkuleppel. Mosambiigi meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mosambiigi laevameeskondade puhul kasutavatest tingimustest ning palgad ei tohi mingil juhul olla madalamad ILO standardist.

VI PEATÜKK

Tehnilised meetmed

Laevade kalapüügiviiside, nende tehniliste näitajate ja mis tahes muude kalapüügi suhtes kohaldatavate tehniliste meetmete puhul peab järgima selliste piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud või võetavaid meetmeid ja soovitusi, millesse lepinguosalised kuuluvad.

VII PEATÜKK

Vaatlejad

1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Mosambiigi vetes kalastada, võtavad pardale India Ookeani Tuunikomisjoni määratud ja eelnevalt Mosambiigi ametiasutustele teatatud vaatlejad.

2. Vaatlejate pardale võtmise tingimused lepitakse kokku laevaomanike või nende esindajate ja pädeva asutuse vahel.

3. Jälgimisperioodi lõpul ja enne laevast lahkumist koostavad vaatlejad pädevatele asutustele tegevusaruande, mille koopiad saadetakse Mosambiigi kalandusadministratsioonile ja laeva kaptenile.

VIII PEATÜKK

Järelevalve

1. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine

1.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Mosambiigi kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse järelevalve eest vastutavatele Mosambiigi ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades neid ühtlasi pardal olevatest püügikogustest ja püütud liikidest.

1.2. Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teave saadetakse soovitavalt faksi teel või laevade puhul, kus ei ole faksiaparaati, raadio või elektronposti teel.

1.3. Kui laev leitakse kalastamas, ilma et ta oleks teatanud pädevale Mosambiigi asutusele sisenemisest või lahkumisest, käsitatakse teda õigusrikkujana.

1.4. Laevadele teatatakse faksi- ja telefoninumber ning e-posti aadress püügilitsentsi väljaandmisel.

2. Kontrollimenetlused

2.1. Mosambiigi ametiasutused võivad pardale saata oma esindaja kalastustegevust kontrollima.

2.2. Laeva kapten laseb järelevalvet teostaval esindajal kasutada olemasolevaid sidevahendeid, võimaldab tal pääseda kõigisse laeva osadesse ning koguda proove.

2.3. Laeva kapten võimaldab talle toidu, majutuse ja arstiabi samadel tingimustel kui laeva juhtkonnale.

2.4. Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks.

2.5. Kui kontroll on lõpule viidud, koostab esindaja aruande, mille koopia antakse laeva kaptenile.

3. Laevaseire satelliitsüsteem

3.1. Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid laevu jälgitakse satelliidi abil vastavalt 3. liitele "Laevaseiresüsteemi (VMS) protokoll".

4. Pardaleminek

4.1. Mosambiigi pädevad asutused teatavad lipuriigile ja Euroopa Komisjonile kõigist pardaleminekutest ja ühenduse laevadele Mosambiigi kalastuspiirkonnas määratud karistustest hiljemalt 24 tunni jooksul.

4.2. Laeva pardale mineku korral võib laeva taotluse alusel kohe vabastada, kui kapten või laevaomanik maksab 72 tunni jooksul Mosambiigi õigusaktidega määratud tagatise.

4.3. Rikkumismenetluse korral teatatakse sellest Euroopa Komisjoni delegatsioonile, lipuriigile ja laevaomanikule koos lühiaruandega pardalemineku põhjustest.

5. Teatis

5.1. Laeva kapten kirjutab Mosambiigi pädeva ametiasutuse poolt vahejuhtumi kohta koostatud aruandele alla.

5.2. See allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldus alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande "allkirja andmisest keeldunud".

5.3. Kui rikkumist peetakse Mosambiigi õiguse kohaselt tõsiseks, peab kapten viima laeva Mosambiigi ametiasutuste määratud sadamasse.

6. Avaldused

6.1. Pärast teate ja pardalemineku aruande koostamist määravad pädevad asutused uurimist teostava ametniku, kes teavitab väidetavat rikkujat, Euroopa Komisjoni ja lipuriigi esindajat, et võimaldada neil nende pakutud kuupäeval ja kellaajal seletusi anda või end toetavaid tõendeid esitada.

7. Arveldamine

7.1. Kalastusrikkumise menetluse algatamise üle otsustatakse hiljemalt 35 päeva jooksul uurimist teostava ametniku määramise päevast arvates. Kui rikkumismenetluse keerukus nõuab, võib eelmises punktis nimetatud tähtaega üks kord 30 päeva võrra pikendada.

8. Ümberlaadimine:

8.1. Kõik ühenduse laevad, mis soovivad kalasaagi Mosambiigi sadamas või sadamaalal ümber laadida, teatavad Mosambiigi pädevatele ametiasutustele sellest vähemalt 24 tundi ette ning jäävad ootama nende heakskiitu.

8.2. Ümberlaadimise taotluse hindamiseks teatab laevaomanik järgmised andmed:

- ümberlaadimissadam;

- ümberlaadimiskoht, ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;

- kalalaeva või muu ümberlaadimises osaleva laeva nimi;

- ümberlaaditav kogus liikide kaupa.

8.3. Ümberlaadimist käsitatakse Mosambiigist lahkumisena. Laev peab esitama Mosambiigi pädevatele ametiasutustele püügiaruande ja teatama, kas ta kavatseb püüki jätkata või Mosambiigi kalastusvööndist lahkuda.

8.4. Keelatud on Mosambiigi kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui eespool nimetatud punktides käsitletud. Selle reegli rikkumise korral rakendatakse Mosambiigis kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.

8.5. Mosambiigi sadamas ümber laadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid lubavad Mosambiigi inspektoritel kõnealust tegevust kontrollida ja hõlbustavad seda. Pärast iga sadamas toimunud inspektsiooni ja kontrolli koostatakse aruanne ja selle koopia antakse laeva kaptenile.

--------------------------------------------------

20071122

Liited

1. Püügilitsentsi taotlusvormi näidis

2. Tuunipüügipäevik

3. Laevaseiresüsteemi (VMS) protokoll

4. Mosambiigi kalastusvööndi koordinaadid

--------------------------------------------------

20071122

1. LIIDE

PÜÜGILITSENTSI TAOTLUSVORMI NÄIDIS

TÖÖSTUSLIK JA POOLTÖÖSTUSLIK KALAPÜÜK NING SELLEGA SEONDUV KALAPÜÜK

(VASTAVALT ARTIKLILE 139)

Rekto

REPÚBLICA DE MOÇAMBIQUE

KALANDUSMINISTEERIUM

PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS

Täidab taotleja.

Laevaomaniku nimi:

Aadress:

Postkast:

Telefon

Faks

Nimi (1):

Isikutunnistuse nr:

Välja antud (koht):

Kehtiv kuni: …/…/…

Elukohariik:

Taotleb püügilitsentsi väljaandmist: (2)

Tegutsemise piirkond:

Kodusadam:

Provints:

Püügivahendid:

Püütavad liigid:

Laeva andmed (3) (4)

1. Nimi

Lipp

Registrinumber

2. Registreerimissadam

Ehitusaasta

Laevatehas/Riik

3. Keretüüp:

Parraste värv

Tekiehitiste värv

4. Mõõtmed (meetrites):

kogupikkus:

laius:

sügavus

kogumahutavus tonni

5. Elektroonikaseadmed (6):

kõrgsagedusraadio:

ülikõrge sagedusega raadiosond

hüdrolokaator:

satelliitnavigaator:

gürokompass:

radar

6. Raadiokutsung:

7. Peamasin: Mark:

Võimsus: HJ

8. Püügivahendid: Vintside arv:

Mahutavus: tonni

pardatraal (6)

ahtritraal (6)

püügivahendite arv:

+++++ TIFF +++++

Verso

9. Püügivahendite detailid: ülemise selise pikkus: m

10. Kalade säilitamine (6) (7):

Valmistooted:

Ettevalmistusruum: JAH/EI

Külmutamine: õhkkülmutus: JAH/EI

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

plaatkülmutus: JAH/EI

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

külmkamber: JAH/EI

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

Külmsäilitus: trümm 1:

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

Külmsäilitus: trümm 2:

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

Külmsäilitus: trümm 3:

võimsus (tonni päevas):

temperatuur (°C):

Jahutus: Jää: JAH/EI

Külmkonteinerid JAH/EI

mahutavus (tonnides)

isoleeritud trümm: JAH/EI

mahutavus (tonnides)

külmiktrümm: JAH/EI

mahutavus (tonnides)

temperatuur (°C):

Jahutatud merevesi: JAH/EI

mahutavus (tonnides)

temperatuur (°C):

Elusliikide säilitamise seadmed: JAH/EI

Täpsustage

Joogivesi: m3

Magestusseadmed: JAH/EI

Sanitaarsõlmed: JAH/EI

Number

Täiendavad töötlemisseadmed:

Sorteerimismasinad: JAH/EI

Kaalud: JAH/EI

Jahvatusmasinad: JAH/EI

Kalapesuseadmed: JAH/EI

Kala kuumutamise seadmed: JAH/EI

Muud: …,

Kuupäev ja taotleja allkiri

Täidab püügilitsentsi välja andev asutus

Püügilitsentsi väljaandmine heaks kiidetud …/…/…

Väljaantud püügilitsentsi number:

Kehtiv kuni:

Eritingimused: ,

Allkiri:

(1) Ettevõtja, juhi vms nimi.

(2) Märkida kalapüügi liik: tööstuslik, pooltööstuslik või sellega seonduv kalapüük.

(3) Lisada kolm värvinegatiivi, mis näitavad laevakülge (tähised peavad olema loetavad).

(4) Nii nagu on märgitud omandiõigust tõendavates dokumentides.

(5) Märkida materjal: teras, puit või klaaskiud.

(6) Tähistada õige vastus ristiga.

(7) Lisada töötlemise vooskeem.

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

20071122

2. LIIDE

Tuunipüügipäevik

Laeva nimi:

Kogumahutavus:

Kuu

Päev

Aasta

Sadam

Lipuriik:

Mahutavus (tonnides):

Registreerimisnumber:

Kapteni nimi:

Laev VÄLJUS:

Laeva omanik:

Meeskonnaliikmete arv:

Õngepüügilaev

Elussööt

Seinnoot

Traalnoot

Muud

Aadress:

Aruande kuupäev:

Laev SAABUS:

(Aruande koostaja):

Merel oldud päevade arv:

Püügipäevade arv:

Püügikordade arv:

Püügireisi number:

Kuupäev

Asukoht

Pinnavee tempe- ratuur (°C)

Püügi-koormus

Kasutatud konksude arv

Püük

Kasutatud sööt

Kuu

Päev

Laiuskraad N/S

Pikkuskraad E/O

Harilik tuun

Kulduim-tuun

Suursilm-tuun

Pikkuim-tuun

Mõõkkala

Vöödiline odanina

Valge odanina

Must marliin:

Purikala

Vööttuun

Päeva kogupüük

Thunnus thynnus või maccoyi

Thunnus albacares

Thunnus obesus

Thunnus alalunga

Xiphias gladius

Tetraptunus audax või albidus

Makaira indica

Istiophorus albicane või platypterus

Katsuwonus pelamis

Muud kalad

(kaal ainult kilogrammi-des)

Makrell-hauglased

Kalmaar

Elussööt

Muud

Arv

Kaa l kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

Arv

Kg

LOSSITUD KOGUSED (KG)

Märkused:

1. Kasutada üks leht kuu kohta ja üks rida päeva kohta.

2. „Päev” tähendab päeva, millal õngejada vette pannakse.

3. Kalastuspiirkond näitab laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Märkige kindlasti N/S ja E/W

4. Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõppemist. Märkida tuleb tegelik kaal lossimise ajal.

5. Kõik siin esitatavad andmed on rangelt konfidentsiaalsed.

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

20071122

3. LIIDE

LAEVASEIRESÜSTEEMI PROTOKOLL

millega kehtestatakse sätted ühenduse kalalaevade satelliitseire kohta Mosambiigi kalastusvööndis

1. Käesoleva protokolli sätted täiendavad protokolli, millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud püügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2011, ning käesoleva protokolli sätteid kohaldatakse nimetatud protokolli lisa VIII peatüki "Järelevalve" punkti 5 kohaselt.

2. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalalaevu, mis püüavad kala Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel, jälgitakse nende Mosambiigi kalastusvööndis viibimise ajal satelliitsüsteemi abil.

Satelliitseire jaoks esitatakse 4. liite kohaselt Mosambiigi kalastusvööndi laius- ja pikkuskoordinaadid.

Mosambiigi ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 süsteemi.

3. Lepinguosalised edastavad elektrooniliselt andmeid oma kontrollikeskuste vahel punktides 5 ja 7 ette nähtud korras. Võimaluse korral vahetatakse kontrollikeskuste omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks vajalikku teavet nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet või X.400).

4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.

5. Kui lepingu alusel kalastav laev, mida vastavalt ühenduse õigusaktidele satelliitseiresüsteemiga jälgitakse, siseneb Mosambiigi kalastusvööndisse, saadab lipuriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata ja kahetunniste ajavahemike tagant Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Sõnumid peavad olema asukohateadetena ära tuntavad.

6. Punktis 5 osutatud teated saadetakse elektronpostiga vastavalt Interneti turvaprotokollile või muule turvaprotokollile. Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ette nähtud vormingus.

7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseire seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ja Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Sellises olukorras tuleb üldine asukohateade saata iga üheksa tunni järel. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten on selle registreerinud, kolme tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.

Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated Mosambiigi kalapüügi seirekeskusele. Rikkis seade tuleb parandada või asendada hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab ta Mosambiigi kalastusvööndist lahkuma.

8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Mosambiigi vetes. Kui laevu nõuetekohaselt ei seirata, teavitatakse sellest viivitamata Mosambiigi kalapüügi seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.

9. Kui Mosambiigi kalapüügi seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktiga 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest viivitamata Euroopa Komisjoni pädevaid talitusi.

10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Mosambiigi ametiasutused üksnes Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi vahelise kalanduslepingu alusel kalastavate ühenduse kalalaevade kontrollimiseks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.

11. Satelliitseiresüsteemi tark- ja riistvara peavad olema töökindlad ega tohi võimaldada valede asukohaandmete sisestamist ja seadistuste käsitsi muutmist.

Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on satelliitseiresüsteemi hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.

Laevakaptenid tagavad, et:

- andmeid ei muudeta;

- satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi;

- satelliitseireseadme elektritoide ei katke ning

- satelliitseireseadet ei eemaldata laevast.

12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmise korral teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma veendumaks, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise poole nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.

13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad pooled nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.

14. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted läbi vaatama.

Laevaseiresüsteemi teadete edastamine Mosambiigile

Asukohateade

Andmeelement | Kood | Kohustuslik/ei ole kohustuslik | Märkused |

Teate algus | SR | K | Süsteemiga seotud teave — märgib teate algust |

Saaja | AD | K | Teatega seotud teave — saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |

Saatja | EN | K | Teatega seotud teave — saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3) ISO kood |

Lipuriik | FS | V | |

Teate tüüp | TM | K | Teatega seotud teave — sõnumi tüüp "POS" |

Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud teave — laeva rahvusvaheline raadiokutsung |

Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber | IR | V | Laevaga seotud teave — lepinguosalise universaalnumber (lipuriigi kolmetäheline ISO-3 kood, millele järgneb number) |

Väline registreerimisnumber | XR | K | Laevaga seotud teave — laeva küljele kantud number |

Laiuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LT | K | Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minutites ja sekundites N/S KK.mmm (WGS–84) |

Pikkuskraad väljendatuna kümnendkraadides | LG | K | Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minutites ja sekundites E/W KK.mmm (WGS–84) |

Kurss | CO | K | Laeva suund 360° skaalal |

Kiirus | SP | K | Laeva kiirus kümnendiksõlmedes |

Kuupäev | DA | K | Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise TUC kuupäev (AAAAKKPP) |

Aeg | TI | K | Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise TUC kellaaeg (TTMM) |

Teate lõpp | ER | K | Süsteemiga seotud teave — näitab teate lõppu |

Märgistik: ISO 8859.1

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

- topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad teate algust,

- kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.

Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide "teate algus" ja "teate lõpp" vahel.

MOSAMBIIGI SEIREKESKUSE ANDMED

SEIREKESKUSE nimi:

Laevaseiresüsteemi (VMS) telefon:

VMS faks:

VMS e-post:

DPSG tel:

DSPG faks:

IP aadress:

Sisenemisteade/väljumisteade:

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

20071122

4. LIIDE

MOSAMBIIGI KALASTUSVÖÖNDI KOORDINAADID

Punktid

Laius

Pikkus

Märkused

1

26°50′S

37°36′E

2

26°00′S

38°15′E

3

25°10′S

38°38′E

4

24°45′S

38°24′E

5

22°42′S

37°54′E

6

21°34′S

37°30′E

7

20°03′S

37°58′E

8

16°38′S

41°18′E

9

15°40′S

42°31′E

10

11°50′S

41°45′E

11

10°26′S

42°05′E

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------