TÕLGE
Vahemere rannikualade integreeritud majandamise
PROTOKOLL
KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED,
OLLES 16. veebruaril 1976 Barcelonas vastu võetud ja 10. juunil 1995 muudetud Vahemere merekeskkonna ja rannikuala
kaitse konventsiooni osalised,
SOOVIDES täita nimetatud konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktis e ja lõikes 5 sätestatud kohustusi,VÕTTES ARVESSE, et Vahemere rannikualad on Vahemere piirkonnas elavate rahvaste ühine loodus- ja kultuuripärand
ning et neid tuleks praeguste ja tulevaste põlvkondade huvides kaitsta ja mõistlikult kasutada,
TUNDES MURET Vahemere rannikualade habrast loodust ohustava inimtegevuse kasvava surve pärast ning soovides
peatada ja tagasi pöörata olukorra halvenemist rannikualadel ning oluliselt vähendada rannikualade ökosüsteemidebioloogilise mitmekesisuse kadumist,
OLLES MURES kliimamuutuse tõttu rannikualasid ähvardavate ohtude pärast, millega muu hulgas kaasneb tõenäoliselt ka
meretaseme tõus, ning olles teadlik vajadusest võtta vastu säästvad meetmed, et vähendada loodusnähtuste negatiivset
mõju,
OLLES VEENDUNUD, et asendamatu ökoloogilise, majandusliku ja sotsiaalse ressursina nõuab rannikualade planeerimine
ja haldamine nende säilitamise ja säästva arengu eesmärgil ühtset erilähenemist kogu Vahemere basseini ja selle ranni­kuäärsete riikide tasandil, võttes arvesse rannikualade mitmekesisust, eriti saarte erivajadusi, mis tulenevad nende geomor­foloogilistest omadustest,
VÕTTES ARVESSE 10. detsembril 1982 Montego Bays koostatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse
konventsiooni, 2. veebruaril 1971 Ramsaris koostatud rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade,
konventsiooni, ning 5. juunil 1992 Rio de Janeiros koostatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni, mille osalised on
mitmed Vahemere rannikuäärsed riigid ja Euroopa Ühendus,
SOOVIDES eelkõige teha koostööd, et töötada välja sobivad ühised tegevuskavad rannikualade haldamiseks vastavalt
9. mail 1992 New Yorgis koostatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni artikli 4lõike 1 punktile e,
TOETUDES olemaolevatele integreeritud rannikualade majandamise kogemustele ja erinevate organisatsioonide, sealhulgas
Euroopa institutsioonide tööle,
LÄHTUDES Vahemere piirkonna säästva arengu komisjoni soovitustest ja tööst ning 1997. aastal Tunises, 2001. aastal
Monacos, 2003. aastal Catanias ja 2005. aastal Portorozis toimunud protokolliosaliste kohtumistel koostatud soovitustest,samuti 2005. aastal Portorozis vastu võetud Vahemere piirkonna säästva arengu strateegiast,
OLLES OTSUSTANUD tugevdada Vahemere tasandil rannikuäärsete riikide jõupingutusi rannikualade integreeritud majan­
damise tagamiseks,
OLLES KINDLALT OTSUSTANUD stimuleerida riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke algatusi koordineeritud edendusmeet­
mete, koostöö ja partnerluse kaudu koos erinevate asjaomaste osapooltega, et edendada rannikualade integreeritud
majandamise tõhusat juhtimist,
SOOVIDES, et kõnealuse konventsiooni ja selle protokollide kohaldamisel oleks tagatud rannikualade integreeritud
majandamise ühtsus,ET 4.2.2009 Euroopa Liidu Teataja L 34/19
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
I OSA
ÜLDSÄTTED
Artikkel 1
Üldised kohustused
Vastavalt Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse
konventsioonile ja selle protokollidele loovad protokolliosalisedühise raamistiku Vahemere rannikualade integreeritud majanda­miseks ning võtavad vajalikke meetmeid piirkondliku koostöötugevdamiseks sel eesmärgil.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)„protokolliosalised ”–käesoleva protokolli osalised;
b)„konventsioon ”–16. veebruaril 1976 Barcelonas koostatud
ja 10. juunil 1995 muudetud Vahemere merekeskkonna jarannikuala kaitse konventsioon;
c)„organisatsioon ”– asutus, millele on viidatud nimetatud
konventsiooni artiklis 17;
d)„keskus ”– prioriteetsete tegevuste programmi piirkondlik
tegevuskeskus;
e)„rannikuala ”–rannikust mõlemale poolele jääv geomorfo­
loogiline ala, kus toimub mere ja maismaa vaheline vastasti­kune mõjutamine keeruliste ökoloogiliste ja elusressurssidesüsteemide vormis, mis koosnevad biootilistest ja abiootilis­test komponentidest, mis eksisteerivad koos inimühiskon­naga ning on selle ja tema sotsiaalmajandusliku tegevusegavastastikku mõjutavates suhetes;
f)„rannikualade integreeritud majandamine ”– dünaamiline
protsess rannikualade säästvaks majandamiseks ja kasutami­seks, mille puhul võetakse samal ajal arvesse rannikualadeökosüsteemide ja maastike haavatavust, tegevuste ja kasutusemitmekesisust, nende vastasmõjusid, teatavate tegevuste jakasutusviiside merelist suunitlust ning nende mõju nii merelekui ka maismaale.
Artikkel 3
Geograafiline katvus
1. Käesolevat protokolli kohaldatakse Vahemere piirkonna
suhtes, mis on määratletud kõnealuse konventsiooni artiklis 1.Kõnealust piirkonda piiritletakse ka:
a) rannikuala merepoolse piiriga, mis on protokolliosaliste terri­
toriaalmere välispiir, jab) rannikuala maapoolse piiriga, mis on pädevate rannikuük­
suste piir vastavalt protokolliosaliste määratlusele.
2. Kui mõni protokolliosaline kehtestab oma suveräänsete
õiguste kohaselt piiri, mis erineb käesoleva artikli lõikes 1 ette­nähtust, edastab ta sellekohase avalduse hoiulevõtjale käesolevaprotokolli ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiu­leandmisega samal ajal või mis tahes hilisemal ajal, kui
a) merepoolne piir jääb territoriaalmere välispiirist sissepoole;
b) maapoolne piir jääb sisse- või väljapoole eespool määratletud
rannikuüksuste territooriumi piirist, selleks et oleks võimalikmuu hulgas kohaldada ökosüsteemist lähtuvat lähenemist
ning majanduslikke ja sotsiaalseid kriteeriume ning kaaluda
saarte erivajadusi, mis on seotud nende geomorfoloogilisteomadustega, ning võtta arvesse kliimamuutuste negatiivseidmõjusid.
3. Kõik protokolliosalised võtavad vastu ja edendavad sobival
institutsionaalsel tasandil asjakohaseid meetmeid, et teavitadaelanikkonda ja kõiki asjaomaseid osalisi käesoleva protokolli
geograafilisest katvusest.
Artikkel 4
Õiguste säilitamine
1. Käesoleva protokolli või ühegi õigusaktiga, mis võetakse
vastu käesoleva protokolli alusel, ei piirata ühegi protokolliosa­lise õigusi, kehtivaid või tulevasi nõudeid ega juriidilisi seisu­kohti, mis on seotud mereõigusega, eriti neid, mis on seotudmerealade looduse või ulatusega, merealade piiristamisegariikide vahel, mille rannikud paiknevad vastamisi või kõrvuti,rahvusvaheliseks laevaliikluseks avatud väinade läbimise õigustja viise ega territoriaalmere rahumeelse läbimise õigust, samutirannikuäärse riigi, lipuriigi või sadamariigi jurisdiktsiooni
olemust ja ulatust.
2. Mitte ükski käesolevast protokollist tulenev õigusakt ega
tegevus ei anna alust riikliku suveräänsuse või jurisdiktsioonisuhtes nõudeid esitada, seda vaidlustada ega kahtluse alla seada.
3. Käesoleva protokolli sätted ei piira olemasolevates ja tule­
vastes riiklikes või rahvusvahelistes dokumentides ja program­mides rannikualade kaitsmiseks ja majandamiseks rangematesätete kohaldamist.
4. Käesoleva protokolliga ei piirata riikliku julgeoleku ja riigi­
kaitsega seotud tegevuste või vahendite kasutamist, kuid kõikprotokolliosalised nõusutvad, et nimetatud tegevusi ja vahendeidtuleks rakendada ja kehtestada nii, et need oleksid mõistlikkuseja võimalikkuse piires kooskõlas käesoleva protokolliga.ET L 34/20 Euroopa Liidu Teataja 4.2.2009
Artikkel 5
Rannikualade integreeritud majandamise eesmärgid
Rannikualade integreeritud majandamise eesmärgid on järg­
mised:
a) soodustada tegevuse riikliku planeerimise kaudu ranniku­
alade säästvat arengut, tagades, et keskkonda ja maastikkevõetakse arvesse kooskõlas majandusliku, sotsiaalse ja
kultuurilise arenguga;
b) säilitada rannikualasid praeguste ja tulevaste põlvkondade
huvides;
c) tagada loodusvarade, eriti vee säästev kasutamine;
d) tagada rannikualade ökosüsteemide, maastike ja geomorfo­
loogia puutumatuse säilitamine;
e) ennetada ja/või vähendada looduslike ohtude, eriti kliima­
muutuse, mida võivad põhjustada loodusjõud või inimte­
gevus, mõjusid;
f) saavutada sidusus rannikualade kasutamist mõjutavate
riiklike ja eraalgatuste vahel ning kõikide otsuste vahel,mida ametiasutused teevad nii riiklikul, piirkondlikul kui kakohalikul tasandil.
Artikkel 6
Rannikualade integreeritud majandamise üldised
põhimõtted
Käesoleva protokolli rakendamisel juhinduvad protokolliosalised
järgmistest rannikualade integreeritud majandamise põhimõte­
test:
a) erilist tähelepanu tuleb pöörata padumere bioloogilisele
rikkusele ning looduslikule dünaamikale ja funktsioneerimi­sele, samuti ühtse terviku moodustava mere- ja maismaaosateineteist täiendavale ja teineteisest sõltuvale olemusele;
b) kõiki aspekte, mis on seotud hüdroloogiliste, geomorfoloo­
giliste, klimaatiliste, ökoloogiliste, sotsiaalmajanduslike jakultuuriliste süsteemidega, tuleb integreeritud viisil arvessevõtta, et ei ületataks rannikualade kandevõimet ning enneta­taks loodusõnnetuste ja arenguga kaasnevaid negatiivseidmõjusid;
c) rannikualade planeerimisel ja majandamisel tuleb kohaldada
ökosüsteemidest lähtuvat lähenemisviisi, mis tagaks ranni­kualade säästva arengu;
d) tagatakse selline valitsemistava, mis võimaldab kohalikul
elanikkonnal ja rannikualade pärast muret tundvatel kodani­kuühiskonna huvirühmadel asjakohaselt ja õigeaegselt
osaleda läbipaistvas otsuste tegemise protsessis;
e) nähakse ette haldusteenuste ja rannikualadega tegelevate piir­
kondlike ja kohalike asutuste tegevuse institutsionaalne koos­kõlastamine erinevate sektorite vahel;
f) nähakse ette linnade arengut ja sotsiaalmajanduslikku tege­
vust, samuti muid asjakohaseid sektoriaalseid tegevuspõhi­mõtteid sisaldavate maakasutusstrateegiate, -plaanide ja
programmide koostamine;
g) arvesse tuleb võtta rannikualadel võetavate meetmete arvu­
kust ja mitmekesisust ning vajaduse korral eelistatakseavalikke teenuseid ja meetmeid, mis nõuavad mere vahetutlähedust;
h) kogu rannikuala kasutamine tuleks tasakaalustatult hajutada
ning vältida asjatut kontsentratsiooni ja valglinnastumist;
i) inimtegevuse ja infrastruktuuriga kaasnevaid riske tuleb
eelnevalt hinnata, et ennetada ja vähendada nende negatiivsetmõju rannikualadele;
j) rannikukeskkonna kahjustamist tuleb ennetada ja kui see
peaks ilmnema, siis tuleb see asjakohaselt heastada.
Artikkel 7
Kooskõlastamine
1. Rannikualade integreeritud majandamiseks teevad proto­
kolliosalised järgmist:
a) tagavad institutsioonidevahelise kooskõlastamise, tehes seda
vajaduse korral sobivate asutuste ja mehhanismide kaudu, etvältida sektoriaalset ja soodustada terviklikku lähenemist;
b) korraldavad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil asja­
kohase kooskõlastamise erinevate haldusteenistuste asutustevahel, kes on pädevad nii rannikualade mere- kui kamaismaa-ala suhtes;
c) korraldavad tihedat koostööd riiklike asutuse ning piirkond­
like ja kohalike asutuste vahel rannikualasid käsitlevate stra­
teegiate, kavade ja programmide valdkonnas ning seoseserinevate lubadega tegevuseks, mida on võimalik läbi viiaühiste konsultatiivorganite või ühise otsuste tegemise raames.
2. Pädevad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud rannikuala­
dega tegelevad asutused teevad nii palju kui otstarbekas koos­tööd, et tugevdada rannikualade juba kehtestatud strateegiate,kavade ja programmide sidusust ja tõhusust.ET 4.2.2009 Euroopa Liidu Teataja L 34/21
II OSA
RANNIKUALADE INTEGREERITUD MAJANDAMISE
ELEMENDID
Artikkel 8
Rannikualade kaitse ja säästev kasutamine
1. Protokolliosalised püüavad kooskõlas käesoleva protokolli
artiklites 5 ja 6 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega tagadarannikualade säästva kasutamise ja majandamise, et säilitadarannikualade looduslikud elupaigad, maastikud, loodusvarad jaökosüsteemid vastavalt rahvusvahelistele ja piirkondlikele õigus­aktidele.
2. Selleks teevad protokolliosalised järgmist:a) kehtestavad rannikualadel ehituskeeluvööndi, mis ulatub
kaugeima talvise veepiirini. Võttes muu hulgas arvesse klii­mamuutusest ja looduslikest ohtudest otseselt ja negatiivseltmõjutatud piirkondi, ei tohi nimetatud ala olla kitsam kui100 meetrit, sõltuvalt allpool esitatud punkti b sätetest.Karmimad riiklikud sätted, mis määravad kõnealuse alalaiuse, jäävad kehtima;
b) võivad kooskõlas käesoleva protokolli eesmärkide ja põhi­
mõtetega kohandada eespool mainitud sätted sobivaks:
1. avalikku huvi pakkuvate projektidega;2. piirkondadele, kus on erilised geograafilised või muud
kohalikud piirangud, eriti sellised, mis on seotud rahvas­tiku tiheduse või sotsiaalsete vajadustega, mille puhul onindividuaalelamuehitus, urbaniseerumine või areng sätes­tatud riiklike õigusaktidega;
c) teatavad organisatsioonile riiklikest õigusaktidest, millega on
sätestatud eespool nimetatud kohandused.
3. Ühtlasi püüavad protokolliosalised tagada, et nende
riiklikud õigusaktid sisaldaksid rannikualade säästva kasutamisekriteeriume. Nimetatud kriteeriumid peavad kohalikke eritingi­musi arvesse võttes hõlmama muu hulgas järgmist:
a) määrama kindlaks ja piiritlema väljapoole kaitstud alasid
jäävad avamaad, kus linnade laienemine ja muud tegevused
on piiratud või vajaduse korral keelatud;
b) piirama linnade lineaarset laienemist ja uute transpordiinfra­
struktuuride rajamist piki rannikut;
c) tagama, et mure keskkonna pärast oleks kajastatud avalike
rannikualade haldamise ja kasutamise eeskirjades;
d) tagama avalikkusele vaba juurdepääsu merele ja rannikuala­
dele;e) piirama või vajaduse korral keelama maismaasõidukite lii­
kumist ja parkimist, samuti meresõidukite liikumist ja ankur­damist hapra looduskeskkonnaga maismaa- või merealadel,sealhulgas randadel ja luidetel.
Artikkel 9
Majandustegevus
1. Kooskõlas käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 sätestatud
eesmärkide ja põhimõtetega ja võttes arvesse Barcelonakonventsiooni ja selle protokollide asjakohaseid sätteid proto­kolliosalised:
a) pööravad erilist tähelepanu majandustegevusele, mis nõuab
mere vahetut lähedust;
b) tagavad, et erinevate majandustegevuste käigus kasutatakse
võimalikult vähe loodusvarasid ning arvestatakse tulevastepõlvkondade vajadustega;
c) tagavad integreeritud veeressursside majandamise ja keskkon­
nasäästliku jäätmehoolduse nõuete järgimise;
d) tagavad ranniku- ja meremajanduse kohandamise ranniku­
alade hapra loodusega ja mereressursside kaitsmise reostuseeest;
e) määratlevad majandustegevuse arengunäitajad, et tagada
rannikualade säästev kasutamine ja vähendada survet, misületab nende kandevõimet;
f) propageerivad heade tavade juhiseid ametivõimude, ettevõt­
jate ja valitsusväliste organisatsioonide seas.
2. Lisaks sellele lepivad protokolliosalised majandustegevuste
suhtes kokku järgmist:
a) Põllumajandus ja tööstus
Tagada põllumajandus- ja tööstustegevuse paiknemis- ja
toimumiskohas kõrgetasemeline keskkonnakaitse, et säiliksidrannikualade ökosüsteemid ja maastikud ning välditaks mere,vee, õhu ja pinnase reostamist.
b) Kalandus
i) Võtta arenguprojektides arvesse vajadust kaitsta püügipiir­
kondi;
ii) tagada, et kalastustavad vastaksid mere loodusressursside
säästva kasutamise põhimõtetele.
c) Vesiviljelus
i) Võtta arenguprojektides arvesse vajadust kaitsta vesivilje­
luse ja karbikasvatuspiirkondi;
ii) reguleerida vesiviljelust, kontrollides sisendite kasutamist
ja jäätmetöötlust.ET L 34/22 Euroopa Liidu Teataja 4.2.2009
d) Turism, spordi- ja puhketegevus
i) Soodustada säästvat rannikuturismi, mis säilitaks ranni­
kualade ökosüsteeme, loodusvarasid, kultuuripärandit jamaastikke;
ii) edendada rannikuturismi erivorme, sealhulgas kultuuri-,
maa- ja ökoturismi, austades samal ajal kohalike elanike
traditsioone;
iii) reguleerida erinevate spordi- ja puhketegevuste harrasta­
mist, sealhulgas harrastuspüük ja karpide korjamine, võisee vajaduse korral keelata.
e) Looduslike eriressursside kasutamine
i) Lubada mineraalide väljakaevamist ja kaevandamist, seal­
hulgas merevee kasutamist veemagestamistehastes ja kivi­tehastes ainult eelnevalt saadud loa alusel;
ii) reguleerida liiva kaevandamist, sealhulgas merepõhjast ja
jõesetetest, või keelata see kohtades, kus see mõjutakstõenäoliselt ebasoodsalt rannikuala ökosüsteemide tasa­kaalu;
iii) jälgida rannikualade põhjaveekihte ja dünaamilisi piir­
kondi, kus mage- ja soolane vesi kokku puutuvad või
segunevad, ja mida põhjavee võtmine või heitvee lask­mine looduslikku keskkonda võivad negatiivselt mõju­tada.
f) Infrastruktuurid, energiaseadmed, sadamad ja mererajatised
Lubada infrastruktuuride, seadmete, ehitiste ja rajatiste ehita­
mist üksnes eelneva loa alusel, et nende negatiivne mõjurannikualade ökosüsteemidele, maastikele ja geomorfoloo­giale on võimalikult väike või vajaduse korral hüvitatudmitterahaliste meetmete kaudu.
g) Merendusalane tegevus
Viia merealast tegevust läbi niimoodi, et oleks tagatud ranni­
kualade ökosüsteemide säilimine vastavalt asjakohastes
rahvusvahelistes konventsioonides sätestatud reeglitele, stan­
darditele ja menetlustele.
Artikkel 10
Rannikualade ökosüsteemid
Protokolliosalised võtavad järgmisi meetmeid, et kaitsta teatavate
eripäraste ökosüsteemide omadusi:
1. Märg- ja suudmealad
Lisaks kaitsealade loomisele ja eemärgiga ennetada märg- ja
suudmealade kadumist, protokolliosalised:a) võtavad riiklikes rannikualade strateegiates, kavades ja
plaanides ning lubade andmisel arvesse märg- ja suud­mealade keskkonnaalast, majanduslikku ja sotsiaalsetfunktsiooni;
b) võtavad vajalikke meetmeid märg- ja suudmealadele
kahjulikku mõju avaldava tegevuse reguleerimiseks võivajaduse korral keelamiseks;
c) kohustuvad nii palju kui võimalik taastama halvas
olukorras olevad rannikuala märgalad, eesmärgiga elav­dada nende positiivset osa rannikuala keskkonnaprotses­sides.
2. Merelised elupaigad
Protokolliosalised, tunnistades vajadust kaitsta merealasid,
kus paiknevad elupaigad ja liigid, millel on kõrge looduskait­seline väärtus, hoolimata sellest, kas need alad on liigitatudkaitsealade alla või mitte:
a) võtavad meetmeid, et tagada mere- ja rannikualade, eriti
nende, kus paiknevad elupaigad ja liigid, millel on kõrgelooduskaitseline väärtus, kaitse ja säilimine asjakohasteõigusaktide, planeerimise ja majandamise abil;
b) kohustuvad edendama piirkondlikku ja rahvusvahelist
koostööd mereliste elupaikade kaitsmiseks koostatudühiste programmide rakendamiseks.
3. Rannikuäärsed metsad ja puiestikud
Protokolliosalised võtavad meetmeid, mille eesmärk on
kaitsta või arendada rannikuäärseid metsi ja puiestikke, eritineid, mis asuvad väljapool erikaitsealasid.
4. Luited
Protokolliosalised kohustuvad säilitama ja võimaluse korral
säästval viisil taastama luiteid ja leetseljakuid.
Artikkel 11
Rannamaastikud
1. Tunnustades rannamaastike erilist esteetilist, looduslikku ja
kultuurilist väärtust, hoolimata sellest, kas need on liigitatudkaitsealadeks või mitte, võtavad protokolliosalised meetmeid,mis tagavad asjakohaste õigusaktide, planeerimise ja majanda­mise abil rannikualade kaitse.
2. Protokolliosalised kohustuvad edendama piirkondlikku ja
rahvusvahelist maastikualade kaitsealast koostööd, eriti ühis­meetmete rakendamist piiriüleste rannikualade kaitseks, kui seeon asjakohane.ET 4.2.2009 Euroopa Liidu Teataja L 34/23
Artikkel 12
Saared
Protokolliosalised kohustuvad tagama erikaitse saartele, seal­
hulgas väikesaartele, ning sel otstarbel
a) edendama sellistes piirkondades keskkonnasõbralikke tege­
vusi ja võtma erimeetmeid, et tagada elanikkonna osaleminerannikualade ökosüsteemide kaitsmisel, tuginedes kohalikeletavadele ja teadmistele;
b) võtma arvesse saarelise keskkonna eripära ja vajadust tagada
saartevaheline koostoime riiklikes rannikualade strateegiates,kavades ja programmides ning majandamisdokumentides,eriti transpordi, turismi, kalanduse, jäätme- ja veemajandusealal.
Artikkel 13
Kultuuripärand
1. Protokolliosalised võtavad kas üksikult või kollektiivselt
vastu kõik vajalikud meetmed, et säilitada ja kaitsta rannikualadekultuuripärandit, eriti arheoloogilist ja ajaloolist pärandit, seal­hulgas veealust kultuuripärandit kooskõlas kehtivate riiklike jarahvusvaheliste õigusaktidega.
2. Protokolliosalised tagavad, et rannikualade kultuuripärandi
kohapeal säilitamist kaalutakse esimese võimalusena, enne selli­sele pärandile suunatud sekkumist.
3. Protokolliosalised tagavad eelkõige, et rannikualade vee­
aluse kultuuripärandi elemente, mis on merekeskkonnast eemal­datud, konserveeritakse ja käsitletakse viisil, mis tagab nendepikaajalise säilimise, ning et nendega ei kaubelda ning neidmüüda, osteta ega vahetata kui kaupu.
Artikkel 14
Osalemine
1. Eesmärgiga tagada rannikualade integreeritud majandamise
tõhus juhtimine kogu protsessi jooksul võtavad protokolliosa­
lised vajalikke meetmeid, et osaleda asjakohaselt ranniku- jamerestrateegiate, -kavade, -programmide või projektide koosta­mise ja rakendamise etappides ning anda mitmesuguseid lubeerinevatele huvirühmadele, sealhulgas:
—kõnealusel territooriumil elavatele kogukondadele ja asja­
omastele avalik-õiguslikele üksustele;
—ettevõtjatele;
—valitsusvälistele organisatsioonidele;
—sotsiaalvaldkonna huvirühmadele;
—asjast huvitatud avalikkuse esindajatele.Kõnealune osalemine peab sisaldama muu hulgas nõuandvate
asutuste kaasamist, päringute esitamist või avalikke arutelusidning võib laieneda partnerlusteni.
2. Sellise osalemise tagamiseks edastavad protokolliosalised
teavet adekvaatselt, õigeaegselt ja tõhusalt.
3. Igal huvirühmal, kes vaidlustab otsuseid, õigusakte või
tegevusetust, peaks olema juurdepääs vahendus- või lepitusme­
netlusele ja õigus pöörduda haldusorgani või kohtu poole vasta­valt osalust käsitlevatele sätetele, mille protokolliosalised onkehtestanud rannikualasid käsitlevate kavade, programmide võiprojektide suhtes.
Artikkel 15
Teadlikkuse tõstmine, koolitus, haridus ja teadustegevus
1. Protokolliosalised kohustuvad riiklikul, piirkondlikul ja
kohalikul tasandil läbi viima tegevusi, mis tõstavad teadlikkustrannikualade integreeritud majandamisest ning töötama sellesvaldkonnas välja haridusprogramme, koolitusi ja avalikkust hari­vaid üritusi.
2. Protokolliosalised korraldavad otse, mitme- või kahepool­
selt, või organisatsiooni, keskuse või asjaomaste rahvusvahelisteorganisatsioonide abiga haridusprogramme, koolitusi ja avalik­kuse harimist rannikualade integreeritud majandamise teemal,eesmärgiga tagada nimetatud alade säästev areng.
3. Protokolliosalised näevad ette rannikualade integreeritud
majandamist ja erinevate tegevuste koostoimet ja selle mõjusid
rannikualadele käsitlevad valdkonnasisesed teadusuuringud. Sel
eesmärgil peaksid protokolliosalised looma spetsialiseerituduurimiskeskused või neid toetama. Kõnealuse teadustegevuseeesmärk on eelkõige täiendada teadmisi rannikualade integree­ritud majandamise kohta, aidata kaasa avalikkuse teavitamiselening hõlbustada otsuste tegemist avalikus ja erasektoris.
III OSA
RANNIKUALADE INTEGREERITUD MAJANDAMISE VAHENDID
Artikkel 16
Järelevalve ja vaatlusmehhanismid ja võrgustikud
1. Protokolliosalised kasutavad ja tugevdavad olemasolevaid
asjakohaseid mehhanisme järelevalve ja vaatluse teostamiseksvõi loovad vajaduse korral uusi. Ühtlasi koostavad ja ajakohas­
tavad nad regulaarselt rannikualade riiklikke nimestikke, mis
peaksid sisaldama võimalikult palju teavet ressursside ja tege­vuste, samuti rannikualasid mõjutada võivate institutsioonide,õigusaktide ja planeeringute kohta.
2. Selleks et edendada teaduskogemuste, andmete ja heade
tavade vahetamist, osalevad protokolliosalised koostöös organi­satsiooniga Vahemere rannikualade võrgustikus, tehes sedasobival haldus- ja teadustasandil.ET L 34/24 Euroopa Liidu Teataja 4.2.2009
3. Eesmärgiga aidata kaasa rannikualade olukorra ja arengu
regulaarsele jälgimisele kehtestavad protokolliosalised kokkule­pitud teavitusvormi ja -menetluse, et koguda asjakohast teavetriiklikesse nimestikesse.
4. Protokolliosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et
tagada avalikkuse juurdepääs järelevalve- ja vaatlusmehhanis­mide ja võrgustike abil kogutud teabele.
Artikkel 17
Rannikualade integreeritud majandamise Vahemere
piirkonna strateegia
Protokolliosalised kohustuvad tegema koostööd, et edendada
rannikualade säästvat arengut ja integreeritud majandamistvõttes arvesse Vahemere piirkonna säästva arengu strateegiatning vajaduse korral seda täiendades. Sel eesmärgil määratlevadprotokolliosalised keskuse kaasabil ühtse regionaalse Vahemerepiirkonna rannikualade integreeritud majandamise raamistiku,mida tuleb rakendada asjakohaste piirkondlike tegevuskavadeja -vahendite ning riiklike strateegiate abil.
Artikkel 18
Riiklikud rannikualade strateegiad, kavad ja programmid
1. Kõik protokolliosalised tugevdavad veelgi rannikualade
integreeritud majandamise riiklikku strateegiat ja rannikualademajandamise kavasid ja programme, mis on kooskõlas ühtseregionaalse raamistikuga ja vastavad käesolevas protokollissätestatud integreeritud majandamise eesmärkidele ja põhimõte­tele, või koostavad nimetatud strateegia, kavad ja programmid,ning teavitavad organisatsiooni kõnealuse strateegia rakendami­seks kehtestatud kooskõlastusmehhanismist.
2. Riiklikus strateegias, mis põhineb olemasoleva olukorra
analüüsil, püstitatakse eesmärgid, kehtestatakse prioriteedidkoos asjakohaste põhjendustega, määratakse kindlaks majanda­
mist vajavad rannikuäärsed ökosüsteemid, samuti kõik asja­
omased huvirühmad ja protsessid, loetletakse meetmed, midaon tarvis võtta ja nende maksumus, samuti olemasolevad insti­tutsionaalsed, õiguslikud ja rahalised vahendid ning kehtesta­takse rakendamise ajakava.
3. Rannikualasid hõlmavates kavades ja programmides, mis
võivad olla eraldiseisvad või integreeritud muudesse kavadesse japrogrammidesse, täpsustatakse riikliku strateegia suundi ja sellerakendamist sobival territoriaalsel tasandil, määrates muu hulgasvajaduse korral kindlaks asjaomaste rannikualade mere- jamaismaa-alade kandevõime ning jaotus- ja kasutustingimused.
4. Protokolliosalised määravad kindlaks asjakohased näitajad,
millega hinnata rannikualade integreeritud majandamise stratee­giate, kavade ja programmide tõhusust ja edusamme protokollirakendamisel.Artikkel 19
Keskkonnamõju hindamine
1. Võttes arvesse rannikualade haavatavust, tagavad protokol­
liosalised, et keskkonnamõju hindamise ajal ja sellega seotuduuringute käigus, mis viiakse läbi avalike või eraprojektidepuhul, mis tõenäoliselt avaldavad rannikualadele, eriti nendeökosüsteemidele märkimisväärset keskkonnamõju, võetaksarvesse kõnealuse keskkonna erilist tundlikkust ning ranniku­alade mere- ja maismaaosade omavahelisi suhteid.
2. Samadest kriteeriumitest lähtudes koostavad protokolliosa­
lised vajaduse korral rannikualasid mõjutavate kavade japrogrammide keskkonnamõju strateegilise hindamise.
3. Keskkonnamõju hindamisel tuleks võtta arvesse kumula­
tiivseid mõjusid rannikualadele, pöörates muu hulgas piisavalt
tähelepanu nende alade kandevõimele.
Artikkel 20
Maakorralduspoliitika
1. Rannikualade integreeritud majandamise edendamiseks,
majandusliku surve vähendamiseks, avatud piirkondade säilita­
miseks ja võimaldamaks avalikkusele juurdepääsu merele jakaldapiirkonnale võtavad protokolliosalised tarvitusele asjako­hased poliitilised vahendid ja meetmed, sealhulgas planeerimise.
2. Sel eesmärgil ning et tagada rannikualade avalikus kasu­
tuses ja eraomanduses oleva maa säästev majandamine, võivadprotokolliosalised kehtestada muu hulgas mehhanismid maaomandamiseks, loovutamiseks, annetamiseks või üleandmiseksavalikku valdusse ja kehtestada servituudid maaomandile.
Artikkel 21
Majanduslikud, maksualased ja rahastamisvahendid
Riiklike rannikualasid hõlmavate strateegiate, kavade ja
programmide rakendamiseks võivad protokolliosalised võttaasjakohaseid meetmeid sobivate majanduslike maksualasteja/või rahastamisvahendite vastuvõtmiseks, et toetada kohalikke,piirkondlikke ja riiklike algatusi rannikualade integreeritudmajandamiseks.
IV OSA
RANNIKUALASID MÕJUTAVAD OHUD
Artikkel 22
Looduslikud ohud
Rannikualade integreeritud majandamine riiklike strateegiate
raames töötavad protokolliosalised välja poliitikasuunad loodus­like ohtude ennetamiseks. Sel otstarbel viivad nad läbi ranniku­alade haavatavuse ja ohtude hindamise ning võtavad ennetavaid,leevendavaid ja kohandavaid meetmeid, et tulla toime loodusõn­netustega, eriti kliimamuutustega.ET 4.2.2009 Euroopa Liidu Teataja L 34/25
Artikkel 23
Rannikuerosioon
1. Kooskõlas käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 sätestatud
eesmärkide ja põhimõtetega kohustuvad protokolliosalisedrannikuerosiooni negatiivse mõju tõhusamaks ennetamiseks jaleevendamiseks võtma meetmeid, mis on vajalikud, et säilitadavõi taastada rannikualade loomulikku võimet kohandudamuutustega, sealhulgas nendega, mida tekitab merepinna tõus.
2. Kaaludes uusi tegevusi ja ehitustöid rannikualadel, seal­
hulgas mereehitiste ja ranniku kaitserajatiste ehitamist, arves­tavad protokolliosalised eelkõige nende negatiivsee mõjugarannikuerosioonile ja sellega kaasneda võivate otseste ja kaud­sete kuludega. Käimasolevate tegevuste ja olemasolevate ehitistepuhul peaksid protokolliosalised võtma meetmeid, et muutanende mõju rannikuerosioonile võimalikult minimaalseks.
3. Protokolliosalised püüavad rannikuerosiooni mõju ette
näha integreeritud majandamise kaudu, võttes muu hulgasvastu erimeetmed, mis käsitlevad rannikusetteid ja rannikuehi­tisi.
4. Protokolliosalised kohustuvad jagama teadusuuringute
tulemusi, mis võivad täiendada teadmisi rannikuerosiooniolukorra, arengu ja mõju kohta.
Artikkel 24
Loodusõnnetustele reageerimine
1. Protokolliosalised kohustuvad edendama rahvusvahelist
koostööd loodusõnnetustele reageerimise valdkonnas ningvõtma kõik vajalikud meetmed, et nende mõjuga õigeaegselttegeleda.
2. Protokolliosalised kohustuvad kooskõlastama nende käsu­
tuses olevate avastamis-, hoiatamis- ja sideseadmete kasutamistolemasolevate mehhanismide ja algatuste abil, et tagada suurteloodusõnnetuste korral kiireloomulise teabe edastamine nii ruttukui võimalik. Protokolliosalised teavitavad organisatsiooni riikli­kest asutustest, kes on pädevad asjakohaste rahvusvaheliste
mehhanismide raames sellist teavet andma ja vastu võtma.
3. Protokolliosalised kohustuvad edendama vastastikust koos­
tööd ning riiklike, piirkondlike ja kohalike asutuste, valitsusvä­
liste organisatsioonide ja muude pädevate organisatsioonide
vahelist koostööd humanitaarabi kiireks tagamiseks, et reagee­rida loodusõnnetustele, mis mõjutavad Vahemere rannikualasid.
V OSA
RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
Artikkel 25
Koolitus ja teadustegevus
1. Protokolliosalised kohustuvad kas otse või organisatsiooni
või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabil tegemakoostööd teadus-, tehnilise ja halduspersonali koolitamiseks
rannikualade integreeritud majandamise valdkonnas, eelkõigeeesmärgiga
a) määrata kindlaks suutlikkus ja seda tugevdada;
b) arendada teadus- ja tehnikauuringuid;
c) edendada rannikualade integreeritud majandamisele spetsiali­
seerunud keskusi;
d) edendada kohalikele professionaalidele suunatud koolitus­
programme.
2. Protokolliosalised kohustuvad kas otse või organisatsiooni
või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabil eden­
dama teadus- ja tehnikauuringuid rannikualade integreeritudmajandamise valdkonnas, eelkõige teadus- ja tehnikauuringutealase teabe vahetamise kaudu ning kooskõlastades uurimis­programme ühist huvi pakkuvatel teemadel.
Artikkel 26
Teaduslik ja tehniline abi
Rannikualade integreeritud majandamiseks kohustuvad proto­
kolliosalised kas otse või organisatsiooni või pädevate rahvusva­heliste organisatsioonide kaasabil tegema koostööd, et andateaduslikku ja tehnilist abi neile protokolliosalistele, kes sellistabi vajavad, sealhulgas tagama juurdepääsu keskkonnasõbrali­kele tehnoloogiatele ja tehnosiirdele ning muudele võimalikele
abivormidele.
Artikkel 27
Teabevahetus ja ühist huvi pakkuvad tegevused
1. Protokolliosalised kohustuvad kas otse või organisatsiooni
või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabil tegemakoostööd teabe vahetamiseks parimate keskkonnaalaste tavadekasutamise kohta.
2. Organisatsiooni toetusel protokolliosalised eelkõige
a) määratlevad rannikualade majandamise näitajad võttes
arvesse olemasolevaid näitajaid ning teevad koostööd selliste
näitajate kasutamisel;
b) koostavad ja säilitavad ajakohaseid hinnanguid rannikualade
kasutamise ja majandamise kohta;
c) viivad ellu ühist huvi pakkuvaid tegevusi, näiteks ranniku­
alade integreeritud majandamist käsitlevate projektidedemonstreerimine.ET L 34/26 Euroopa Liidu Teataja 4.2.2009
Artikkel 28
Piiriülene koostöö
Protokolliosalised püüavad vajaduse korral kas otse või organi­
satsiooni või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaasabilkahe- või mitmepoolselt kooskõlastada oma rannikualasid käsit­levaid riiklikke strateegiaid, kavasid ja programme, mis käsit­levad üksteisega külgnevaid rannikualasid. Sellise koordineerimi­sega tegelevad asjaomased kohalikud haldusasutused.
Artikkel 29
Piiriülene keskkonnamõju hindamine
1. Enne loa või heakskiidu andmist kavadele, programmidele
ja projektidele, millel on tõenäoliselt märkimisväärseltebasoodne mõju teise protokolliosalise rannikualadele, teevadprotokolliosalised käesoleva protokolli raames koostööd teavita­mise, teabevahetuse ja konsulteerimise teel, et hinnata sellistekavade, programmide ja projektide keskkonnamõju võttesarvesse käesoleva protokolli artiklit 19 ja konventsiooni artikli4 lõike 3 punkti d.
2. Sel eesmärgil kohustuvad protokolliosalised tegema koos­
tööd, et koostada ja vastu võtta asjakohased juhised teavitamise,teabevahetuse ja konsulteerimise korra kehtestamiseks kõikidesprotsessi etappides.
3. Protokolliosalised võivad, kui see on asjakohane, sõlmida
kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid käesoleva artikli tule­muslikuks rakendamiseks.
VI OSA
INSTITUTSIONAALSED SÄTTED
Artikkel 30
Teabekeskused
Iga protokolliosaline määrab teabekeskuse, mille ülesanne on
pidada keskusega sidet käesoleva protokolli rakendamisegaseotud tehnilistes ja teaduslikes küsimustes ning levitada teavetriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Teabekeskuste esin­dajad kohtuvad regulaarselt, et täita käesolevast protokollist tule­nevaid ülesandeid.
Artikkel 31
Aruanded
Protokolliosalised esitavad protokolliosaliste korralistele koos­
olekutele aruandeid käesoleva protokolli rakendamise, sealhulgasvõetud meetmete, nende tulemuslikkuse ja nende rakendamisekäigus tekkinud probleemide kohta, sellises vormis ja sellisteajavahemike järel, nagu neil koosolekutel otsustatakse.
Artikkel 32
Institutsionaalne kooskõlastamine
1. Organisatsioon vastutab käesoleva protokolli rakendamise
koordineerimise eest. Selle ülesande täitmiseks saab ta abikeskuselt, millele organisatsioon võib usaldada järgmised
ülesanded:
a) protokolliosaliste abistamine Vahemere rannikualade in­
tegreeritud majandamise ühtse regionaalse raamistiku
määratlemisel vastavalt artiklile 17;
b) regulaarsete aruannete koostamine Vahemere rannikualade
integreeritud majandamise olukorra ja arengu kohta eesmär­giga aidata kaasa käesoleva protokolli rakendamisele;
c) teabe vahetamine ja ühist huvi pakkuva tegevuse elluviimine
vastavalt artiklile 27;
d) taotluse korral protokolliosaliste abistamine järgmistes vald­
kondades:
—osalemine Vahemere rannikuala võrgustikus vastavalt
artiklile 16;
—rannikualade integreeritud majandamise riiklike stratee­
giate koostamine ja rakendamine vastavalt artiklile 18;
—koostöö korraldamine koolituste ja teadus- ja tehnika­
programmide raames vastavalt artiklile 25;
—vajaduse korral piiriüleste rannikualade majandamise
koordineerimine vastavalt artiklile 28;
e) teabekeskuste koosolekute korraldamine vastavalt artiklile 30;
f) mis tahes muude ülesannete täitmine, mida protokolliosa­
lised on talle andnud.
2. Käesoleva protokolli rakendamiseks võivad protokolliosa­
lised, organisatsioon ja keskus alustada ühist koostööd valitsus­väliste organisatsioonidega käesoleva protokolliga seotud meet­mete elluviimiseks.
Artikkel 33
Protokolliosaliste koosolekud
1. Käesoleva protokolli osaliste korralisi koosolekuid peetakse
koos konventsiooniosaliste korraliste koosolekutega, mistoimuvad vastavalt konventsiooni artiklile 18. Kooskõlas nime­tatud artikliga võivad osalised pidada ka erakorralisi koosole­kuid.
2. Käesoleva protokolli osaliste koosolekutel on järgmised
üleanded:
a) jälgida käesoleva protokolli rakendamist;ET 4.2.2009 Euroopa Liidu Teataja L 34/27
b) tagada, et käesolevat protokolli rakendatakse kooskõlas ja
koostoimes muude protokollidega;
c) kontrollida organisatsiooni ja keskuse tööd, mis on seotud
käesoleva protokolli rakendamisega, ning anda neile tegevus­juhiseid;
d) kaaluda rannikualade integreeritud majandamiseks vastu
võetud meetmete tõhusust ning vajadust muude meetmetejärele, eelkõige käesoleva protokolli lisade või parandustevormis;
e) anda protokolliosalistele soovitusi meetmete kohta, mida
tuleb vastu võtta käesoleva protokolli rakendamiseks;
f) vaadata läbi ettepanekud, mis on tehtud teabepunktide koos­
olekutel vastavalt käesoleva protokolli artiklile 30;
g) vaadata läbi protokolliosaliste esitatud aruanded ja teha asja­
kohaseid soovitusi vastavalt konventsiooni artiklile 26;
h) vaadata läbi mis tahes muu keskuse kaudu laekunud asjako­
hane teave;
i) vaadata läbi mis tahes käesoleva protokolliga seotud muu
küsimus, kui see on asjakohane.
VII OSA
LÕPPSÄTTED
Artikkel 34
Seos konventsiooniga
1. Käesoleva protokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni
mis tahes sätteid, milles käsitletakse protokolle.
2. Kui käesoleva protokolli osalised ei lepi kokku teisiti,
kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes protseduurireegleid jafinantseeskirju, mis on vastu võetud vastavalt konventsiooniartiklile 24.
Artikkel 35
Suhted kolmandate osalistega
1. Asjakohastel puhkudel kutsuvad protokolliosalised riike,
kes ei ole protokolliga ühinenud, ja rahvusvahelisi organisat­sioone tegema koostööd protokolli rakendamiseks.2. Protokolliosalised kohustuvad võtma rahvusvahelise õigu­
sega kooskõlas olevaid asjakohaseid meetmeid tagamaks, etkeegi ei tegutseks viisil, mis on vastuolus käesoleva protokollipõhimõtete ja eesmärkidega.
Artikkel 36
Allakirjutamine
Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud kõigile konvent­
siooniosalistele Hispaanias Madridis alates 21. jaanuarist 2008
kuni 20. jaanuarini 2009.
Artikkel 37
Ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine
Käesolev protokoll kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või
heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtu- või heakskiidukirjadantakse hoiule Hispaania valitsusele, kes täidab hoiulevõtjaülesandeid.
Artikkel 38
Ühinemine
Alates 21. jaanuarist 2009 on käesolev protokoll ühinemiseks
avatud kõigile konventsiooniosalistele.
Artikkel 39
Jõustumine
Käesolev protokoll jõustub kolmekümnendal (30) päeval pärast
seda, kui antakse hoiule kuues (6) ratifitseerimis-, heakskiitmis-või ühinemiskiri.
Artikkel 40
Autentsed tekstid
Käesoleva protokolli originaal, mille araabia-, inglis-, prantsus- ja
hispaaniakeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiulehoiulevõtjale.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale proto­
kollile alla kirjutanud.
KOOSTATUD HISPAANIAS MADRIDIS kahekümne esimesel
jaanuaril kahe tuhande kaheksandal aastal.ET L 34/28 Euroopa Liidu Teataja 4.2.2009