Baseli konventsioon

ohtlike jäätmete üle piiri viimise ja kõrvaldamise kontrolli kohta

PREAMBUL

KÄESOLEVA KONVENTSIOONI OSALISRIIGID,

MÕISTES ohtlike ja muude jäätmete ning nende üle piiri viimisega kaasnevat ohtu kahjustada inimese tervist ja keskkonda;

VÕTTES ARVESSE suurenevat ohtu inimese tervisele ja keskkonnale, mis kaasneb ohtlike ja muude jäätmete kasvava tekke ja keerukusega ning üle piiri viimisega;

VÕTTES ARVESSE KA SEDA, et kõige tõhusam viis kaitsta inimese tervist ja keskkonda selliste jäätmete põhjustatud ohtude eest on jäätmetekke vähendamine miinimumini nii koguse kui ka ohtlikkuse poolest;

OLLES VEENDUNUD, et riigid peavad rakendama vajalikke meetmeid kindlustamaks, et ohtlike ja muude jäätmete käitlemine, kaasa arvatud nende üle piiri viimine ja kõrvaldamine, on kooskõlas tervise- ja keskkonnakaitse nõuetega, olenemata kõrvaldamiskohast;

MÄRKIDES, et riigid peavad kindlustama, et jäätmetekitaja täidaks ohtlike ja muude jäätmete veo ja kõrvaldamisega kaasnevaid kohustusi kooskõlas keskkonnakaitsenõuetega, olenemata kõrvaldamiskohast;

TÄIELIKULT TUNNUSTADES, et igal riigil on sõltumatu õigus keelata välismaalt ohtlike ja muude jäätmete sissevedu oma territooriumile ning nende kõrvaldamine seal;

TÕDEDES KA suurenenud soovi keelata ohtlike jäätmete üle piiri viimine ja nende kõrvaldamine teistes riikides, eriti arengumaades;

OLLES VEENDUNUD, et ohtlikud ja muud jäätmed tuleb kõrvaldada riigis, kus need on tekitatud, niivõrd kui nende käitlemine on keskkonnaohutu ja tõhus;

MÕISTES KA, et selliste jäätmete üle piiri viimine tekkeriigist teise riiki võib lubada ainult tingimusel, et see toimub inimese tervist ja keskkonda ohustamata ning on vastavuses käesoleva konventsiooni sätetega;

LEIDES, et tugevdatud kontroll ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise üle ajendab neid keskkonnaohutult käitlema ja jäätmete üle piiri viimist vähendama;

OLLES VEENDUNUD, et riigid peavad rakendama meetmeid kohaseks teabevahetuseks ohtlike jäätmete ja muude jäätmete sisse- ja väljaviimise kohta ning selle kontrollimiseks;

MÄRKIDES, et mitmed rahvusvahelised ja piirkondlikud kokkulepped käsitlevad keskkonna kaitsmise ja säilitamise küsimust seoses ohtlike kaupade läbiveoga;

VÕTTES ARVESSE ÜRO keskkonnakonverentsi deklaratsiooni (Stockholm, 1972), ÜRO keskkonnaprogrammi (UNEP) nõukogu 17. juuni 1987. aasta otsusega 14/30 vastuvõetud ohtlike jäätmete keskkonnaohutu käitlemise Kairo juhendeid ja põhimõtteid; ohtlike kaupade vedu käsitleva ÜRO eksperdikomitee soovitusi (koostatud 1957. aastal ja ajakohastatakse iga kahe aasta järel); ÜRO raames vastuvõetud asjakohaseid soovitusi, deklaratsioone, kokkuleppeid ja eeskirju ning teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide tehtud tööd ja uurimusi;

VÕTTES ARVESSE ÜRO Peaassamblee 37. istungjärgul (1982) vastuvõetud "Maailma looduse harta" vaimsust, põhimõtteid, eesmärke ja ülesandeid kui keskkonnakaitse ja loodusvarade säilitamise eetilisi norme;

KINNITADES, et riigid kannavad vastavalt rahvusvahelisele õigusele vastutust oma rahvusvaheliste kohustuste täitmise eest inimese tervise ning keskkonna kaitsel ja säilitamisel;

TUNNUSTADES, et käesoleva konventsiooni või mõne selle protokolli olulise rikkumise juhtudel kohaldatakse asjakohast rahvusvahelist lepinguõigust;

MÕISTES vajadust jätkata keskkonnaohutu madala jäätmetasemega tehnoloogia, jäätmete ringlussevõtu võimaluste, asjakohaste majapidamis- ja käitlemissüsteemide arendamist ning rakendamist, et vähendada ohtlike ja muude jäätmete teke miinimumini;

MÕISTES KA suurenenud rahvusvahelist muret vajaduse pärast rangemini kontrollida ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist ning seda võimalikult vähendada;

TUNDES MURET ohtlike ja muude jäätmete illegaalse üle piiri vedamise pärast;

ARVESTADES KA arengumaade piiratud võimalusi ohtlike ja muude jäätmete käitlemisel;

TUNNISTADES vajadust edendada tehnoloogia edastamist, eriti arengumaadele, kohapeal tekitatud ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutuks käitlemiseks vastavalt Kairo juhendite vaimsusele ja UNEPi nõukogu otsusele 14/16 keskkonnakaitsetehnoloogia edastamise edendamise kohta;

TUNNISTADES KA, et ohtlikke ja muid jäätmeid tuleks vedada kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste konventsioonide ja soovitustega;

OLLES VEENDUNUD KA, et ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist võib lubada ainult juhul, kui kõnealuste jäätmete vedu ja lõplik kõrvaldamine on keskkonnaohutu;

OLLES TÄIS OTSUSTAVUST range kontrolli abil kaitsta inimese tervist ja keskkonda ohtlike ja muude jäätmete tekke ja käitlemisega kaasnevate ebasoodsate mõjude eest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Konventsiooni reguleerimisala

1. Käesolevas konventsioonis mõistetakse "ohtlike jäätmetena" järgmisi üle piiri viidavaid jäätmeid:

a) I lisas loetletud mis tahes kategooriasse kuuluvad jäätmed, kui neil ei ole ühtegi III lisas nimetatud omadust,

b) jäätmed, mis ei kuulu punktis a osutatute hulka, kuid mis on määratletud ohtlike jäätmetena või mida peetakse ohtlikeks jäätmeteks väljaveo-, sisseveo- või transiitriigiks oleva osalisriigi siseriiklikes õigusaktides.

2. Käesolevas konventsioonis mõistetakse "muude jäätmetena" üle piiri viidavaid jäätmeid, mis kuuluvad II lisas loetletud mis tahes kategooriasse.

3. Jäätmed, mille suhtes tulenevalt nende radioaktiivsusest kehtivad teised rahvusvahelise kontrolli süsteemid, sealhulgas rahvusvahelised kokkulepped radioaktiivsete ainete kohta, ei kuulu käesoleva konventsiooni reguleerimisalasse.

4. Jäätmed, mis tekivad laevade tavapärase tegevuse käigus ja mille vette juhtimise suhtes kehtib teine rahvusvaheline kokkulepe, ei kuulu käesoleva konventsiooni reguleerimisalasse.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) jäätmed — ained või esemed, mida kõrvaldatakse või mida kavatsetakse kõrvaldada või mis tuleb kõrvaldada vastavalt siseriiklike õigusaktide sätetele;

2) jäätmekäitlus — ohtlike ja muude jäätmete kogumine, vedu ja kõrvaldamine, kaasa arvatud jäätmekäitluskohtade järelhooldus;

3) üle piiri viimine — ohtlike või muude jäätmete mis tahes viimine ühe riigi jurisdiktsioonile alluvalt territooriumilt teise riigi jurisdiktsioonile alluvale territooriumile või mitte ühegi riigi jurisdiktsioonile alluvale territooriumile või nimetatud territooriumide kaudu, tingimusel, et vähemalt kaks riiki on seotud jäätmete üle piiri viimisega;

4) kõrvaldamine — käesoleva konventsiooni IV lisas loetletud toimingud;

5) volitatud jäätmekäitluskoht või -rajatis — ohtlike ja muude jäätmete käitlemise koht või rajatis, millele käitluskoha või -rajatise asukohariigi asjakohane ametiasutus on andnud vastava volituse või tegutsemisloa;

6) pädev ametiasutus — osalisriigi määratud riigiasutus, kes vastutab osalisriigi otsustatud geograafilise maa-ala piires ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist käsitlevate teatiste ja sellega seotud teabe vastuvõtmise ning kõnealustele teatistele vastamise eest artikli 6 kohaselt;

7) teabekeskus — artiklis 5 osutatud osalisriigi asutus, kes vastutab teabe vastuvõtmise ja esitamise eest artiklites 13 ja 16 sätestatu kohaselt;

8) ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutu käitlemine — kõikide rakendatavate meetmete võtmine, et tagada ohtlike ja muude jäätmete käitlemine viisil, mis kaitseb inimese tervist ja keskkonda kõnealuste jäätmete võimaliku kahjuliku mõju eest;

9) riigi jurisdiktsioonile alluv territoorium — mis tahes maismaa-ala, mereala või õhuruum, mille piires riik kannab haldus- ja regulatiivvastutust vastavalt rahvusvahelise õiguse tervise- ja keskkonnakaitsealastele sätetele;

10) lähteriik — osalisriik, kust kavandatakse ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist või alustatakse seda;

11) sihtriik — osalisriik, kuhu on kavandatud viia või viiakse üle piiri ohtlikke ja muid jäätmeid, selleks et need seal kõrvaldada või seal laadida enne kõrvaldamist mitte ühegi riigi jurisdiktsioonile alluval territooriumil;

12) transiitriik — mis tahes riik peale lähte- ja sihtriigi, mille kaudu ohtlikke ja muid jäätmeid kavandatakse viia või mille kaudu jäätmeid viiakse;

13) asjaomased riigid — osalisriikideks olevad lähte- või sihtriigid ning transiitriigid, olenemata sellest, kas nad on osalisriigid või mitte;

14) isik — füüsiline või juriidiline isik;

15) väljavedaja — lähteriigi jurisdiktsioonile alluv isik, kes korraldab ohtlike ja muude jäätmete väljavedu;

16) sissevedaja — sihtriigi jurisdiktsioonile alluv isik, kes korraldab ohtlike ja muude jäätmete sissevedu;

17) vedaja — isik, kes veab ohtlikke või muid jäätmeid;

18) jäätmetekitaja — isik, kelle tegevuses tekivad ohtlikud ja muud jäätmed, või kui see isik on tundmatu, siis isik, kelle valduses on ja/või kelle kontrolli alla kuuluvad nimetatud jäätmed;

19) jäätmekõrvaldaja — isik, kellele veetakse ohtlikke ja muid jäätmeid ning kes kõnealused jäätmed kõrvaldab;

20) poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioon — suveräänsete riikide moodustatud organisatsioon, kellele tema liikmesriigid on andnud pädevuse käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes ja kes vastavalt organisatsioonisisesele korrale on nõuetekohaselt volitatud konventsioonile alla kirjutama, seda ratifitseerima, vastu võtma, heaks kiitma, ametlikult kinnitama või sellega ühinema;

21) illegaalne jäätmevedu — ohtlike ja muude jäätmete viimine üle piiri vastavalt artiklis 9 täpsustatule.

Artikkel 3

Ohtlike jäätmete siseriiklik määratlus

1. Iga osalisriik teavitab konventsiooni sekretariaati kuue kuu jooksul alates konventsiooni osalisriigiks saamise päevast I ja II lisas loetlemata jäätmetest, mida tema siseriiklike õigusaktide kohaselt peetakse ohtlikeks või määratletakse ohtlikena, ja kõnealuste jäätmete üle piiri viimisel kohaldatavast korrast.

2. Iga osalisriik teavitab sekretariaati hilisematest olulistest muudatustest lõike 1 kohaselt esitatud teabes.

3. Sekretariaat teavitab seejärel kõiki osalisriike lõigete 1 ja 2 alusel saadud teabest.

4. Osalisriigid vastutavad, et neile sekretariaadi poolt vastavalt lõikele 3 edastatud teave oleks väljavedajatele kättesaadav.

Artikkel 4

Üldised kohustused

1. a) Osalisriigid, kes kasutavad oma õigust keelata ohtlike ja muude jäätmete sissevedu nende kõrvaldamiseks, teavitavad teisi osalisriike oma otsusest vastavalt artiklile 13.

b) Kui osalisriike on teavitatud vastavalt punktile a, keelavad nad ohtlike ja muude jäätmete väljaveo osalisriiki, kes on vastavate jäätmete sisseveo keelanud, või ei anna selleks luba.

c) Juhul kui sihtriik ei ole keelanud ohtlike ja muude jäätmete sissevedu, keelavad osalisriigid kõnealuste jäätmete väljaveo või ei anna selleks luba, kui sihtriik pole andnud kirjalikku nõusolekut konkreetseks sisseveoks.

2. Iga osalisriik võtab asjakohaseid meetmeid, et:

a) kindlustada oma riigi piires ohtlike ja muude jäätmete tekke vähendamine miinimumini, võttes arvesse sotsiaalseid, tehnoloogilisi ja majanduslikke aspekte;

b) tagada ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutuks käitlemiseks vastavate jäätmekäitlusrajatiste kättesaadavus oma riigi piires võimaluste kohaselt, olenemata jäätmete kõrvaldamise kohast;

c) tagada oma riigi piires, et ohtlike ja muude jäätmete käitlemisega seotud isikud võtavad vajalikke meetmeid ohtlike ja muude jäätmete käitlemisega kaasneva reostuse vältimiseks ja kui selline reostus aset leiab, vähendavad miinimumini selle tagajärgede mõju inimese tervisele ja keskkonnale;

d) tagada kooskõlas ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutu ja tõhusa käitlemisega kõnealuste jäätmete üle piiri viimise vähendamine miinimumini ning tagada tervise- ja keskkonnakaitse jäätmete üle piiri viimisel sellega kaasnevate võimalike ebasoodsate mõjude eest;

e) mitte lubada ohtlike ja muude jäätmete väljavedu konventsiooni osalisriigiks olevasse riiki või riikide rühmitusse, mis kuuluvad poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsiooni, eriti arengumaadesse, kes on oma õigusaktidega keelanud igasuguse jäätmete sisseveo, või kui on põhjust arvata, et kõnesolevaid jäätmeid ei käidelda keskkonnaohutult, vastavalt kriteeriumidele, mis osalisriikidel tuleb kindlaks määrata oma esimesel istungil;

f) nõuda, et ohtlike ja muude jäätmete kavandatavat üle piiri viimist käsitlevas teabes, mida asjaomastele riikidele edastatakse vastavalt V A lisale, sedastatakse selgelt kavandatava jäätmete üle piiri viimise mõju inimese tervisele ja keskkonnale;

g) takistada ohtlike ja muude jäätmete sissevedu, kui on põhjust arvata, et kõnesolevate jäätmeid ei käidelda keskkonnaohutult;

h) teha otse ja sekretariaadi kaudu koostööd teiste osalisriikide ja asjasthuvitatud organisatsioonidega, sealhulgas levitada teavet ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise kohta, et parandada selliste jäätmete keskkonnaohutut käitlemist ja vältida illegaalset jäätmevedu.

3. Osalisriigid peavad ohtlike ja muude jäätmete illegaalset vedu kriminaalseks.

4. Iga osalisriik võtab vajalikud õiguslikud, haldus- ja muud meetmed käesoleva konventsiooni sätete rakendamiseks ja elluviimiseks, kaasa arvatud meetmed konventsiooniga vastuolus oleva tegevuse vältimiseks ja selle eest karistamiseks.

5. Osalisriik ei luba ohtlike ja muude jäätmete väljavedu riikidesse, mis pole osalisriigid, ega nende sissevedu riikidest, mis pole osalisriigid.

6. Osalisriigid lepivad kokku, et nad ei luba ohtlike ja muude jäätmete väljavedu nende kõrvaldamiseks maa-alal, mis asub 60° lõunalaiusest lõuna pool, olenemata sellest, kas kõnealuseid jäätmeid viiakse üle piiri või mitte.

7. Peale selle iga osalisriik:

a) keelab kõikidel oma jurisdiktsioonile alluvatel isikutel vedada või kõrvaldada ohtlikke ja muid jäätmeid, välja arvatud isikud, keda on volitatud või kellel on lubatud selliseid toiminguid teha;

b) nõuab, et ohtlikud ja muud jäätmed, mida viiakse üle piiri, on pakitud ja märgistatud ning neid veetakse vastavuses üldiselt heakskiidetud ja tunnustatud rahvusvaheliste pakendamis-, märgistamis- ja veoreeglite ja -standarditega ning et kohaselt arvestatakse asjakohaseid rahvusvaheliselt tunnustatud tavasid;

c) nõuab, et ohtlikud ja muud jäätmed oleks varustatud saatekirjaga alates üle piiri viimise lähtekohast kuni nende kõrvaldamiskohani.

8. Iga osalisriik nõuab, et väljaveetavate ohtlike ja muude jäätmete käitlemine sihtriigis või mujal toimuks keskkonnaohutult. Oma esimesel istungil määravad osalisriigid kindlaks käesoleva konventsiooniga reguleeritavate jäätmete keskkonnaohutu käitlemise tehnilised juhised.

9. Osalisriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist lubatakse ainult juhul, kui:

a) lähteriigil ei ole tehnilist võimsust ja vajalikke rajatisi või sobivaid jäätmekäitluskohti kõnealuste jäätmete keskkonnaohutuks ja tõhusaks kõrvaldamiseks;

b) sihtriigis on kõnealused jäätmed vajalikud toormena ringlussevõtuks või jäätmeid taaskasutavates tööstusharudes;

c) kõnealune jäätmete üle piiri viimine on vastavuses kriteeriumidega, mis osalisriigid on kindlaks määranud, tingimusel, et need kriteeriumid ei erine käesoleva konventsiooni eesmärkidest.

10. Käesolevast konventsioonist tulenevat ohtlikke ja muid jäätmeid tekitava riigi kohustust nõuda kõnealuste jäätmete keskkonnaohutut käitlemist ei saa mitte mingil tingimusel üle kanda siht- või transiitriigile.

11. Miski käesolevas konventsioonis ei takista osalisriiki inimese tervise ja keskkonna parema kaitsmise nimel kehtestamast lisanõudeid, mis on kooskõlas käesoleva konventsiooni sätete ja rahvusvahelise õigusega.

12. Miski käesolevas konventsioonis ei mõjuta mingil määral riikide suveräänsust oma territoriaalvetes, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega kindlaks määratud, ning suveräänseid õigusi ja jurisdiktsiooni, mis riikidel vastavalt rahvusvahelisele õigusele on nende majandusvööndis ja mandrilaval, ning kõikide riikide laevastiku ja lennuväe poolt navigatsiooniõiguste ja vabaduste teostamist nii, nagu see on ette nähtud rahvusvahelise õigusega ja kajastatud asjakohastes rahvusvahelistes kokkulepetes.

13. Osalisriigid vaatavad perioodiliselt üle teistesse riikidesse, eelkõige arengumaadesse väljaveetavate ohtlike ja muude jäätmete koguse ja/või nende reostusvõime vähendamise võimalused.

Artikkel 5

Pädeva ametiasutuse ja keskuse määramine

Selleks et hõlbustada käesoleva konventsiooni rakendamist, osalisriigid:

1. määravad või asutavad ühe või mitu pädevat ametiasutust ja ühe teabekeskuse. Transiitriik määrab teatiste vastuvõtmiseks ühe pädeva ametiasutuse;

2. teavitavad sekretariaati kolme kuu jooksul arvates kuupäevast, mil käesolev konventsioon nende suhtes jõustus, millised asutused nad on määranud oma teabekeskuseks ja millised oma pädevateks ametiasutusteks;

3. teavitavad sekretariaati ühe kuu jooksul arvates otsuse tegemise päevast kõikidest muudatustest lõike 2 alusel tehtud määramises.

Artikkel 6

Jäätmete üle piiri viimine osalisriikide vahel

1. Lähteriik saadab ise või nõuab jäätmetekitajalt või väljavedajalt ohtlike ja muude jäätmete kavandatava veo kohta kirjaliku teatise saatmist asjaomaste riikide pädevatele ametiasutustele lähteriigi pädevate ametiasutuste kaudu. Teatis koosneb V A lisas täpsustatud deklaratsioonidest ja teabest, mis on kirjutatud sihtriigile vastuvõetavas keeles. Igale asjaomasele riigile tuleb saata ainult üks teatis.

2. Sihtriik vastab teatajale kirjalikult, nõustudes jäätmete üle piiri viimisega tingimusteta või esitades tingimusi, keeldudes jäätmete üle piiri viimiseks luba andmast või nõudes lisateavet. Sihtriigi lõpliku vastuse ärakiri saadetakse osalisriikidest asjaomaste riikide pädevatele ametiasutustele.

3. Lähteriik ei luba jäätmetekitajal või väljavedajal hakata jäätmeid üle piiri viima enne, kui ta pole saanud kirjalikku kinnitust, et:

a) teataja on saanud sihtriigilt kirjaliku nõusoleku,

b) teataja on saanud sihtriigilt kinnituse väljavedaja ja jäätmekõrvaldaja vahel sõlmitud lepingu kohta, milles täpsustatakse kõnealuste jäätmete keskkonnaohutu käitlemine.

4. Iga osalisriigiks olev transiitriik saadab teatajale viivitamata kinnituse teatise kättesaamise kohta. Seejärel võib ta 60 päeva jooksul teatajale kirjalikult vastata, nõustudes jäätmete üle piiri viimisega tingimusteta või esitades tingimusi, keeldudes luba andmast või nõudes lisateavet. Lähteriik ei luba hakata jäätmeid üle piiri viima enne, kui teataja pole saanud transiitriigi kirjalikku nõusolekut. Kui osalisriik siiski mingil ajal otsustab, et ta kas üldiselt või teatud tingimustel ei nõua ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimiseks läbiveona eelnevat kirjalikku nõusolekut, või kui ta muudab oma sellealaseid nõudmisi, teatab ta oma otsusest otsekohe teistele osalisriikidele vastavalt artiklile 13. Kui transiitriik pole viimasena nimetatud juhul saatnud lähteriigile 60 päeva jooksul arvates nimetatud teatise saamisest vastust, võib lähteriik anda loa jäätmete väljaveoks transiitriigi kaudu.

5. Juhul kui üle piiri viidavaid jäätmeid on õiguslikult määratlenud ohtlikena või peab neid ohtlikeks ainult:

a) lähteriik, kehtivad käesoleva artikli lõikes 9 sissevedaja või jäätmekõrvaldaja ja sihtriigi kohta sätestatud nõuded mutatis mutandis väljavedaja ja lähteriigi kohta;

b) sihtriik või osalisriikideks olevad sihtriik ja transiitriik, kehtivad käesoleva artikli lõigetes 1, 3, 4 ja 6 väljavedaja ja lähteriigi kohta sätestatud nõuded mutatis mutandis sissevedaja või jäätmekõrvaldaja ja sihtriigi kohta;

c) osalisriigiks olev transiitriik, kehtivad selle riigi kohta lõike 4 sätted.

6. Asjaomaste riikide kirjaliku nõusoleku korral võib lähteriik lubada jäätmetekitajal või väljavedajal kasutada üldteatist, kui ühesuguste füüsiliste ja keemiliste omadustega ohtlikke ja muid jäätmeid veetakse korrapäraselt ühele ja samale jäätmekõrvaldajale lähteriigi ühe ja sama väljumistolliasutuse kaudu, sihtriigi ühe ja sama saabumistolliasutuse kaudu ning läbiveo puhul transiitriikide ühtede ja samade saabumis- ja väljumistolliasutuste kaudu.

7. Asjaomased riigid võivad oma kirjalikus nõusolekus lõikes 6 osutatud üldteatise kasutamiseks kehtestada nõude teatud teabe andmise kohta, nagu näiteks ohtlike ja muude jäätmete kavandatavate saadetiste täpne kogus või korrapäraselt esitatavad nimekirjad.

8. Lõigetes 6 ja 7 nimetatud üldteatis ja kirjalik nõusolek võivad kehtida ohtlike ja muude jäätmete mitme saadetise kohta maksimaalselt 12 kuud.

9. Osalisriigid nõuavad, et iga isik, kes vastutab ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise eest, allkirjastab kõnealuste jäätmete saatekirja kas jäätmete väljasaatmisel või vastuvõtmisel. Samuti nõuavad nad, et jäätmekõrvaldaja teavitaks väljavedajat ja lähteriigi pädevaid ametiasutusi kõnealuste jäätmete kättesaamisest ning õigel ajal kõrvaldamise lõpetamisest teatises täpsustatud viisil. Kui lähteriigis ei ole saadud asjakohast teavet, teatab lähteriigi pädev ametiasutus või väljavedaja sellest sihtriigile.

10. Käesolevas artiklis nõutud teatis ja vastus edastatakse kõnealuste osalisriikide pädevatele ametiasutustele või asjaomasele riigiasutusele, kui tegemist on riigiga, mis pole osalisriik.

11. Ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimisel peab veosel olema kindlustus, võlakiri või muu tagatis, nii nagu seda nõuab sihtriik või osalisriigiks olev transiitriik.

Artikkel 7

Jäätmete viimine osalisriigist üle piiri riikide kaudu, mis ei ole käesoleva konventsiooni osalisriigid

Käesoleva konventsiooni artikli 6 lõige 2 kehtib mutatis mutandis ohtlike ja muude jäätmete viimise kohta osalisriigist üle piiri riigi või riikide kaudu, mis ei ole käesoleva konventsiooni osalisriigid.

Artikkel 8

Taassisseveo kohustus

Kui ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist, milleks asjaomased riigid on käesoleva konventsiooni sätteid arvestades andnud oma nõusoleku, ei saa lepingu tingimustele vastavalt lõpule viia, tagab lähteriik, et väljavedaja võtab lähteriigis kõnealused jäätmed tagasi, kui 90 päeva jooksul arvates päevast, mil sihtriik teavitas lähteriiki ja sekretariaati, või muu asjaomaste riikide vahel kokkulepitud aja jooksul pole võimalik jäätmeid muul viisil keskkonnaohutult kõrvaldada. Sel otstarbel ei ole lähteriik või osalisriigiks olev transiitriik vastu kõnealuste jäätmete tagasitoomisele lähteriiki, ei takista ega tõkesta seda.

Artikkel 9

Illegaalne jäätmevedu

1. Käesolevas konventsioonis tähendab ohtlike ja muude jäätmete viimine üle piiri:

a) mis toimub ilma käesoleva konventsiooni sätetele vastava teatiseta kõigile asjaomastele riikidele;

b) ilma käesoleva konventsiooni sätetele vastava asjaomase riigi nõusolekuta;

c) milleks nõusolek on saadud asjaomastelt riikidelt võltsimise, eksimuse või pettuse teel;

d) mis oluliselt ei vasta dokumentides esitatud andmetele; või

e) mille tagajärjeks on selline ohtlike ja muude jäätmete kavatsetud kõrvaldamine (nt mahapanek), mis on vastuolus käesoleva konventsiooniga ja rahvusvahelise õiguse üldpõhimõtetega,

2. illegaalset jäätmevedu.

Kui ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist peetakse illegaalseks jäätmeveoks väljavedaja või jäätmetekitaja tegevuse tõttu, tagab lähteriik,

a) et väljavedaja või jäätmetekitaja või vajaduse korral lähteriik ise võtab kõnealused jäätmed tagasi, või kui see pole võimalik,

b) et kõnealused jäätmed kõrvaldatakse muul käesoleva konventsiooni sätetega vastavuses oleval viisil 30 päeva jooksul, arvates ajast, mil lähteriiki teavitati illegaalsest jäätmeveost, või muu aja jooksul, milles asjaomased riigid võivad kokku leppida. Sel otstarbel ei ole asjaomased osalisriigid vastu selliste jäätmete tagasitoomisele lähteriiki, ei takista ega tõkesta seda.

3. Kui ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist peetakse illegaalseks jäätmeveoks sissevedaja või jäätmekõrvaldaja tegevuse tõttu, tagab sihtriik, et sissevedaja või jäätmekõrvaldaja või vajaduse korral sihtriik ise kõrvaldab kõnealused jäätmed keskkonnaohutult 30 päeva jooksul, arvates ajast, mil sihtriik sai illegaalsest jäätmeveost teada, või muu aja jooksul, milles asjaomased riigid võivad kokku leppida. Sel otstarbel teevad asjaomased osalisriigid vajalikku koostööd jäätmete keskkonnaohutuks kõrvaldamiseks.

4. Juhul kui vastutust illegaalse jäätmeveo eest ei saa panna ei väljavedajale, jäätmetekitajale, sissevedajale ega jäätmekõrvaldajale, tagavad kas asjaomased osalisriigid või teised osalisriigid omavahelise koostöö kaudu, et kõnealused jäätmed kõrvaldatakse keskkonnaohutult niipea kui võimalik lähteriigis, sihtriigis või vajaduse korral muus sobivas kohas.

5. Iga osalisriik kehtestab asjakohased siseriiklikud õigusaktid, et vältida illegaalset jäätmevedu ja karistada selle eest. Osalisriigid teevad koostööd käesolevas artiklis sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 10

Rahvusvaheline koostöö

1. Osalisriigid teevad omavahel koostööd, et muuta paremaks ning saavutada ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutu käitlemine.

2. Selleks teevad osalisriigid:

a) nõudmise korral kas kahepoolsel või mitmepoolsel alusel kättesaadavaks teabe, et soodustada ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutut käitlemist, kaasa arvatud tehniliste standardite ja viiside ühtlustamine ohtlike ja muude jäätmete piisavaks käitlemiseks;

b) koostööd, et teostada järelevalvet mõju üle, mida ohtlike jäätmete käitlemine avaldab inimese tervisele ja keskkonnale;

c) koostööd, lähtudes oma siseriiklikest õigusaktidest ja poliitikast, uue keskkonnaohutu, madala jäätmetasemega tehnoloogia väljaarendamiseks ja rakendamiseks ning olemasoleva tehnoloogia täiustamiseks, selleks et vähendada ohtlike ja muude jäätmete teket niipalju kui võimalik ning saavutada mõjuvamad ja tõhusamad meetodid, mis tagavad jäätmete keskkonnaohutu käitlemise, kaasa arvatud sellise uue või täiustatud tehnoloogia rakendamise majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju uurimine;

d) aktiivset koostööd, lähtudes oma siseriiklikest õigusaktidest ja poliitikast, ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutu käitlemise tehnoloogia ja käitlemissüsteemide edastamiseks. Samuti teevad nad koostööd, et arendada osalisriikide, eriti selles valdkonnas tehnilist abi vajavate ja taotlevate osalisriikide tehnilist võimsust;

e) koostööd asjakohaste tehniliste juhendite ja/või tegevusjuhiste väljatöötamiseks.

3. Osalisriigid rakendavad asjakohaseid meetmeid, et teha koostööd arengumaade abistamiseks artikli 4 lõike 2 punktide a–d rakendamisel.

4. Võttes arvesse arengumaade vajadusi, ergutatakse osalisriikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide vahelist koostööd, et muu hulgas suurendada avalikkuse teadlikkust, arendada ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutut käitlemist ning uue, madala jäätmetasemega tehnoloogia kasutuselevõttu.

Artikkel 11

Kahepoolsed, mitmepoolsed ja piirkondlikud kokkulepped

1. Olenemata artikli 4 lõike 5 sätetest, võivad osalisriigid omavahel või riikidega, kes ei ole käesoleva konventsiooni osalisriigid, sõlmida kahepoolseid, mitmepoolseid ja piirkondlikke lepinguid ja kokkuleppeid ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise kohta, tingimusel, et niisugused lepingud ja kokkulepped ei kahjusta ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutut käitlemist vastavalt käesolevale konventsioonile. Nende lepingute ja kokkulepete sätted peavad samamoodi keskkonnaohutust silmas kui käesolev konventsioon, võttes eelkõige arvesse arengumaade huve.

2. Osalisriigid teavitavad sekretariaati kõikidest lõikes 1 osutatud kahepoolsetest, mitmepoolsetest ja piirkondlikest lepingutest ja kokkulepetest ning nendest, mis nad on sõlminud enne käesoleva konventsiooni nende suhtes jõustumist, et kontrollida ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist, mis toimub täielikult niisuguste kokkulepete osaliste vahel. Käesoleva konventsiooni sätted ei mõjuta jäätmete üle piiri viimist nimetatud kokkulepete alusel, tingimusel, et need kokkulepped on kooskõlas ohtlike ja muude jäätmete keskkonnaohutu käitlemise nõuetega vastavalt käesolevale konventsioonile.

Artikkel 12

Vastutusalane konsultatsioon

Osalisriigid teevad koostööd, et niipea kui võimalik vastu võtta protokoll, mis sätestab asjakohased reeglid ja korraohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimisega tekitatud kahju eest vastutamise ja hüvitamise valdkonnas.

Artikkel 13

Teabe edastamine

1. Kui osalisriigid saavad teada, et ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimisel või nende kõrvaldamisel on juhtunud õnnetus, mis võib kujutada ohtu inimese tervisele ja keskkonnale teistes riikides, tagavad nad, et neid riike viivitamata ohust teavitatakse.

2. Osalisriigid teatavad üksteisele sekretariaadi kaudu:

a) muudatustest pädevate ametiasutuste ja/või teabekeskuse määramisel vastavalt artiklile 5;

b) muudatustest ohtlike jäätmete siseriiklikes määratlustes vastavalt artiklile 3;

ja niipea kui võimalik

c) oma otsustest kas osaliselt või täielikult mitte nõustuda ohtlike ja muude jäätmete sisseveoga jäätmete kõrvaldamiseks nende jurisdiktsioonile alluval territooriumil;

d) oma vastuvõetud otsustest piirata või keelata ohtlike ja muude jäätmete väljavedu;

e) muust teabest, mida nõutakse vastavalt käesoleva artikli lõikele 4.

3. Osalisriigid edastavad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega sekretariaadi kaudu artikli 15 kohaselt loodud osalisriikide konverentsile iga kalendriaasta lõpus ettekande möödunud kalendriaasta kohta, mis sisaldab järgmist:

a) teave nende poolt artikli 5 kohaselt määratud pädevate ametiasutuste ja teabekeskuse kohta;

b) teave ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise kohta, millega nad on seotud, kaasa arvatud:

i) väljaveetud ohtlike ja muude jäätmete kogus, kategooria, omadused, sihtpunkt, kõik transiitriigid ja kõrvaldamismeetodid vastavalt teatise vastuses esitatule;

ii) sisseveetud ohtlike ja muude jäätmete kogus, kategooria, omadused, päritolu ja kõrvaldamismeetodid;

iii) jäätmete kõrvaldamisjuhud, mis ei toimunud kavakohaselt;

iv) meetmed, et saavutada üle piiri viidavate ohtlike ja muude jäätmete koguse vähendamine;

c) teave meetmete kohta, mis nad on võtnud käesoleva konventsiooni rakendamiseks;

d) teave kättesaadava asjakohase statistika kohta, mis nad on koostanud näitamaks ohtlike ja muude jäätmete tekke, veo ja kõrvaldamise mõju kohta inimese tervisele ja keskkonnale;

e) teave kahepoolsete, mitmepoolsete ja piirkondlike lepingute ja kokkulepete kohta, mis on sõlmitud vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 11;

f) teave ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimisel ja kõrvaldamisel juhtunud õnnetuste kohta ning nende likvideerimiseks võetud meetmete kohta;

g) teave nende jurisdiktsioonile alluval territooriumil rakendatavate kõrvaldamisvõimaluste kohta;

h) teave võetud meetmete kohta ohtlike ja muude jäätmete teket vähendava ja/või kõrvaldava tehnoloogia arendamiseks;

i) muud asjaolud, mida osalisriikide konverents peab oluliseks.

4. Osalisriigid tagavad kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, et kõikide ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimist käsitlevate teatiste ärakirjad ja vastused neile saadetakse sekretariaati, juhul kui osalisriik, kes arvab, et kõnealune jäätmete üle piiri viimine kahjustab tema keskkonda, on seda palunud.

Artikkel 14

Finantsküsimused

1. Osalisriigid lepivad kokku, et vastavalt eri piirkondade ja alapiirkondade erivajadustele tuleb asutada ohtlike ja muude jäätmete käitlemist ja nende tekke vähendamist miinimumini käsitlevad piirkondlikud keskused koolituseks ja tehnoloogia edastamiseks. Osalisriigid otsustavad asjakohaste vabatahtlike rahastussüsteemide loomise.

2. Osalisriigid kaaluvad esialgset abi osutava uuendatava fondi loomist, et vähendada miinimumini hädaolukordade puhul ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimisel või nende kõrvaldamisel juhtunud õnnetustega kaasnevat kahju.

Artikkel 15

Osalisriikide konverents

1. Käesolevaga luuakse osalisriikide konverents. Esimest korda kutsub osalisriikide konverentsi istungi kokku UNEPi tegevdirektor hiljemalt ühe aasta pärast, arvates käesoleva konventsiooni jõustumisest. Pärast seda peetakse osalisriikide konverentsi korralisi istungeid korrapäraste ajavahemike järel, mis määratakse kindlaks konverentsi esimesel istungil.

2. Osalisriikide konverentsi erakorraline istung peetakse siis, kui konverents peab seda vajalikuks või mõni osalisriik kirjalikult taotleb, tingimusel, et kuue kuu jooksul arvates ajast, mil sekretariaat on edastanud taotluse osalisriikidele, toetab seda vähemalt üks kolmandik neist.

3. Osalisriikide konverents lepib konsensuse alusel kokku ning võtab vastu oma töökorra ja asutatavate allorganite töökorra, samuti finantseeskirjad eelkõige osalisriikide finantsosaluse määramiseks käesoleva konventsiooni alusel.

4. Oma esimesel istungil arutavad osalisriigid selliste lisameetmete rakendamise vajadust, mis aitavad neil täita oma kohustusi merekeskkonna kaitsmisel ja säilitamisel käesoleva konventsiooni raames.

5. Osalisriikide konverents jälgib ja hindab pidevalt käesoleva konventsiooni rakendamise tõhusust ning lisaks:

a) edendab asjakohase poliitika, strateegia ja meetmete ühtlustamist, et vähendada miinimumini ohtlike ja muude jäätmete kahjulikku mõju inimese tervisele ja keskkonnale;

b) arutab ja võtab vajaduse korral vastu käesoleva konventsiooni muudatusi ja lisasid, arvestades muu hulgas olemasolevat teadus-, tehnika-, majandus- ja keskkonnateavet;

c) arutab ja võtab lisameetmeid, mis konventsiooni kehtimisel ja artiklis 11 osutatud lepingute ja kokkulepete kehtimisel saadud kogemuste põhjal võivad olla vajalikud käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutamiseks;

d) arutab ja võtab vajaduse korral vastu protokolle;

e) asutab selliseid allorganeid, mida ta peab käesoleva konventsiooni rakendamisel vajalikuks.

6. Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja tema allasutused, samuti riigid, kes ei ole käesoleva konventsiooni osalisriigid, võivad osalisriikide konverentsi istungitel olla esindatud vaatlejana. Ohtlike ja muude jäätmetega seotud valdkondades tegutseval muul siseriiklikul või rahvusvahelisel, valitsustevahelisel või valitsusvälisel organisatsioonil või asutusel, kes on teavitanud sekretariaati oma soovist olla osalisriikide konverentsi istungil esindatud vaatlejana, võib lubada osaleda, kui vähemalt üks kolmandik kohalolevatest osalisriikidest ei ole selle vastu. Vaatlejatele osavõtu võimaldamist ja istungil osalemist reguleeritakse osalisriikide konverentsi vastuvõetud töökorraga.

7. Kolme aasta möödumisel arvates käesoleva konventsiooni jõustumisest ja edaspidi vähemalt iga kuue aasta möödumisel annab osalisriikide konverents hinnangu konventsiooni tõhususele ning, kui peetakse vajalikuks, arutab ohtlike ja muude jäätmete üle piiri viimise osalist või täielikku keelamist uusima teadus-, keskkonna-, tehnika- ja majandusteabe põhjal.

Artikkel 16

Sekretariaat

1. Sekretariaadi ülesanded on:

a) korraldada artiklites 15 ja 17 ettenähtud istungeid ja nende teenindamist;

b) koostada ja edastada ettekandeid, mis põhinevad artiklite 3, 4, 6, 11 ja 13 kohaselt saadud teabel, samuti artikli 15 alusel asutatud allasutuste istungitel saadud teabel ning kui kohane, asjaomaste valitsustevaheliste ja valitsusväliste asutuste edastatud teabel;

c) valmistada ette oma tegevusaruanded käesolevast konventsioonist tulenevate ülesannete täitmise kohta ja esitada need osalisriikide konverentsile;

d) tagada vajalik koordinatsioon asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega ning eelkõige sõlmida oma ülesannete tõhusaks täitmiseks vajalikke halduskokkuleppeid ja lepinguid;

e) pidada sidet teabekeskustega ja pädevate ametiasutustega, mille osalisriigid on määranud vastavalt käesoleva konventsiooni artiklile 5;

f) koostada teave osalisriikide volitatud jäätmekäitluskohtade ja -rajatiste kohta, mida kasutatakse ohtlike ja muude jäätmete kõrvaldamiseks ning levitada seda teavet osalisriikide seas;

g) võtta osalisriikidelt vastu ja edastada neile teavet:

- tehnilise abi ja koolitusvõimaluste kohta,

- olemasoleva tehnilise ja teadusliku oskusteabe kohta,

- nõuande- ja ekspertiisiasutuste kohta,

— ressursside olemasolu kohta, selleks et abistada osalisriike taotluse korral järgmistes valdkondades:

- käesoleva konventsiooni teatamissüsteemi käitlemine,

- ohtlike ja muude jäätmete käitlemine,

- ohtlike ja muude jäätmetega seotud keskkonnaohutu tehnoloogia, nagu madala jäätmetasemega ja jäätmevaba tehnoloogia,

- kõrvaldamisvõimsuste ja jäätmekäitluskohtade hindamine,

- järelevalve ohtlike ja muude jäätmete üle,

- meetmed hädaolukorra puhuks;

h) anda osalisriikidele nende taotluse korral teavet konsultantide ja konsultatsiooniettevõtete kohta, kes on kõnealuses valdkonnas vajalikul määral tehniliselt pädevad ja võivad abistada osalisriike jäätmete üle piiri viimist käsitlevate teatiste läbivaatamisel, ohtlike ja muude jäätmete saadetise ja vastava teatise ühtivuse kontrollimisel ja/või selle kontrollimisel, kas ohtlike ja muude jäätmete kavandatud jäätmekäitlusrajatised on keskkonnaohutud, kui on põhjust arvata, et kõnealuseid jäätmeid ei käidelda keskkonnaohutult. Sellist kontrollimist ei tehta sekretariaadi kulul;

i) aidata osalisriikidel nende taotluse korral tuvastada illegaalse jäätmeveo juhtumeid ja viivitamata edastada asjaomastele osalisriikidele illegaalse jäätmeveo kohta saadud teave;

j) teha koostööd osalisriikidega ning asjakohaste ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutustega ekspertide ja vahendite saamiseks, et hädaolukorras osalisriikidele kiiret abi osutada;

k) täita teisi käesoleva konventsiooni eesmärkidega seotud ülesandeid, mida osalisriikide konverents määrab.

2. Sekretariaadi ülesandeid täidab ajutiselt UNEP, kuni osalisriikide konverents on artikli 15 kohaselt pidanud oma esimese istungi.

3. Oma esimesel istungil määrab osalisriikide konverents ametisse sekretariaadi nende olemasolevate pädevate valitsustevaheliste organisatsioonide seast, kes on andnud nõusoleku täita käesolevast konventsioonist tulenevaid sekretariaadi ülesandeid. Sellel istungil annab osalisriikide konverents ka hinnangu selle kohta, kuidas ajutine sekretariaat on täitnud oma ülesandeid, eriti lõikes 1 esitatud ülesandeid, ja otsustab nende ülesannete täitmiseks sobiva struktuuri.

Artikkel 17

Konventsiooni muudatused

1. Iga osalisriik võib teha muudatusettepanekuid käesoleva konventsiooni kohta ja iga protokolli osalisriik võib teha muudatusettepanekuid protokolli kohta. Nimetatud muudatusettepanekutes arvestatakse muu hulgas asjakohaseid teadus- ja tehnikasaavutusi.

2. Käesoleva konventsiooni muudatused võetakse vastu osalisriikide konverentsi istungil. Protokollide muudatused võetakse vastu kõnesoleva protokolli osalisriikide istungil. Sekretariaat edastab käesoleva konventsiooni või selle protokolli muudatusettepaneku teksti, kui asjaomases protokollis pole sätestatud teisiti, osalisriikidele vähemalt kuus kuud enne istungit, kus see vastuvõtmiseks esitatakse. Sekretariaat edastab muudatusettepanekud teadmiseks ka käesolevale konventsioonile allakirjutanutele.

3. Osalisriigid teevad kõik nendest sõltuva, et jõuda konsensuse alusel kokkuleppele kõigis käesoleva konventsiooni kohta tehtud muudatusettepanekutes. Kui kõik jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei ole jõutud, võetakse muudatus vastu istungil kohalolevate ja hääletavate osalisriikide kolmeneljandikulise häälteenamusega ning hoidja edastab muudatuse kõikidele osalisriikidele ratifitseerimiseks, heakskiitmiseks, ametlikuks kinnitamiseks või vastuvõtmiseks.

4. Lõikes 3 nimetatud kord kehtib iga protokolli muudatuste puhul, välja arvatud juhul, kui nende vastuvõtmiseks piisab istungil kohalolevate ja hääletavate kõnealuse protokolli osalisriikide kahekolmandikulisest häälteenamusest.

5. Muudatuste ratifitseerimis-, heakskiitmis-, vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta antakse hoiule hoidja arhiivi. Lõigete 3 ja 4 kohaselt vastuvõetud muudatused jõustuvad vastuvõtnud osalisriikide vahel üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoidja on saanud vähemalt kolmelt neljandikult osalisriikidelt, kes nõustusid vastava protokolli muudatustega, nende ratifitseerimis-, heakskiitmis-, vastuvõtmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta, kui kõnealuses protokollis pole sätestatud teisiti. Teiste osalisriikide suhtes jõustuvad muudatused üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kõnealune osalisriik on oma muudatuste ratifitseerimis-, heakskiitmis-, vastuvõtmiskirja või dokumendi ametliku kinnitamise kohta hoiule andnud.

6. Käesolevas artiklis tähendavad "kohalolevad ja hääletavad osalisriigid" osalisriike, kes on kohal ja hääletavad poolt või vastu.

Artikkel 18

Lisade vastuvõtmine ja muutmine

1. Käesoleva konventsiooni ja selle protokolli lisad moodustavad käesoleva konventsiooni või kõnealuse protokolli lahutamatu osa ning, kui ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti, tähendab viide käesolevale konventsioonile või selle protokollidele ka viidet nende juurde kuuluvatele lisadele. Kõnealused lisad piirduvad teadus-, tehnika- ja haldusküsimustega.

2. Kui kõnealuses protokollis ei ole tema lisade kohta sätestatud teisiti, kehtib käesoleva konventsiooni või selle protokollide täiendavate lisade esitamisel, vastuvõtmisel ja jõustumisel järgmine kord:

a) käesoleva konventsiooni ja selle protokollide lisad esitatakse ja võetakse vastu artikli 17 lõigetes 2, 3 ja 4 ettenähtud korras;

b) osalisriik, kes ei saa nõustuda käesoleva konventsiooni täiendava lisaga või lisaga mõne protokolli puhul, mille osalisriik ta on, teatab sellest hoidjale kirjalikult kuue kuujooksul arvates kuupäevast, mil hoidja teatas lisa vastuvõtmisest. Hoidja teavitab viivitamata kõiki osalisriike igast sellisest saadud teatest. Osalisriik võib igal ajal asendada varasema vastuoleva seisukoha nõusolekuga ning seejärel jõustuvad lisad kõnealuse osalisriigi suhtes;

c) kõigi käesoleva konventsiooni või kõnealuse protokolli osalisriikide suhtes, kes ei ole esitanud teadet vastavalt punktile b, jõustub lisa kuue kuu möödumisel päevast, mil hoidja teate välja saatis.

3. Käesoleva konventsiooni või selle protokollide lisade kohta muudatusettepanekute tegemine, muudatuste vastuvõtmine ja jõustumine toimub sama korra kohaselt nagu käesoleva konventsiooni või selle protokollide lisade esitamine, nende vastuvõtmine ja jõustumine. Lisades ja nende muudatustes tuleb muu hulgas kohaselt arvesse võtta asjakohaseid teadus- ja tehnikasaavutusi.

4. Kui täiendava lisa või lisa muudatusega kaasneb käesoleva konventsiooni või selle protokolli muutmine, ei jõustu täiendav lisa või lisa muudatus enne, kui käesoleva konventsiooni või protokolli muudatus on jõustunud.

Artikkel 19

Kontrollimine

Osalisriik, kellel on põhjust arvata, et teine osalisriik rikub või on rikkunud käesolevast konventsioonist tulenevaid kohustusi, võib teatada sellest sekretariaadile ning samal ajal ja viivitamata kas ise või sekretariaadi kaudu osalisriigile, kelle kohta ta seda väidab. Sekretariaat peab kogu asjakohase teabe edastama osalisriikidele.

Artikkel 20

Vaidluste lahendamine

1. Osalisriigid püüavad lahendada käesoleva konventsiooni või selle protokolli tõlgendamisel, rakendamisel või järgimisel tekkivaid vaidlusi läbirääkimiste teel või muul rahumeelsel viisil poolte endi valikul.

2. Kui asjaomased osalisriigid ei suuda oma vaidlust lahendada eelnevas lõikes nimetatud vahenditega, esitatakse vaidlus osalisriikide nõusolekul lahendamiseks rahvusvahelisele kohtule või vahekohtule vastavalt VI lisas vahekohtu kohta sätestatud tingimustele. Suutmatus jõuda ühisele kokkuleppele vaidluse esitamiseks rahvusvahelisele kohtule või vahekohtule ei vabasta siiski osalisriike vastutusest püüda leida lahendus lõikes 1 osutatud vahenditega.

3. Käesolevat konventsiooni ratifitseerides, sellega nõustudes, seda heaks kiites, ametlikult kinnitades või sellega ühinedes või millal tahes hiljem võib osalisriik või poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioon teatada, et ta tunnustab ipso facto kohustuslikuna ja ilma erilepinguta iga sama kohustusega nõustunud osalisriigi puhul:

a) vaidluse esitamist rahvusvahelisele kohtule ja/või

b) vaidluse esitamist vahekohtule VI lisas sätestatud korras.

Asjakohane avaldus esitatakse kirjalikult sekretariaadile, kes edastab selle osalisriikidele.

Artikkel 21

Allakirjutamine

Käesolev konventsioon on avatud allakirjutamiseks riikidele, Namiibiale, keda esindab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Namiibia Nõukogu, ning poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioonidele 22. märtsil 1989 Baselis, 23. märtsist 198930. juunini 1989 Šveitsi Konföderatsiooni välisministeeriumis Bernis ja 1. juulist 198922. märtsini 1990 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis.

Artikkel 22

Ratifitseerimine, vastuvõtmine, ametlik kinnitamine ja heakskiitmine

1. Käesolev konventsioon kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele riikide ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Namiibia Nõukogu esindatava Namiibia poolt ning ametlikule kinnitamisele või heakskiitmisele poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioonide poolt. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmiskirjad või dokumendid ametliku kinnitamise kohta antakse hoiule hoidja arhiivi.

2. Lõikes 1 osutatud organisatsioon, mis saab käesoleva konventsiooni osaliseks, nii et ükski tema liikmesriik ei ole konventsiooni osalisriik, on seotud kõigi käesolevast konventsioonist tulenevate kohustustega. Organisatsiooni puhul, mille üks või mõni liikmesriik on konventsiooni osalisriik, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid omavahelise vastutuse jaotumise käesolevast konventsioonist tulenevate kohustuste täitmise eest. Sellisel juhul ei saa organisatsioon ja selle liikmesriigid samaaegselt kasutada konventsioonist tulenevaid õigusi.

3. Oma ametliku kinnitamise või heakskiitmise dokumentides teatavad lõikes 1 osutatud organisatsioonid oma pädevuse ulatuse konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Need organisatsioonid teatavad ka kõikidest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses hoidjale, kes teavitab sellest osalisriike.

Artikkel 23

Ühinemine

1. Käesolev konventsioon on avatud ühinemiseks riikidele, Namiibiale, keda esindab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Namiibia Nõukogu, ning poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioonidele alates konventsioonile allakirjutamise lõppemise päevale järgnevast kuupäevast. Ühinemisdokumendid antakse hoiule hoidja arhiivi.

2. Lõikes 1 osutatud organisatsioonid teatavad ühinemisdokumentides oma pädevuse ulatuse konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Samuti teatavad need organisatsioonid hoidjale kõikidest olulistest muudatustest oma pädevuse ulatuses.

3. Käesoleva konventsiooniga ühinenud poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioonide suhtes kohaldatakse artikli 22 lõiget 2.

Artikkel 24

Hääleõigus

1. Käesoleva konventsiooni igal osalisriigil on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.

2. Poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioonide häälte arv küsimustes, mis vastavalt artikli 22 lõikele 3 ja artikli 23 lõikele 2 kuuluvad nende pädevusse, võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on konventsiooni või kõnealuse protokolli osalisriikideks. Sellistel organisatsioonidel ei ole õigust hääletada, kui nende liikmesriigid kasutavad oma hääleõigust, ja vastupidi.

Artikkel 25

Jõustumine

1. Käesolev konventsioon jõustub üheksakümnendal päeval pärast kahekümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemiskirja või ametliku kinnitamise kohta dokumendi hoiuleandmise päeva.

2. Iga riigi või poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu, kiidab heaks või kinnitab ametlikult käesoleva konventsiooni või ühineb sellega pärast kahekümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemiskirja või ametliku kinnitamise kohta dokumendi hoiuleandmise päeva, jõustub käesolev konventsioon üheksakümnendal päeval pärast kõnealuse riigi või poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsiooni poolt ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemiskirja või ametliku kinnitamise kohta dokumendi hoiuleandmise päeva.

3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsiooni hoiuleantud dokumenti ei loeta kõnealuse organisatsiooni liikmesriikide hoiuleantud dokumentide täienduseks.

Artikkel 26

Reservatsioonid ja deklaratsioonid

1. Käesoleva konventsiooni suhtes ei või teha reservatsioone ega erandeid.

2. Käesoleva artikli lõige 1 ei takista riiki või poliitilise ja/või majandusliku integratsiooni organisatsioone käesoleva konventsiooni allakirjutamisel, ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel, ametlikul kinnitamisel või sellega ühinemisel tegemast deklaratsioone või avaldusi, ükskõik kuidas neid sõnastatakse või nimetatakse, selleks et muu hulgas ühtlustada oma õigusakte käesoleva konventsiooni sätetega, tingimusel, et deklaratsiooni või avaldusega ei püüta välistada või muuta käesoleva konventsiooni sätete õiguslikku toimet nende rakendamisel kõnealuses riigis.

Artikkel 27

Väljaastumine

1. Mis tahes ajal pärast kolme aasta möödumist päevast, mil käesolev konventsioon osalisriigi suhtes jõustus, võib see osalisriik konventsiooni liikmeskonnast välja astuda, esitades hoidjale kirjaliku teate.

2. Väljaastumine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, mil hoidja sai teate, või teates täpsustatud hilisemal kuupäeval.

Artikkel 28

Hoidja

Käesoleva konventsiooni ja selle protokollide hoidja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 29

Autentsed tekstid

Käesoleva konventsiooni araabia-, hiina-, inglis-, prantsus-, vene- ja hispaaniakeelsed tekstid on võrdselt autentsed.

Ülaltoodu kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

Koostatud Baselis 22. märtsil 1989. aastal.

--------------------------------------------------

I LISA

KONTROLLITAVAD JÄÄTMEKATEGOORIAD

Jäätmekategooriad

Y1 | Haiglates, meditsiinikeskustes ja kliinikutes arstiabi osutamisel tekkivad kliinilised jäätmed |

Y2 | Farmaatsiatoodete tootmisel ja valmistamisel tekkivad jäätmed |

Y3 | Arstirohtude, ravimainete ja ravimite jäätmed |

Y4 | Biotsiidide ja fütofarmatseutiliste ainete tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y5 | Puidukaitsekemikaalide tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y6 | Orgaaniliste lahustite tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y7 | Termilisel töötlemisel ja karastamisel tekkivad tsüaniide sisaldavad jäätmed |

Y8 | Mineraalsed vanaõlid, algotstarbeks kõlbmatud |

Y9 | Vanaõlide ja vee, süsivesinike ja vee segud, emulsioonid |

Y10 | Jäätmed, ained või esemed, mis sisaldavad polüklooritud bifenüüle (PCB) ja/või polüklooritud terfenüüle (PCT) ja/või polübroomitud bifenüüle (PBB) või on nendega saastatud |

Y11 | Rafineerimisel, destilleerimisel või muul pürolüütilisel töötlemisel tekkivad tõrvajäägid |

Y12 | Trükivärvide, värvainete, pigmentide, värvide, lakkide, värnitsa tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y13 | Vaikude, lateksite, plastifikaatorite, liimide/adhesiivainete tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y14 | Uurimis- ja arendustöös või õppetegevuses tekkivad keemilised ained, mida pole identifitseeritud ja/või mis on uued ained, mille mõju inimesele ja/või keskkonnale on tundmatu |

Y15 | Plahvatusohtlikud jäätmed, mille kohta ei kehti muud õigusaktid |

Y16 | Fotokemikaalide ja -töötlemismaterjalide tootmisel, segamisel ja kasutamisel tekkivad jäätmed |

Y17 | Metallide ja plastide pindtöötlemisel tekkivad jäätmed |

Y18 | Tööstusjäätmete käitlemisel tekkivad jäätmed |

Jäätmed, mille koostisosadeks on:

Y19 | Metallide karbonüülühendid |

Y20 | Berüllium, berülliumiühendid |

Y21 | Kuuevalentse kroomi ühendid |

Y22 | Vaseühendid |

Y23 | Tsingiühendid |

Y24 | Arseen, arseeniühendid |

Y25 | Seleen, seleeniühendid |

Y26 | Kaadmium, kaadmiumiühendid |

Y27 | Antimon, antimoniühendid |

Y28 | Telluur, telluuriühendid |

Y29 | Elavhõbe, elavhõbedaühendid |

Y30 | Tallium, talliumiühendid |

Y31 | Plii, pliiühendid |

Y32 | Anorgaanilised fluoriühendid, v.a kaltsiumfluoriid |

Y33 | Anorgaanilised tsüaniidid |

Y34 | Hapete lahused või tahked happed |

Y35 | Aluste lahused või tahked alused |

Y36 | Asbest (tolm ja kiud) |

Y37 | Orgaanilised fosforiühendid |

Y38 | Orgaanilised tsüaniidid |

Y39 | Fenoolid, fenooliühendid, k.a klorofenoolid |

Y40 | Eetrid |

Y41 | Halogeenitud orgaanilised lahustid |

Y42 | Orgaanilised lahustid, v.a halogeenitud lahustid |

Y43 | Kõik polüklooritud dibensofuraani derivaadid |

Y44 | Kõik polüklooritud dibenso-p-dioksiini derivaadid |

Y45 | Halogeenorgaanilised ühendid, mis ei ole ained, millele käesolevas lisas viidatakse (nt Y39, Y41, Y42, Y43, Y44) |

--------------------------------------------------

II LISA

ERILIST TÄHELEPANU NÕUDVAD JÄÄTMEKATEGOORIAD

Y46 | Olmejäätmed |

Y47 | Olmejäätmete põletamisel tekkivad jäägid |

--------------------------------------------------

III LISA

JÄÄTMETE OHTLIKE OMADUSTE ISELOOMUSTUS

ÜRO klass | Numbrikood | Iseloomustus |

1 | H1 | Lõhkeained Lõhkeained või plahvatusohtlikud jäätmed on tahked või vedelad ained või jäätmed (või ainete või jäätmete segud), mis on võimelised iseeneslikult keemilise reaktsiooni tagajärjel eraldama gaase sellise temperatuuri, rõhu ja kiiruse juures, mis põhjustab ümbritsevate esemete kahjustamise. |

3 | H3 | Tuleohtlikud vedelikud Mõiste "tuleohtlikud" on võrdne mõistega "kergestisüttivad". Tuleohtlikud vedelikud on vedelikud või vedelike segud või tahkeid aineid lahusena või suspensioonina sisaldavad vedelikud (näiteks värvid, värnitsad, lakid jne, välja arvatud ained või jäätmed, mida nende ohtlike omaduste tõttu teisiti klassifitseeritakse), mis eraldavad tuleohtlikke aure temperatuuril kuni 60,5 °C kinnises anumas või kuni 65,6 °C lahtises anumas. (Kuna kinnistes ja lahtistes anumates saadud tulemused ei ole täpselt võrreldavad ning isegi ühe ja sama meetodiga saadud tulemused erinevad tihti üksteisest, siis määratlused, kus numbrilised näitajad erinevad eeltoodutest, kehtivad võrdsetel alustel siin esitatuga.) |

4.1 | H4.1 | Tuleohtlikud tahked ained Tuleohtlikud on tahked ained või tahked jäätmed, välja arvatud lõhkeainetena klassifitseeritud, mis veotingimustes võivad kergesti süttida või hõõrdumise korral esile kutsuda või soodustada tulekahju. |

4.2 | H4.2 | Isesüttivad ained või jäätmed Ained või jäätmed, mis on võimelised iseeneslikult kuumenema normaalsete veotingimuste puhul või õhuga kokkupuutel ning seejärel iseeneslikult süttima. |

4.3 | H4.3 | Kokkupuutel veega tuleohtlikke gaase eraldavad ained või jäätmed Ained või jäätmed, mis kokkupuutel veega on võimelised iseeneslikult süttima või eraldama ohtlikus koguses kergestisüttivaid gaase. |

5.1 | H5.1 | Oksüdeerivad ained Ained või jäätmed, mis iseenesest pole tingimata põlevad, kuid mis võivad tavaliselt hapniku eraldumise tagajärjel põhjustada või soodustada teiste ainete põlemist. |

5.2 | H5.2 | Orgaanilised peroksiidid Kahevalentset rühma -O-O- sisaldavad orgaanilised ained või jäätmed, mis on termiliselt ebapüsivad ja alluvad isekiirenevale eksotermilisele lagunemisele. |

6.1 | H6.1 | Toksilised ained (tugevatoimelised) Ained või jäätmed, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada surma, tekitada tõsiseid vigastusi või kahjustada tervist. |

6.2 | H6.2 | Nakkusttekitavad ained Elus mikroorganisme või nende toksiine sisaldavad ained või jäätmed, mis põhjustavad kindlasti või tõenäoliselt inimeste või loomade haigestumist. |

8 | H8 | Sööbivad ained Ained või jäätmed, mis oma keemilise toime tõttu põhjustavad eluskudedega vahetul kokkupuutel tõsiseid kahjustusi või lekke korral olulist kahju teistele esemetele või veokitele või võivad need isegi hävitada, samuti võivad nad põhjustada muid ohte. |

9 | H10 | Kokkupuutel vee või õhuga toksilisi gaase tekitavad ained Ained või jäätmed, mis vastastikusel toimel vee või õhuga võivad eraldada ohtlikus koguses mürgiseid gaase. |

9 | H11 | Toksilised ained, mis põhjustavad pikaajalisi või kroonilisi haigusi Ained või jäätmed, mis hingamisteede, seedeelundite või naha kaudu organismi sattudes võivad põhjustada pikaajalisi või kroonilisi haigusi, kaasa arvatud vähktõbi. |

9 | H12 | Ökotoksilised ained Ained või jäätmed, mis keskkonda sattudes tekitavad või võivad vahetult või aja jooksul põhjustada kahjulikku toimet looduskeskkonnale bioakumulatsiooni teel ja/või avaldada toksilist mõju elukooslustele. |

9 | H13 | Ained või jäätmed, millest pärast nende käitlemist, näiteks leostumise teel, võivad eralduda muud ained, millel on mõni eelnimetatud omadus. |

--------------------------------------------------

IV LISA

KÕRVALDAMISTOIMINGUD

A.

Toimingud, mis ei võimalda ressursside taaskasutamist, taasringlust, taasväärtustamist, vahetut korduvkasutust või alternatiivkasutust

| A osa sisaldab kõiki tegelikkuses asetleidvaid kõrvaldamistoiminguid. |

D1 | Maapealne või maa-alune ladestamine (nt prügilatesse jne) |

D2 | Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heitmete biolagundamine pinnases jne) |

D3 | Süvainjektsioon maapõue (nt vedelate heitmete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne) |

D4 | Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne) |

D5 | Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne) |

D6 | Juhtimine veekogudesse, välja arvatud merre |

D7 | Juhtimine veekogudesse, sealhulgas ladestamine merepõhja |

D8 | Bioloogiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid ja segud, mis kõrvaldatakse A osas loetletud mis tahes toiminguga |

D9 | Füüsikalis-keemiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid ja segud, mis kõrvaldatakse A osas loetletud mis tahes toiminguga (nt aurutamine, kuivatamine, kaltsineerimine, neutraliseerimine, sadestamine jne) |

D10 | Põletamine maismaal |

D11 | Põletamine merel |

D12 | Jäätmesegude koostamine või jäätmete segamine enne A osas loetletud mis tahes toimingut |

D13 | Jäätmesegude koostamine või jäätmete segamine enne A osas loetletud mis tahes toimingut |

D14 | Ümberpakkimine enne A osas loetletud mis tahes toimingut |

D15 | Vaheladustamine A osas loetletud mis tahes toimingu ajal |

B.

Toimingud, mis võimaldavad ressursside taaskasutamist, taasringlust, taasväärtustamist, vahetut korduvkasutust või alternatiivkasutust

| B osa sisaldab kõiki toiminguid selliste materjalidega, mis on õiguslikult määratletud ohtlike jäätmetena või mida peetakse ohtlikeks jäätmeteks ja mille puhul muidu oleks kasutatud A osas kirjeldatud toiminguid. |

R1 | Kasutamine kütusena (mitte vahetul põletamisel) või muu energiaallikana |

R2 | Lahustite taasväärtustamine/regenereerimine |

R3 | Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine |

R4 | Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamine |

R5 | Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamine |

R6 | Hapete ja aluste regenereerimine |

R7 | Reostustõrjeks kasutatud ainete taaskasutamine |

R8 | Katalüsaatorikomponentide taaskasutamine |

R9 | Kasutatud õlide taasrafineerimine või korduskasutamine muul viisil |

R10 | Pinnastöötlus põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parendamiseks |

R11 | Punktides R1–R10 kirjeldatud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamine |

R12 | Jäätmete vahetamine punktides R1–R11 nimetatud toiminguteks |

R13 | Jäätmete kogumine B osas loetletud mis tahes toiminguks |

--------------------------------------------------

V. A LISA

TEATISES ESITATAVAD ANDMED

1. Jäätmete väljaveo põhjus

2. Jäätmete väljavedaja1

3. Jäätmetekitaja(d) ja tekkekoht1

4. Jäätmekõrvaldaja ja täpne kõrvaldamiskoht1

5. Jäätmete kavandatud vedaja(d) või tema esindaja, kui see on teada1

6. Jäätmete lähteriik

Pädev ametiasutus2

7. Eeldatavad transiitriigid

Pädev ametiasutus2

8. Jäätmete sihtriik

Pädev ametiasutus2

9. Üldine või ühekordne teatis

10. Jäätmesaadetise (-saadetiste) kavandatud kuupäev(ad) ja ajavahemik, mille kestel jäätmeid välja veetakse, ning eeldatav marsruut (kaasa arvatud sisenemis- ja väljumiskoht)3

11. Eeldatav transpordiliik (auto-, raudtee-, mere-, õhu-, siseveetransport)

12. Kindlustusalane teave4

13. Jäätmete nimetus ja kirjeldus, kaasa arvatud Y numbrikood ja ÜRO numbrikood, ning nende koostis5 ja teave jäätmekäitluse erinõuete kohta, kaasa arvatud meetmed hädaolukordade puhuks

14. Kavandatud pakkimisviis (nt lahtiselt, konteineris, mahutis)

15. Arvatav kogus kaaluliselt/mahuliselt6

16. Protsess, mille käigus jäätmed on tekkinud7

17. III lisas loetletud jäätmete puhul II lisa klassifikatsioon: ohtlikud omadused, H numbrikood ja ÜRO klass

18. Kõrvaldamismeetod IV lisa kohaselt

19. Jäätmetekitaja ja väljavedaja deklaratsioon andmete õigsuse kohta

20. Jäätmekõrvaldaja poolt väljavedajale või jäätmetekitajale edastatud teave (kaasa arvatud käitlemisettevõtte tehniline kirjeldus), millel põhineb jäätmekõrvaldaja hinnang, et pole alust arvata, nagu ei toimuks jäätmete käitlemine keskkonnaohutult ja vastavuses sihtriigi õigusaktidega.

21. Teave väljavedaja ja jäätmekõrvaldaja vahelise lepingu kohta

Märkused

Täielik nimi ja aadress, telefoni, teleksi või telefaksi number ja kontaktisiku nimi, Jäätmete väljavedajaaadress, telefoni, teleksi või telefaksi number

Täielik nimi ja aadress, telefoni, teleksi või telefaksi number

Üldteatises, mis hõlmab mitmeid saadetisi, tuleb märkida iga saadetise kavandatud lähetuskuupäev, või kui see ei ole teada, saadetiste kavandatud sagedus.

Teave vastavate kindlustustingimuste kohta ja selle kohta kuidas väljavedaja, vedaja ja jäätmekõrvaldaja neid täidavad.

Kõige ohtlikumate koostisosade olemus ja kontsentratsioon, lähtudes toksilisusest ja muust ohust, mis kaasneb nii jäätmekäitlusega kui ka kavandatud kõrvaldamismeetodiga.

Üldteatises, mis hõlmab mitmeid saadetisi, tuleb märkida nii arvatav üldkogus kui ka iga üksiksaadetise arvatav kogus.

Vajaduse korral hinnata jäätmete ohtlikkust ja otsustada, kas kavandatud kõrvaldamistoiming on kohane.

--------------------------------------------------

V. B LISA

SAATEKIRJAS ESITATAVAD ANDMED

1. Jäätmete väljavedaja1

2. Jäätmetekitaja(d) ja tekkekoht1

3. Jäätmekõrvaldaja ja täpne kõrvaldamiskoht1

4. Jäätmete vedaja(d)1 või tema esindaja(d)

5. Ühekordse või üldteatise alusel toimuv vedu

6. Jäätmete üle piiri viimise alguskuupäev ning iga jäätmete eest vastutava isiku allkiri ja vastuvõtukuupäev

7. Transpordiliik (auto-, raudtee-, sisevee-, mere-, õhutransport), sealhulgas lähte-, transiit- ja sihtriigis, samuti sisenemis- ja väljumiskoht, kui need on kindlaks määratud

8. Jäätmete üldine kirjeldus (füüsiline olek, ÜRO eeskirjadele vastav nimetus ja klass, vastavad ÜRO, Y ja H numbrikoodid)

9. Jäätmekäitluse erinõuded, kaasa arvatud meetmed hädaolukordade puhuks

10. Pakendite liik ja arv

11. Kogus kaaluliselt/mahuliselt

12. Jäätmetekitaja või väljavedaja kinnitus andmete õigsuse kohta

13. Jäätmetekitaja või väljavedaja kinnitus, et ühegi konventsiooni osalisriigiks oleva ja veoga seotud riigi pädevatel ametiasutustel ei ole vastuväiteid

14. Jäätmekõrvaldaja tõend jäätmete vastuvõtmise kohta selleks määratud jäätmekäitlusrajatises ning viide kõrvaldamismeetodile ja kõrvaldamise ligikaudsele kuupäevale.

Märkused

Võimaluse korral koondada saatekirjas esitatavad andmed samasse dokumenti, mida nõutakse veoeeskirjade kohaselt. Kui see ei ole võimalik, peaksid saatekirja andmed pigem täiendama kui kordama veoeeskirjades nõutud andmeid. Veose saatekirjas on juhendid selle kohta, kes peab andma teavet ja täitma blankette.

Täielik nimi ja aadress, telefoni, teleksi või telefaksi number ning kontaktisiku nimi, aadress, telefoni, teleksi või telefaksi number võimalike hädaolukordade puhuks.

--------------------------------------------------

VI LISA

VAHEKOHUS

Artikkel 1

Juhul kui konventsiooni artiklis 20 osutatud kokkuleppes ei sätestata teisiti, tuleb vahekohtu menetluses järgida käesoleva lisa artikleid 2-10.

Artikkel 2

Osalisriik, kes on hagejaks, teatab sekretariaadile, et osalisriik on otsustanud esitada vaidluse lahendamiseks vahekohtule vastavalt artikli 20 lõikele 2 või 3 ja kindlasti täpsustab need konventsiooni artiklid, mille tõlgendamisel või rakendamisel ollakse eriarvamusel. Sekretariaat edastab saadud teabe kõikidele konventsiooni osalisriikidele.

Artikkel 3

Vahekohus koosneb kolmest liikmest. Kumbki vaidluse osapool nimetab oma vahekohtuniku ja kaks sel viisil nimetatud vahekohtunikku määravad ühisel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku, kes on kohtu esimeheks. Viimasena nimetatu ei tohi olla kummagi vaidleva osalisriigi kodanik, tema alaline elukoht ei tohi olla kummagi osalisriigi territooriumil, ta ei tohi olla kummagi teenistuses ega tohi olla muul viisil vaidlusega seotud.

Artikkel 4

1. Kui kahe kuu jooksul arvates teise vahekohtuniku nimetamisest pole määratud vahekohtu esimeest, määrab selle ükskõik kumma osalisriigi palvel ÜRO peasekretär järgmise kahe kuu jooksul.

2. Kui üks vaidluse osapool ei nimeta vahekohtunikku kahe kuu jooksul arvates nõude saamisest, võib teine osapool teatada sellest ÜRO peasekretärile, kes määrab järgmise kahe kuu jooksul vahekohtu esimehe. Pärast määramist palub vahekohtu esimees vaidluse osapoolt, kes pole määranud vahekohtunikku, teha seda kahe kuu jooksul. Nimetatud tähtaja möödumisel teatab ta sellest ÜRO peasekretärile, kes nimetab puuduva vahekohtuniku järgmise kahe kuu jooksul.

Artikkel 5

1. Vahekohus langetab oma otsuse kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja käesoleva konventsiooni sätetega.

2. Käesoleva lisa nõuete alusel moodustatud vahekohus koostab oma töökorra ise.

Artikkel 6

1. Vahekohtu otsused nii menetluse kui asja sisu kohta tehakse tema liikmete häälteenamusega.

2. Vahekohus võib faktide tuvastamiseks võtta kõiki vajalikke meetmeid. Ta võib ühe vaidluse osapoole taotlusel soovitada ajutisi vajalikke kaitsemeetmeid.

3. Vaidlevad osalisriigid loovad kõik võimalused menetluse tõhusaks kulgemiseks.

4. Vaidleva osalisriigi puudumine või mitteilmumine ei takista menetluse jätkumist.

Artikkel 7

Vahekohus võib ära kuulata ja lõpetada vastunõuded, mis tõusetuvad otse vaidlusalusest küsimusest.

Artikkel 8

Kui seoses juhtumi eritingimustega vahekohus ei otsusta teisiti, kannavad vaidlevad osalisriigid võrdsetes osades vahekohtu kulud, kaas arvatud kohtu liikmete töötasu. Vahekohus peab arvestust kõikide kulutuste kohta ja esitab osalisriikidele lõpparuande.

Artikkel 9

Mis tahes osalisriik, kes on vaidlusalusest teemast juriidiliselt huvitatud, kuna otsus juhtumi kohta võib teda mõjutada, võib vahekohtu nõusolekul astuda protsessi.

Artikkel 10

1. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks viie kuu jooksul, arvates tema moodustamise päevast, välja arvatud juhul, kui ta peab vajalikuks pikendada tähtaega aja võrra, mis ei tohi ületada viit kuud.

2. Vahekohtu otsus peab olema põhjendatud. Otsus on lõplik ja vaidlevate osalisriikide jaoks siduv.

3. Kui seoses otsuse tõlgendamise või täitmisega tõusetub osalisriikide vahel vaidlus, võib ükskõik kumb osalisriik esitada selle lahendamiseks vahekohtule, kes otsuse tegi, või kui viimast ei ole võimalik kätte saada, siis teisele vahekohtule, mis moodustatakse sel eesmärgil ja samal viisil kui asja lahendanud vahekohus.

--------------------------------------------------