22003A0522(01)
22.5.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 126/3
KOKKULEPE
Euroopa Ühenduse ja Kiribati Vabariigi vahel Kiribati kalastusvööndis k alastamise kohta
EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi “ühendus”) ja
KIRIBATI VABARIIK (edaspidi “Kiribati”),
VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Lomé ja Cotonou konventsioonist tulenevat koo stöövalmidust ning teiselt poolt ühenduse ja
Kiribati Vabariigi koostöösuhteid,
VÕTTES ARVESSE Kiribati Vabariigi soovi oma kalavarusid tihedama koostö ö kaudu otstarbekamalt kasutada,
TULETADESMEELDE,etKiribatiVabariigisuveräänseteõigustevõijurisd iktsiooniallakuulubmerekalapüügiosaskaldastkuni
200 meremiilini ulatuv vöönd,VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsi ooni,
KINNITADES, et rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine nende riikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes
elusressursside uurimisel, kaitsmisel ja majandamisel peab olema koosk õlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega,
OTSUSTADES oma suhteid merekalapüügi valdkonnas arendada Lomé ja Cotono u konventsioonile vastavas vastastikuse
usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus,SOOVIDES leppida kokku kalastustegevuse üksikasjades ja tingimustes, m is pakuvad huvi mõlemale osapoolele,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada põhimõtted ja
eeskirjad, mis tulevikus reguleerivad ühenduse liikmesriikide lipuall sõitvate laevade (edaspidi “ühenduse laevad”) kalastustegevustvetes, mis kuuluvad kalandusküsimustes Kiribati jurisdiktsioonialla ning mis on Kiribati siseriiklikus seadusandluses määratletudkui “Kiribati kalastuspiirid”, edaspidi “Kiribati kalastusvöönd”.
Artikkel 2
Kiribati kohustub andma ühenduse laevadele püügiloa omakalastusvööndis kalastamiseks vastavalt käesolevalekokkuleppele, eelkõige selle protokollis ja lisas sätestatudtingimustele.
Käesoleva kokkuleppega reguleeritav kalastustegevus toimub
vastavalt Kiribati kehtivatele õigusnormidele.
Artikkel 3
Ühendus kohustub võtma kõik asjakohased meetmed tagamaks,et tema laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest jaõigusnormidest, mis reguleerivad kalastustegevust Kiribatikalastusvööndis.
Kiribati ametiasutused teatavad Euroopa Ühenduste Komisjonile
kõikidest kõnealustes õigusnormides tehtud muudatustest ennenende kohaldamist.
Kalapüüki reguleerivad meetmed, mis Kiribati ametiasutused
võtavad kalavarude kaitse huvides, põhinevad objektiivsetel jateaduslikelkriteeriumidel.Neidkohaldataksediskrimineerimisetaühenduse laevade suhtes, ilma et see piiraks ühtse geograafilisepiirkonna arengumaade vahel sõlmitud lepingute kohaldamist,mille hulka kuuluvad ka vastastikused kalastuskokkulepped.
Artikkel 4
Kiribati kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel kalastavatelühenduse laevadel peab olema Kiribati asutuste poolt ühendusetaotlusel välja antud püügilitsents.
Kiribati asutused annavad püügilitsentse välja käesolevale
kokkuleppele lisatud protokollis laevakategooriale ettenähtudpiirnormide alusel.
Litsents antakse välja tingimusel, et asjaomane laevaomanik on
litsentsitasu ära maksnud.
Litsentsidetaotlemisekord,tasudesuurusningmaksmisekordon
sätestatud lisas.
Artikkel 5
Lepingupooled kohustuvad kas vahetult või rahvusvahelisteorganisatsioonide raames kooskõlastama jõupingutused, ettagadaelusressurssidemajandaminejakaitseVaikseookeanikesk-ja lääneosas ning hõlbustada sellega seotud teadusuuringuid.
Artikkel 6
Laevad, millel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Kiribatikalastusvööndis kala püüda, on kohustatud esitama Kiribatiasutustele püügiaruande vastavalt lisas sätestatud korrale.222
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
Artikkel 7
Vastutasuks artikli 2 alusel antud kalastusvõimalustele annab
ühendus Kiribatile rahalist toetust käesolevale kokkuleppelelisatud protokollis sätestatud tingimustel ja korras, ilma et seepiiraks Kiribatile Lomé ja Cotonou konventsiooni aluselvõimaldatud rahastamist.
Artikkel 8
Kui Kiribati vetes ei saa kalapüügiga tegeleda üksnes Kiribati veavõi hoolimatuse tõttu tekkinud olude tagajärjel, võib EuroopaÜhendus pärast eelnevat konsulteerimist Kiribatiga peatadaartiklis 7 osutatud rahalise hüvitise maksmise.
Hüvitise tasumine algab uuesti pärast seda, kui olukord on
normaliseerunud ja pooled on konsulteerinud ning kokkuleppinud,etolukordvõimaldabtõenäoliselttavapärastkalapüükijätkata.
Ühenduse laevadele vastavalt artiklile 4 väljastatud litsentside
kehtivusaegapikendataksesellearvukuudevõrra,millejooksuleiolnud võimalik kalapüügiga tegeleda.
Artikkel 9
Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisesttulenevad vaidlused lahendatakse pooltevahelistekonsultatsioonide käigus.
Artikkel 10
Käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise tagamiseksmoodustatakseühiskomitee,miskoosnebmõlemalepinguosaliseametiisikutest.
KomiteetulebkokkuvaheldumisiKiribatisjaühenduseskummagi
lepinguosalise taotluse korral.
Artikkel 11
Kui Kiribati asutused otsustavad kalavarude olukorra muutumisetõttu võtta kalavarude kaitsemeetmeid, mis mõjutavad ühenduselaevade kalastustegevust, arutavad pooled vajaduse korralkokkuleppe lisa ja protokolli kohandamist.Arutamine rajaneb põhimõttel, et protokolliga ettenähtudkalastusvõimaluste oluline vähendamine toob kaasa ühendusepoolt makstava rahalise toetuse vastava vähendamise.
Artikkel 12
Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingilviisil kummagi osapoole seisukohti mereõiguse küsimustes.
Artikkel 13
Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nendeterritooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduseasutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatudtingimustel, ja teiselt poolt Kiribati territooriumi suhtes.
Artikkel 14
Protokoll ja lisad on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.
Artikkel 15
Käesolev kokkulepe sõlmitakse esialgu viie aasta pikkuseksajavahemikuks,misalgabkokkuleppejõustumisekuupäevast.Kuikumbki pool ei teata kokkuleppe lõpetamisest kuus kuud ennenimetatud viieaastase ajavahemiku möödumist, pikenebkokkulepe automaatselt kaheaastaste ajavahemike kaupa, väljaarvatud juhul, kui denonsseerimisest teatatakse vähemalt kolmkuud enne nimetatud kaheaastase ajavahemiku möödumist.
Osapooled alustavad läbirääkimisi, kui üks neist denonsseerib
käesoleva kokkuleppe.
Enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppemist peavad
osapooled läbirääkimisi, et vastastikusel kokkuleppel otsustada,milliseidtäiendusivõimuudatusionlisasjaprotokollisvajateha.
Artikkel 16
Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris hispaania,hollandi,inglise,itaalia,kreeka,portugali,prantsuse,rootsi,saks a,
soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdseltautentsed; kokkulepe jõustub siis, kui kokkuleppeosalisedvahetavad teateid vastavate sobivate vastuvõtmismenetlustelõpetamise kohta.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 223
PROTOKOLL,
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Kiribati Vabariigi vahe lises Kiribati
kalastusvööndiskalastamistkäsitlevaskokkuleppesettenähtudkalapü ügivõimalusedjarahaline
toetus
Artikkel 1
1. Vastavalt kokkuleppe artiklile 2 annab Kiribati aastased kala-
püügilitsentsidühendusetuunipüügilaevadelekolmeaastaseksaja-vahemikuksalateskokkuleppejõustumisekuupäevastningkoos-kõlas Vaikse ookeani lääneosas seinnoodapüügi juhtimistkäsitleva Palau lepingu (edaspidi “Palau leping”) piirmääradega.
2. Käesoleva protokolli esimesel kohaldamisaastal antakse aasta-
sedlitsentsidühelajalkalapüüdmiseksKiribatikalastusvööndis6seinerile ja 12 õngepüügilaevale.
3. Järgmistel aastatel antakse iga-aastased litsentsid samaaegseks
kalapüügiks Kiribati kalastusvööndis neljale seinerile ja 12 õnge-püügilaevale.
Artikkel 2
1. Kokkuleppe artiklis 7 nimetatud rahaliseks toetuseks kinnita-takse esimese aasta puhul 546 000 eurot ja iga järgmise aastakohta 416 000 eurot.
2. Protokolli esimese kohaldamisaasta puhul makstakse rahalise
toetuse esimene osa, mis on 446 000 eurot, Betios, Tarawas asu-vasBank of Kiribati Ltd nimelises pangas olevale Kiribati valitsuse
arveldusarvele nr 1 ning see tehakse kättesaadavaks varsti pärastkäesoleva protokolli jõustumist.
Järgmiste aastate puhul makstakse rahalise toetuse esimene osa,
mis on eurot 316 000 samale Kiribati valitsuse arveldusarvelepärast aasta möödumist protokollile allakirjutamise kuupäevast.
Rahalise toetuse kasutamine on Kiribati valitsuse ainupädevuses.
3. Rahalise toetuse teine osa, mis on 100 000 eurot aastas, on
ette nähtud käesoleva protokolli artiklis 5 kindlaksmääratudmeetmete jaoks.
4. Kokku vastab rahaline toetus esimesel aastal 8 400 tonni ja
järgmistelaastatel6 400tonnituunipüügileaastasKiribatikalas-tusvööndis.
Artikkel 3
1. Alates protokolli teisest kohaldamisaastast ja ilma et see pii-raks kokkuleppe artikli 11 kohaldamist, võib ühenduse taotlusekorral käesoleva protokolli artikli 1 lõikega 3 antud seinnoodagavarustatud laevade kalapüügilitsentside arvu suurendada, kuivarud seda võimaldavad ning kui see on kooskõlas asjakohasetuunivarude hinnanguga, mis põhineb objektiivsetel ja teadusli-kel kriteeriumidel, sealhulgas Vaikse ookeani ühenduse sekreta-riaadi poolt kord aastas avaldataval dokumendil “Vaikse ookeanilääne-jakeskosatuunipüügiülevaadejakalavarudeseisund”( Wes-
tern and Central Pacific Tuna Fishery Overview and Status of Stocks ).
Selliste täiendavate litsentside väljastamine peab vastama Palaulepingutingimustele.IgaljuhuleitohiKiribativäljastadaseinnoo-daga varustatud laevadele aastas rohkem kui seitse täiendavat lit-sentsi. Kiribati teatab võimalike täiendavate litsentside tegelikuarvu ühendusele igal aastal pärast Palau lepingu aastakoosolekut.
2. IgaKiribatipooltvastavaltlõikele1antavatäiendavaseinnoo-
dalitsentsipuhulsuurendabühenduskäesolevaprotokolliartikli2lõikes 1 osutatud rahalist toetust 65 000 euro võrra aastas, misvastab 1 000 tonni suurusele tuunisaagile aastas.
3. Ühendusepooltmakstavtäiendavaastanetoetusvastavaltlõi-
getele 1 ja 2 antud täiendavate aastaste litsentside eest makstakseBetios, Tarawas asuvas Bank of Kiribati Ltd nimelises pangas ole-
vale Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1.
Artikkel 4
Kui alates käesoleva protokolli teisest kohaldamisaastast ületabigal aastal ühenduse laevade poolt käesoleva protokolli artikli 1lõike 3 ja artikli 3 lõike 1 alusel püütud tuunikala üldkogusartikli 2 lõikes 4 ja artikli 3 lõikes 2 osutatud tuunikala saagisumma, suurendatakse kooskõlas artikli 2 lõike 1 ja artikli 3lõikega 2 kindlaksmääratud rahalist toetust 65 euro võrratuunikalasaagi iga täiendava tonni kohta. Ühenduse pooltmakstav aastane kogusumma ei tohi ületada kooskõlas artikli 2lõikega 1 ja artikli 3 lõikega 2 kindlaksmääratud kahekordsetrahalist toetust.
Artikkel 5
Käesoleva protokolliga hõlmatud teise perioodi jooksul rahasta-takse alljärgnevaid meetmeid artikli 2 lõikes 3 sätestatud rahalisetoetuse teisest osast summani 100 000 eurot aastas järgmiselt:
a) 50000eurotKiribatiametiisikuteosalemisekspiirkondlikelja
rahvusvahelistel kalandusega seotud koosolekutel;224
ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
b) 35 000 eurot kalandust korraldavate haldusasutuste toetami-
seks;
c) 15 000 eurot Kiribati osalemiseks piirkondlikes ja rahvusva-
helistes kalandusorganisatsioonides.
Nende meetmete kavandamise osas teevad otsuse Kiribati ameti-
asutused, kes teavitavad komisjoni oma plaanidest enne esimesemakse tegemist.
Artikkel 6
1. Artiklis 5 osutatud summad tehakse esimese aasta puhul kät-tesaadavaks varsti pärast käesoleva protokolli jõustumist ningjärgmisteaastatepuhulaastapärastprotokollijõustumisekuupäe-va, ning need makstakse Betios, Tarawas asuvas Bank of Kiribati
LtdnimelisespangasolevaleKiribativalitsusearveldusarvelenr1.2. Kiribati pädevad asutused esitavad Kiribati eest vastutavaleEuroopa Komisjoni delegatsioonile hiljemalt kolm kuud pärastaastamöödumistkäesolevaleprotokollileallakirjutamisekuupäe-vast aastaaruande nimetatud meetmete rakendamise ja saavuta-tud tulemuste kohta.
3. Euroopa Ühenduste Komisjon jätab endale õiguse taotleda
Kiribati pädevatelt asutustelt nimetatud tulemustega seotud lisa-teavetningvajadusekorralülevaadataasjaomasedmaksedpärastmeetmete tegelikku rakendamist.
Artikkel 7
Kui ühendus artiklites 2 ja 3 sätestatud summasid ei tasu, onKiribatil õigus käesoleva protokolli kohaldamine peatada.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 225
LISA
ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUST REGULEERIVAD TINGIMUSED KIRIBATI
KALASTUSVÖÖNDIS
1.KALALAEVADE REGISTREERIMINE
1.Kiribati kalastusvööndis kalastavatel ühenduse laevadel peab olema Kir ibati pädevate asutuste poolt välja
antud registreerimisnumber.
2.Registreerimistaotlused esitatakse vormil, mille sätestavad selleks K iribati kalanduse eest vastutavad
asutused, vastavalt I liites esitatud näidisele.
3.Registreerimisetingimusekson15x20cmsuurusefotoesitamineregistre erimistaotlusegahõlmatudlaeva
kohta ning 600 euro suuruse registreerimistasu maksmine Betios, Tarawas asuvasBank of Kiribati Ltd
nimelises pangas olevale Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1.
2.LITSENTSI TAOTLEMISE JA VÄLJAANDMISE VORMINÕUDED
ÜhenduselaevadelKiribatikalastusvööndiskalapüüdavõimaldavatelit sentsidetaotlemisejaväljaandmisekord
on järgmine:
1. Asjaomased ühenduse asutused esitavad vähemalt 15 päeva enne taotleta va kehtivusaja algust Kiribati
loodusvarade arengu ministeeriumi kalandusjuhile Euroopa Komisjoni Ki ribati delegatsiooni vahendusel
taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püü da. Taotlused esitatakse vormil
vastavalt II liites esitatud näidisele.
2. Litsentsid allkirjastatakse ja antakse välja kalandusjuhi poolt laev aomanikele või nende esindajatele 15
tööpäeva jooksul pärast vastava taotluse esitamist. Komisjoni delegats ioon saab püügilitsentsi koopia.
3. Litsentsantakseväljakonkreetselelaevalejasedaeisaaedasianda.V ääramatujõupuhulonlubatudEuroopa
Komisjonitaotlusellaevaleantudlitsentsalgselitsentsijärelejäänu dkehtivusajaksasendadauuelitsentsiga,
mis on antud samasuguste tunnustega laevale. Sellisel juhul ei nõuta uut e ttemakset.
4. Litsents peab alati pardal olema. Kui kalandusjuht on komisjoni poolt s aadetud teatise ettemakse tasumise
kohta kätte saanud, kantakse laev püügiloaga laevade nimekirja, mis saad etakse kalapüügi inspekteerimise
eest vastutavatele Kiribati asutustele. Litsentsi algeksemplari kätte saamiseni on võimalik saada litsentsi
faksikoopia; nimetatud koopia, mis annab laevale kalapüügiloa algdokum endi saabumiseni, peab asuma
laeva pardal.
5. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta. Litsentse saab uuendada protoko llis sätestatud olemasolevate
püügivõimaluste raames.
6. Litsentsitasu on 35 eurot iga Kiribati Vabariigi kalastusvööndites pü ütud tonni kohta. Selle sees on kõik
kohalikud ja riiklikud maksud, v.a sadamalõivud ja teenustasud.
7. Litsentsid antakse välja ettemaksuga, mille suurus on 21 000 eurot aast as tuunipüügiseineri kohta, 4 200
eurotõngepüügilaevakohta,ningneedeikuulutagasimaksmisele.Needsu mmadonsamaväärsedtasudega
vastavalt 600 tonni ja 120 tonni Kiribati vetes püütud tuunikala ja sellel e lähedaste liikide püüdmise eest.
8. Maksed tehakse ilma mahaarvamisteta Betios, Tarawas asuvas Bank of Kiribati Ltd nimelises pangas olevale
Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1.
3.AGENDID
Laevaomanik nimetab, määrab ametisse ning peab üleval agenti, kes on Tara wa, Kiribati elanik ning kellel on
volitused esindada laevaomanikku õigustoimingutes. Laevaomanik teata b agendi nime ja aadressi
kalandusjuhile.
4.PÜÜGIARUANNE
1.Seinerite ja õngepüügilaevade kaptenid täidavad vastavalt III A liite ja III B liite näidise järgi koostatud
püügiaruande (kalapüügipäevik) iga püügiperioodi kohta Kiribati kalas tusvööndis.
2.Vorm, mis peab olema loetav ja laeva kapteni allkirjaga, saadetakse hilje malt 45 päeva jooksul pärast
kalapüügilõppukalandusjuhilejatöötlemiseks InstitutdeRecherchepourleDéveloppement “ile(IRD), Instituto
Espańol de Océanografia ” le (IEO) või Instituto Portuguźs de Investigacćo Maritima “le (IPIMAR) ning Vaikse
ookeani ühenduse sekretariaadile.”226 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
3. Kalapüügiretk lõpeb, kui püük on täielikult või osaliselt maha laaditu d.
4.Kõnealustesätetetäitmatajätmisekorralonkalandusjuhilõiguseeskir jurikkuvalaevalitsentspeatada,kuni
need vorminõuded on täidetud, ning kohaldada Kiribati siseriiklike õigu saktidega ettenähtud sanktsioone.
5.LAEVAOMANIKE POOLT MAKSTAVATE TÄIENDAVATE MAKSUDE ARVESTUS
1.Liikmesriigid teatavad komisjonile iga aasta 30. juuniks eelmisel aasta l püütud kogused. Nende andmete
põhjalmäärabkomisjonkindlakskalastusaastalitsentsitasudejaotuse ,misarvutatakse35europõhjaltonni
kohta, ning saadab selle Kiribati kalandusjuhile.
2.HiljemaltjuulilõpuksteatabEuroopaKomisjonkõnealusestjaotusestla evaomanikele,kellelejääb45päeva
oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Kui tegeliku kalastustegevuse ees t makstav summa on ettemaksust
väiksem, siis enammakstud summat laevaomanikele tagasi ei maksta.
6.KONTROLL JA JÄRELEVALVE
Kiribati kalastusvööndis kalastavad ühenduse laevad annavad pardaletu leku loa kalapüügi kontrollimise ja
järelevalveeestvastutavateleKiribatiametiisikuteleninghõlbustav adnendeülesannetetäitmist.Ametiisikudei
jää pardale kauemaks, kui on vaja püügi kontrollimiseks valimi põhjal nin g muudeks püügitegevuse
kontrollimisega seotud toiminguteks.
7.VAATLEJAD
1.Laevaregistreerimiselteevadkõikühenduselaevad400eurosuuruseosam aksukalandusvaatlejateprojekti
rahastavasse fondi (“Fisheries Observers Project Fund”), mis makstakse Betios, Tarawas asuvas Bank of
Kiribati Ltd nimelises pangas olevale Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 4.
2. Kiribati asutuste taotluse korral võtavad ühenduse laevad vähemalt 20 % kalapüügiretkedest pardale ühe
vaatleja.
3. Vaatlejat koheldakse ametiisikuna. Kiribati asutused määravad kindl aks vaatleja pardaloleku aja, mis
reeglina ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg. Pardalo lev vaatleja:
— jälgib laevade püügitegevust,
— kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta,— võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,— märgib üles kasutatavad püügivahendid,— kontrollib Kiribati vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid.
Pardal olev vaatleja peab:
— tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,
— suhtumavastutustundlikultpardavarustusseja-seadmetesseningtunn istamakõigilaevadokumentide
konfidentsiaalsust.
4. Vaatleja laevaletuleku ja laevalt lahkumise üle lepivad kokku laevaom anik või tema esindaja ning Kiribati
asutused. Kui laevaomanik ei saa vaatlejat pardale võtta ega võimaldada t ema laevalt lahkumist Kiribati
asutustega kokku lepitud Kiribati sadamas, siis kannab laevaomanik vaat leja laevaletuleku ja laevalt
lahkumise kulud.
5. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu ko hale kuue tunni jooksul pärast
kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik vaatleja pardalevõtm ise kohustusest.
8.KALAPÜÜGI KONTROLLIMINE
1.Käesoleva kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade suhtes kohald atakse laevaseiresüsteemi (VMS),
mille konkreetsetes tingimustes lepivad lepinguosalised eraldi kokku.
2.Ennekuineideritingimusihakataksekohaldama,peavadühenduselaevadü leminekukorrasvastamaantud
hetkel Kiribati kalastusvööndis kohaldatavatele piirkondlikele VMS-s üsteemi tingimustele.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 227
9.KALASTUSVÖÖNDID
1.Käesoleva protokolli artiklites 1 ja 3 osutatud laevadel on lubatud tegel eda kalapüügiga Kiribati
kalastusvööndis, v.a kaardil 83005-FLC osutatud piirkondades, mis on ko oskõlas Kiribati valitsuse
määrusega Fisheries Ordinance (Cap. 33) ja Marine Zone (Declaration) Act “iga nimetatud suletud
piirkondadeks. Kiribati teatab komisjonile kõikidest kõnealuste kalas tusvööndite muutmistest vähemalt
kahe kuu jooksul enne nende kohaldamist.”
2. Igal juhul ei ole kalastamine lubatud 12 meremiili ulatuses lähtejoone st.
3. Eelkõige seinerite puhul on kalastamine keelatud järgmistel aladel:
i) 60 meremiili ulatuses selliste saarte nagu Tarawa, Kanton, ja Kiritima ti lähtejoonest;
ii) kuni kolme meremiili ulatuses ankrusse heitnud peibutuspüügivahend ist, mille asukoht teatatakse
geograafiliste koordinaatide abil.
10.ARUANDEID KÄSITLEVAD ÜKSIKASJAD
1.Kaptenid esitavad kalandusjuhile teabe kellaaja, samuti litsentsi saan ud laeva asukoha ja alusel oleva
kalasaagi kohta IV liites kirjeldatud viisil faksi või e-postiga järgmis tel juhtudel:
a) vähemalt24tundienneKiribatikalastusvööndissesisenemistjakohep ärastkalastusvööndistlahkumist;
b) igal teisipäeval pärast sisenemisaruannet või viimast nädalaaruanne t, kui laev on endiselt Kiribati
kalastusvööndis;
c) vähemalt 48 tundi enne kavandatavat sisenemist mõnda Kiribati sadamas se ja kohe pärast sadamast
lahkumist;
d) kohe pärast kalasaagi ümberlaadimist litsentsitud külmutuslaevale; ja
e) vähemalt 24 tundi enne tankimist litsentsitud punkerduslaevalt.
See teave tuleks esitada faksiga numbril (686) 211 20/222 87 või e-postiga järgmistel aadressidel:
fleu@mnrd.gov.ki või fleu@tskl.net.ki.
2. Laev, mis tegeleb kalapüügiga, kuid ei ole sellest kalandusjuhile teat anud, loetakse Kiribati siseriiklikele
õigusaktidele mittevastavaks.
3. Kalandusjuht ja laevaomanik säilitavad faksi või e-posti sõnumite koo piaid seni, kuni mõlemad
lepingupooled on punktis 2 (Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vormin õuded) nimetatud tasude lõplikus
suuruses kokku leppinud.
4. Seinerite omanikud esitavad pärast iga kalapüügiretke, mis toimus täi elikult või osaliselt Kiribati
kalastusvööndis, koopia lossimistõendist. Kõnealuse sätte täitmata jä tmise korral on kalandusjuhil õigus
eeskirju rikkuva laeva litsents peatada, kuni need vorminõuded on täidet ud, ning kohaldada Kiribati
siseriiklike õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.
11.ÜMBERLAADIMINE JA TEENUSTE KASUTAMINE
1.Kiribatikalastusvööndiskalastavadühenduselaevadeitohiomakalasaa kimittemingiljuhulmerelümber
laadida. Lisaks sellele peavad nad vähemalt kolm korda aastas (terve laev astiku osas) kalasaagi mõnes
Kiribatisadamasnõuetekohaseltlitsentsitudtranspordilaevaleümber laadima.Seineritekaptenidmärgivad
kõik ümberlaadimise üksikasjad püügipäevikusse (III A liide).
2.Transpordilaevpeabtaotlemalaevaregistreerimistpunktis1(Kalalaev aderegistreerimine)osutatudkorras
ningtäitmapunkti6esimeseslõigusosutatudvaatlejatkäsitlevakohust use.Litsentsitudlaevakaptenteatab
valitsusele 48 tundi ette taotlusest saada luba ümber laadida kõik või osa pardal olevast kalasaagist ning
esitab litsentsitud laeva nime, raadiokutsungi, asukoha ja sadama, kus ü mberlaadimist kavatsetakse
teostada, ning kohustub maksma kõik valitsuse poolt nõutavad tasud.
3.Laevaomanik määrab ametisse püsiva agendi ümberlaadimissadamasse sise nemiseks või mõnel muul
põhjusel.Agendikspeaksolemakohalikäriühing,mistegelebkalapüügig aningonKiribatisregistreeritud.
4. Ühenduse laevad hangivad vajalikku varustust ja teenuseid igal võimal ikul juhul Kiribati sadamates.228 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
12.MEESKOND
1.Kõik käesoleva kokkuleppe alusel kalapüügiga tegelevad ühenduse laevad kohustuvad
meeskonnaliikmetenatöölevõtmakaksKiribatikodanikku.Kiribatikoda niketeenistustingimusedpeaksid
olema samad, mida kohaldatakse Kiribatis selles tööstusharus.
2.Juhul, kui ühenduse laev ei saa Kiribati kodanikke meeskonnaliikmena töö le võtta, on laevaomanikud
kohustatud maksma kindla summa, mis vastab kahe meeskonnaliikme palgale Kiribati kalastusvööndis
kalastushooajal.
3.SellesummamaksabKiribativalitsusVaikseookeanikeskosatootjatevär bamisfondi( CentralPacificProducer
(CPP) Recruiting Fund ).
13.KALALAEVA ARESTIMINE JA SANKTSIOONIDE KOHALDAMINE
Asjaomased Kiribati asutused teavitavad Euroopa Komisjoni delegatsioo ni ja lipuriiki käesoleva kokkuleppe
alusel kalastavate ühenduse laevade arestimisest või nende suhtes sankt sioonide kohaldamisest ning esitavad
lühiaruande olukorra ning põhjuste kohta, mis viisid sellisele arestimi sele või sanktsioonide kohaldamisele.
Euroopa Komisjoni delegatsioonile ja lipuriigile teatatakse kõikidest algatatud menetlustest ja kehtestatud
karistustest.11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 229
I liide
230 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 231
232 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
II liide
11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 233
III A liide
234 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
III B liide
11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 235
IV liide
236 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd
11/46. kd ET Euroopa Liidu Teataja 237
238 ET Euroopa Liidu Teataja 11/46. kd