TÕLGE

Euroopa Liidu ja Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni vaheline

leping,

millega luuakse tõhustatud koostöö üldine raamistik

EUROOPA LIIT (EL):

ja

EUROOPA LENNULIIKLUSE OHUTUSE ORGANISATSIOON (Eurocontrol),

edaspidi "lepinguosalised",

VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 218 ja 220;

VÕTTES ARVESSE Eurocontroli aeronavigatsiooni ohutuse alast koostööd käsitlevat 13. detsembri 1960. aasta rahvusvahelist konventsiooni, mida on muudetud 12. veebruaril 1981 Brüsselis allkirjastatud protokolliga (edaspidi "Eurocontroli konventsioon"), eelkõige selle punkte 7.2 ja 11.3;

VÕTTES ARVESSE Eurocontroli alalise komisjoni 12. mai 2011. aasta meedet nr 11/174, millega anti ametile volitused alustada ELiga läbirääkimisi kõrgetasemelise kokkleppe sõlmimiseks, ning Eurocontroli alalise komisjoni 10. mai 2012. aasta meedet nr 12/181 läbiräägitud lepingu heakskiitmise kohta;

VÕTTES ARVESSE mõlema osalise praegust õiguslikku ja institutsionaalset olukorda ning nende panust ühtse Euroopa taeva rakendamisse nii ELis kui ka väljaspool ELi;

VÕTTES ARVESSE ELile antud pädevust ühtse Euroopa taevaga seotud küsimustes;

VÕTTES ARVESSE Eurocontroli rolli üleeuroopalise valitsusevahelise tsiviil-sõjalise organisatsioonina, kes on spetsialiseerunud lennuliikluse korraldamisele (ATM);

ARVESTADES, et osalistel on ühine eesmärk luua üleeuroopaline optimaalne ja integreeritud lennuliikluse korraldamise võrgustik, millega tagatakse kõikide lennutranspordi etappide kaudu ja koosmõjus teiste transpordiliikidega lennuohutuse kõrge tase, kulutõhusus, läbilaskevõime ning keskkonnakaitse, mis toob kasu nii reisijatele kui ka kodanikele;

ARVESTADES, et ELi õigusaktidega on Euroopa Komisjonile antud ühtse Euroopa taeva rakendamisega seotud ülesandeid, mille täitmiseks on vaja ekspertide abi;

ARVESTADES, et 1960. aastal loodud Eurocontrolist on saanud lennuliikluse korraldamise valdkonna unikaalne eksperdikeskus, mille lisaväärtus hõlmab nii üleeuroopalist kui ka sõjalist dimensiooni ning mis abistab riike avalike teenuste osutamisel ja avalike funktsioonide täitmisel; lisaks sellele peaks Eurocontrol jätkuvalt toetama oma liikmesriike ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisel ning tagama üleeuroopalise platvormi, et hõlbustada sõjalise koostöö tõhustamist lennuliikluse korraldamise valdkonnas;

ARVESTADES, et ELi õigusaktides on sätestatud, et Euroopa Komisjon võib anda Eurocontrolile volitused ühtse Euroopa taeva arendamisega seotud rakenduseeskirjade väljatöötamiseks;

ARVESTADES, et EL tunnustab Eurocontroli märkimisväärseid jõupingutusi, et toetada ELi kui lennuliikluse korraldamise reguleerija rolli ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud ELi poliitikavaldkondade rakendamisel;

ARVESTADES, et Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO) ja Eurocontrol sõlmisid 8. mail 2003. aastal koostöömemorandumi;

ARVESTADES, et Euroopa Komisjon ja Eurocontrol sõlmisid 22. detsembril 2003. aastal koostööraamistikku käsitleva memorandumi;

ARVESTADES, et Eurocontrol määrati Euroopa Komisjoni 29. juuli 2010. aasta otsusega ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise asutuseks kooskõlas määrusega (EL) nr 691/2010 ja Eurocontrol nõustus kõnealuse määramisega alalise komisjoni 15. septembri 2010. aasta direktiivis nr 10/74;

ARVESTADES, et Eurocontrol nimetati Euroopa Komisjoni 7. juuli 2011. aasta otsusega lennuliikluse korraldamise võrgustiku haldusasutuseks kooskõlas määrusega (EL) nr 677/2011 ja Eurocontrol nõustus kõnealuse nimetamisega alalise komisjoni 1. septembri 2011. aasta direktiivis nr 11/77;

ARVESTADES, et osalistel on pikaajaline koostöösuhe lennuliikluse korraldamise ning ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisel ja nad soovivad seda suhet tugevdada ning tulevikus võetavad meetmed täielikult kooskõlastada;

ARVESTADES, et lepinguosalised peaksid tagama sünergia ning vältima lennuliikluse korraldamisega seotud ohutus- ja keskkonnaküsimuste dubleerimist;

ARVESTADES, et Euroopa Komisjoni ja Eurocontroli vahel kokku lepitud kehtivate meetmete pikaajalist kohaldamist tuleks käesoleva lepingu seisukohalt hinnata ning vajaduse korral käesoleva lepingu kaudu kinnitada ja tugevdada;

ARVESTADES, et käesoleva lepingu rakendamine ei tohiks kaasa tuua lepingus osutatud ühismeetmete rahastamise dubleerimist ning seega ei tuleks Eurocontroli toetada ELi eelarvest;

VÕTTES ARVESSE, et ELi eesmärk on suurendada ühtse Euroopa taeva geograafilist ulatust ELi piiridest väljapoole;

VÕTTES ARVESSE, et ELi ja Eurocontroli vahel tuleks luua täiendavad vastastikused tugevdavad koostöö- ja koordineerimismehhanismid ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamiseks eelkõige keskkonnaküsimuste, sealhulgas kliimamuutuste, ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, et paremini ära kasutada Eurocontroli oskusteavet ja toetust, ilma et see piiraks osalistevahelisi suhteid, nende liikmelisust ning vastavalt Eurocontroli konventsioonist ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi;

VÕTTES ARVESSE, et Eurocontrol peab ELi toetamisel järgima läbipaistvuse, erapooletuse ja sõltumatuse põhimõtteid;

VÕTTES ARVESSE vajadust hõlbustada Eurocontroli organisatsiooni arengut, millega eelkõige suurendatakse järk-järgult Eurocontroli abi ELile ühtse Euroopa taeva rakendamisel, et parandada Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgustiku üldist tulemuslikkust,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. ÜLDINE REGULEERIMISALA

1.1. Lepinguosalised lepivad kokku ELi ja Eurocontroli vahelise koostöö tugevdamises ja kindlustamises, mis võimaldab Eurocontrolil toetada ELi ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisel ELis ja sellistes väljaspool ELi asuvates riikides, kes on nõus ühtse Euroopa taevaga ühinema.

1.2. Lepinguga ei piirata liikmesriikide õigusi ja kohustusi, mis tulenevad nende kuulumisest Eurocontroli või ELi.

2. EESMÄRGID

Käesoleva lepingu eesmärgid on järgmised:

- töötada välja osaliste tõhustatud koostöö põhielemendid, et aidata kaasa ühtse Euroopa taeva õigeaegsele ja ühetaolisele rakendamisele ELis ning sellistes väljaspool ELi asuvates riikides, kes on nõus ühtse Euroopa taevaga ühinema, ning luua mõlema osalise ülesandeid ja kohustusi kajastavate meetmete abil tõhus lennutranspordisüsteem;

- hõlbustada vajalikku tsiviil-sõjalist koostööd lennuliikluse korraldamisel ühtse Euroopa taeva raames;

- tunnustada ja kasutada Eurocontroli oskusteavet, sealhulgas tsiviil-sõjalist koostööd käsitlevat oskusteavet, et toetada ELi ühtse Euroopa taeva ja sellega seotud poliitikavaldkondade rakendamisel eelkõige keskkonnaküsimuste, sealhulgas kliimamuutuste, ning teadus- ja arendustegevuse valdkonnas, suurendades seega Euroopa lennuliikluse korraldamise võrgustiku tulemuslikkust;

- tunnustada Eurocontroli selle eest, et ta jätkab vajaduse korral meetmete võtmist ja funktsioonide täitmist ühtse Euroopa taeva rakendamise toetamiseks;

- seada sisse koostöö, mis on vajalik selleks, et toetada ja hõlbustada ELi mittekuuluvate riikide kaasamist ühtsesse Euroopa taevasse, võimaldades seega rakendada ühtset Euroopa taevast ka väljaspool ELi ning saavutada järk-järgult ühtse Euroopa taeva õigusraamistiku kohaldamine kõikide Eurocontroli liikmete hulgas;

- tagada sünergia ja vältida EASA töö dubleerimist lennuliikluse korraldamise valdkonda kuuluvates ohutus- ja keskkonnaküsimustes, töötades vajaduse korral välja tõhusad koostöömehhanismid EASA ja Eurocontroli vahel, võttes seejuures arvesse Eurocontroli üleeuroopalisi kohustusi.

3. KOOSTÖÖVALDKONNAD

3.1. Käesolevas lepingus sätestatud koostöövaldkonnad on vajalikud ühtse Euroopa taeva, sealhulgas SESARi ja teiste asjaomaste ELi poliitikasuundade rakendamiseks eelkõige sellistes valdkondades, mis hõlmavad keskkonnaküsimusi, sealhulgas kliimamuutusi, ning lennuliikluse korraldamisega seotud teadus- ja arendustegevust.

3.2. Koostöö hõlmab järgmist:

a) funktsionaalsed õhuruumiosad;

b) riiklikud järelevalveasutused;

c) lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste (ATM/ANS) ohutuse toetamine, sealhulgas EASA toetamine kooskõlas punktiga 2;

d) tsiviil-sõjaline koostöö ja koordineerimine;

e) rahvusvaheline koordineerimine, mis eelkõige hõlmab ICAOd ja riike, kes ei ole osaliste liikmesriigid;

f) lennuliikluse korraldamine ning side-, navigatsiooni- ja seireteenused (ATM/CNS), sh õhuruum;

g) lennutranspordiga seotud andmed ja statistika;

h) lennundusega seotud keskkonnaküsimused;

i) lennujaamadega seotud poliitika.

3.3. Täiendavad koostööteemad võivad eelkõige hõlmata järgmist:

a) lennuliikluse korraldamisega seotud julgestusalased küsimused;

b) spektripoliitika;

c) mehitamata õhusõidukisüsteemid (UAS).

3.4. Lepingu teemad ja koostöö üksikasjad määratakse kindlaks käesoleva lepingu eraldi lisades.

4. KOOSTÖÖVORMID

4.1. Lepingut täidetakse järgmiste koostöövormide kaudu:

a) vastastikune abistamine;

b) tõhustatud koostöö mehhanismid; kontaktmehhanismid ja -asutused ning uuringute, programmide ja ühismeetme kooskõlastamine;

c) vastavalt vajadusele teabe, andmete ja statistika kogumise ning vastastikuse vahetamise mehhanismid;

d) ICAOga tehnilistes küsimustes töisel tasandil tehtava koostöö kooskõlastamine.

4.2. Ühtse Euroopa taeva sõjaliste aspektide puhul kasutavad lepinguosalised võimalikult tõhusalt asjaomaseid sidusrühmadega konsulteerimise menetlusi.

4.3. Käesoleva lepingu alusel võetavate koostöömeetmete kooskõlastamist ja hõlbustamist teostab Eurocontroli poolt Eurocontroli asutus ja ELi poolt Euroopa Komisjon. Eurocontrol võib vajaduse korral toetada konkreetsete instrumentide kaudu ka teisi ELi organeid, et tagada olemasoleva oskusteabe ja ressursside parim kasutamine ja integreerimine.

5. KONSULTATSIOONID JA TEAVE

5.1. Lepinguosalised konsulteerivad korrapäraselt teineteisega, et võimalikult hästi kooskõlastada käesoleva lepinguga seotud meetmeid. Lepinguosalised teavitavad teineteist kõikidest käesoleva lepinguga seotud algatustest lepingu punktis 3 loetletud koostöövaldkondades, mis võivad teisele osalisele huvi pakkuda, ilma et see piiraks kummagi osalise otsuste tegemise korda.

5.2. Lepinguosalised vahetavad teavet, mis võib olla vajalik käesoleva lepingu rakendamiseks, järgides nende suhtes kohaldatavaid asjaomaseid eeskirju Kui ei ole sätestatud teisiti, ei avalda lepinguosalised neile seoses käesoleva lepinguga edastatud teavet muudele isikutele kui oma töötajatele või isikutele, kellel on ametlik õigus kõnealust teavet käidelda ja kes ei kasuta seda kommertseesmärkidel. Kõnealuse teabe avaldamine on lubatud üksnes käesoleva lepinguga seoses vajalikul määral ning see peab olema rangelt konfidentsiaalne.

5.3. Osaliste asjaomased asutused tulevad vajaduse korral kokku seisukohtade vahetamiseks.

6. KONFIDENTSIAALSUS

6.1. Mõlemad lepinguosalised võtavad kõik mõistlikud ettevaatusabinõud, mida on vaja käesoleva lepingu ja selle lisade alusel saadud teabe loata avalikustamise vältimiseks. Lepinguosaline võib teise osalisega teabe vahetamisel kindlaks määrata selle osa teabest, mida tema arvates ei või avalikustada.

6.2. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad kaitsevad teiselt osaliselt seoses käesoleva lepingu ja selle lisade kohaldamisega saadud salastatud teavet nende asjaomaste eeskirjadega nõutud ulatuses.

6.3. Eelkõige ei avalda lepinguosalised vastavalt oma eeskirjadele teiselt osaliselt seoses käesoleva lepingu ja selle lisade kohaldamisega saadud teavet, mida käsitatakse ärisaladusena. Selline teave tähistatakse asjakohaselt kooskõlas osaliste suhtes kohaldatavate eeskirjadega.

6.4. Lepinguosalised lepivad vajaduse korral kokku töökorra, millega nähakse ette täiendavad meetmed käesoleva lepingu ja selle lisade kohaselt edastatud salastatud teabe kaitsmiseks. Nimetatud meetmete kohaselt võivad mõlemad lepinguosalised kontrollida, millised kaitsemeetmed teine lepinguosaline on kehtestanud.

7. LEPINGU RAKENDAMINE

7.1. Luuakse ühiskomitee, mis koosneb mõlema osalise ühest esindajast, keda võivad saata lepinguosaliste liikmesriikidest pärit vaatlejad ja eksperdid. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu tõhusa toimimise eest.

7.2. Vähemalt korra aastas toimub lepingu rakendamise hindamiseks ja läbivaatamiseks ühiskomitee koosolek, mis korraldatakse kulutõhusalt. Mõlemad lepinguosalised võivad igal ajal taotleda ühiskomitee kokkukutsumist.

7.3. Ühiskomitee võib arutada kõiki käesoleva lepingu toimimise ja rakendamisega seotud küsimusi. Ühiskomitee vastutab eelkõige järgmise eest:

a) lahendab kõik käesoleva lepingu kohaldamise ja rakendamisega seotud küsimused;

b) kaalub käesoleva lepingu tõhusama rakendamise võimalusi ja jagab osalistele vajaduse korral soovitusi lisade muutmiseks;

c) määrab kindlaks uued koostöövaldkonnad;

d) võtab vastu käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad lisad ja töökorra ning muudab neid;

e) lahendab kõik käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud eriarvamused ja vaidlused.

7.4. Ühiskomitee tegutseb mõlema osalise esindajate vahelise kokkuleppe alusel.

7.5. Ühiskomitee võtab vastu töökorra.

8. RAHASTAMINE

8.1. Lepinguosaline, kes palub teiselt osaliselt käesoleva lepingu kohaselt toetusmeetmete võtmist, tagab asjaomaste meetmete rahastamise.

8.2. Käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö rahastamise aspektid määratakse kindlaks vastavalt osaliste eelarvete suhtes kohaldatavatele eeskirjadele. Lepinguosalised sõlmivad vajaduse korral eri kokkuleppeid.

9. VÄLISSUHTED JA KOOSTÖÖ

9.1. Mõlemad lepinguosalised teatavad teisele osalisele käesoleva lepingu alusel võetavad rahvusvahelise mõõtmega meetmed, mis võivad teisele osalisele huvi pakkuda.

9.2. Vajaduse korral võib lepinguosaline rahvusvahelise tegevusega seotud küsimustes konsulteerida teise osalisega.

10. VAIDLUSTE LAHENDAMINE

10.1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö raames tekkinud erimeelsuste lahendamiseks.

10.2. Kui erimeelsusi ei suudeta lahendada, võivad lepinguosalised suunata asjaomase vaidlusküsimuse ühiskomiteele, kes püüab erimeelsused lahendada läbirääkimise teel.

11. TÖÖTAJATE VAHETAMINE

Lepinguosalised võivad vajaduse korral kooskõlas nende suhtes kohaldatavate eeskirjade ja menetlustega vahetada ja lähetada töötajaid käesolevas lepingus või selle lisades kirjeldatud meetmete võtmiseks. Selliste vahetuste puhul järgitakse osaliste vahel kokkulepitud tingimusi.

12. LISAD

Käesoleva lepingu lisad moodustavad lepingu lahutamatu osa.

13. JÕUSTUMINE JA LÕPETAMINE

13.1. Kuni käesoleva lepingu jõustumiseni kohaldatakse seda ajutiselt alates allakirjutamise kuupäevast.

13.2. Käesolev leping jõustub siis, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on viinud lõpule lepingu jõustamiseks vajalikud siseriiklikud menetlused, ja leping jääb jõusse kuni selle lõpetamiseni.

13.3. Mõlemad lepinguosalised võivad lepingu igal ajal lõpetada. Lõpetamine jõustub, kui üks lepinguosaline teatab sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kuus kuud ette, välja arvatud juhul, kui kõnealune lõpetamisteade võetakse lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tagasi.

Brüssel, … (kuupäev)

Euroopa Liidu nimel

Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsiooni nimel

--------------------------------------------------