22003A1230(01)
30.12.2003 EUROOPA LIIDU TEATAJA L 342/38
KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE
üheltpooltEuroopaMajandusühenduseningteiseltpooltTaanivalitsuse jaGröönimaakohalikuvalitsuse
vahelises kalastuskokkuleppes sätestatud kalapüügitingimusi käsitle vat neljandat protokolli muutva
protokolli ajutise kohaldamise kohta ajavahemikul 1. jaanuarist 2004 ku ni 31. detsembrini 2006
A.Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse kiri
Lugupeetud .…
Viidates 25. juunil 2001 parafeeritud protokollile, millega sätestatak se kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
ajavahemikuks 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2006, ning 16.–18. juuni 2003. aasta ühiskomitee
istungile, on mul au teatada, et Gröönimaa kohalik valitsus on valmis prot okolli katsepüügisätetes tehtud
muudatusisellisena,naguneedonesitatudjuurdelisatudprotokollis,a jutiseltkohaldamaalates1.juulist2003kuni
protokolli jõustumiseni, juhul kui Euroopa Ühendus kavatseb teha sedasa ma.
Katsepüügi sätete rakendamiseks edastavad Gröönimaa asutused Euroopa K omisjonile kogu kättesaadava
teadusliku teabe ja andmed (tsoonid, vaatlused jne) enne 17. juulit 2003. Gröönimaa asutused otsustavad enne
31.juulit2003litsentsidejaotamisejanendegaseotudtingimused.Prot okolliVlisasnimetatudtehnilisitingimusi
võib muuta osapooltevahelise halduskokkuleppega.Gröönimaa rakendab kalandussektori struktuurireformi ja Euroopa Ühend us tagab eelarvelise toetusprogrammi
vastavalt lisatud protokolli artikli 11 lõikele 6 ning kirjavahetusele l isatud “Gröönimaa kalandussektori
struktuuripoliitika eelarvelise toetuse rakendamise üksikasjades” ki rjeldatule.
Neljanda protokolli muudatused järgivad suuniseid, mis on ette nähtud ko misjoni teatises nõukogule ja Euroopa
Parlamendile kolmandate riikidega sõlmitud kalastuse partnerluskokku lepete integreeritud raamistiku kohta
(COM(2002) 637 lõplik).Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse protokolli ajutise kohaldamisega.
Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.
Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku
valitsuse nimel
11/48. kd ET Euroopa Liidu Teataja 205
B.Euroopa Ühenduse kiri
Lugupeetud .…
Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:
“Viidates25.juunil2001parafeeritudprotokollile,millegasätestata ksekalapüügivõimalusedjarahalinetoetus
ajavahemikuks 1. jaanuarist 2001 kuni 31. detsembrini 2006, ning 16.–18. juuni 2003. aasta ühiskomitee
istungile, on mul au teatada, et Gröönimaa kohalik valitsus on valmis prot okolli katsepüügisätetes tehtud
muudatusisellisena,naguneedonesitatudjuurdelisatudprotokollis,a jutiseltkohaldamaalates1.juulist2003
kuni protokolli jõustumiseni, juhul kui Euroopa Ühendus kavatseb teha se dasama.
Katsepüügi sätete rakendamiseks edastavad Gröönimaa asutused Euroopa K omisjonile kogu kättesaadava
teaduslikuteabejaandmed(tsoonid,vaatlusedjne)enne17.juulit2003. Gröönimaaasutusedotsustavadenne
31. juulit 2003 litsentside jaotamise ja nendega seotud tingimused. Prot okolli V lisas nimetatud tehnilisi
tingimusi võib muuta osapooltevahelise halduskokkuleppega.Gröönimaa rakendab kalandussektori struktuurireformi ja Euroopa Ühend us tagab eelarvelise
toetusprogrammi vastavalt lisatud protokolli artikli 11 lõikele 6 ning k irjavahetusele lisatud “Gröönimaa
kalandussektori struktuuripoliitika eelarvelise toetuse rakendamise üksikasjades” kirjeldatule.
Neljandaprotokollimuudatusedjärgivadsuuniseid,misonsätestatudko misjoniteatisesnõukogulejaEuroopa
Parlamendile kolmandate riikidega sõlmitud kalastuse partnerluskokku lepete integreeritud raamistiku kohta
(COM(2002) 637 lõplik).Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub kõnealuse ajutise kohaldamisega.”
Mul on au kinnitada Euroopa Ühenduse nõusolekut kõnealuse ajutise kohald amisega.
Austatud härra, palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.
Euroopa Liidu Nõukogu nimel
206 ET Euroopa Liidu Teataja 11/48. kd
LISA
GRÖÖNIMAAKALANDUSSEKTORISTRUKTUURIPOLIITIKAEELARVELISETOETUSERA KENDAMISE
ÜKSIKASJAD
KuiGröönimaakohalikvalitsus2000.aastasügiselesitasparlamendileo maüldiststruktuurilisttegevuskavakäsitleva
dokumendi (“Tulevikunägemus”), ilmnes selgelt, et see ei sisaldanud kon kreetsete majandusharude korraldust, vaid
pigem kirjeldas raamtingimusi, mida on vaja Gröönimaa tööstuse üldiseks arendamiseks rahvusvahelisel rindel.
Vahepeal on aga tekkinud vajadus kujundada kalandussektorile kooskõlas tatud struktuuripoliitika, osalt seetõttu, et
valitsuse koalitsioonikokkuleppe dokument sätestab, et “ta töötab töös tuse ja selle ettevõtete ärilise ja poliitilise
lahutamise nimel selgemate raamistike kaudu” ning “kalandussektor tule b muuta äriliseks/kasumlikuks”, ja osalt
seetõttu, et kalandussektor on Gröönimaa rahvamajanduses nii oluline. M õlemad nimetatud väited eeldavad
kalandussektorile asjakohase struktuuripoliitika kujundamist.
Kalandussektori struktuuripoliitika vastab samuti ELi soovidele seose s arengutoetusega, mida Gröönimaa kohalik
valitsus hakkab saama eelarvetoetuse kokkuleppe sõlmimise tulemusena. Kokkulepe eeldab üldise pikaajalise
kooskõlastatudpoliitikaolemasolukonkreetsesektorivaldkonnas,ant udjuhulkalanduses.Praegupuudubkohalikul
valitsusel kooskõlastatud kalanduspoliitika, nii on see lisaks hea võim alus selline poliitika välja töötada.
Jätkusuutliku kalanduse struktuuripoliitika eesmärk on raamistiku ja t ingimuste loomine, mis annavad tööstusele
parimad võimalikud tingimused ning tagavad sellega jätkuva kasvu, tööhõ ive ja kasumi. Selles osas keskendutakse
kalatööstusele, aga perspektiivis tuleb näha, et muude tööstusharude ar eng on sama tähtis.
Kalandussektori struktuuripoliitika määrab kindlaks ainult soovitud a rengu näitajad.
Poliitiline tunnustus ja loodetavasti võimalikult lai poliitiline tunn ustus on eduka kalandussektori struktuuripoliitika
loomiseks hädavajalik. Seetõttu on äärmiselt tähtis, et tulevasest poli itikast tekkivate näitajate taga oleks lai ja tugev
poliitiline tunnustus. Nagu muudes üldise struktuuripoliitikaga hõlma tud sektorites, on siingi oluline, et nii sellise
kokkuleppe poliitilist kui ka halduslikku toetust säilitatakse pikka ae ga, et tagada kalandussektori struktuuripoliitika
nõuetekohane rakendamine.Seetõttu on ülimalt tähtis, et Gröönimaa paistaks oma suhetes ELiga usald usväärse koostööpartnerina, kellel on
stabiilne valitsus jne.Kokkuvõttes võib tulevase kalanduspoliitika üldeesmärgi sõnastada jär gmiselt:
“Me peame saavutama Gröönimaa vetes olevatest kalavarudest maksimaalse pikaajalise majandusliku kasu.”
Seninepoliitikaonsuurelmääralkeskendunudlühiajalisemaiseloomuga küsimustele,millestvõibnimetadajärgmisi:
— toetused,mismuuhulgashõlmavadminimaalsetehindadesüsteemi,bensi initoetusi,tööstusearendamisetoetusi
(ESU), kalatööstuse elektri ja vee eritariifi ning võimsuste haldamist,
— omandiküsimus, mis muu hulgas hõlmab:
— omandi rolli ja võimupiiride rolli segunemist,
— kvootide omamise piiranguid,— litsentsidele ligipääsu piiranguid.
Üks eesmärkidest on muuta kalatööstuse probleemidele keskendumist nii, et kaalutlused oleksid ettearvatavamad ja
pikemaleajalesuunatud.Sellegaseosestulebrõhutadapraegusisotsiaa lmajanduslikeväärtustejatuludemõõtmisega
seotudprobleeme.Gröönimaavajabkalandusemajandusmudelit,misaitak skvalitatiivseltkaasasotsiaalmajandusliku
tootlikkuse ja saagise hindamisele.11/48. kd ET Euroopa Liidu Teataja 207
Vastavalt hea valitsemistava põhimõtetele on üldises struktuuripoliit ika tegevuskavas kolm tulipunkti, millel
ühekaupa ja ühiselt on keskne roll tööstuse pikaajalises strateegias ja a rengus:
Kalandussektori struktuuripoliitika kujundamisel tekkivad probleemi d ja väljakutsed koonduvad nimetatud
tulipunktide alla. Vaja on luua paralleel üldisele struktuurilisele teg evuskavale, samuti sobitada see muude
struktuuripoliitiliste algatustega.
Kalandussektori tulevase struktuuripoliitika osas on jätkuv vajadus mi ngit liiki avaliku reguleerimise järele. Seda
tehakse kooskõlas kalandus-, maksu- ja rahandusvaldkonna õigusaktideg a.
Eesmärk on teha kalandussektori struktuuripoliitika kohta ettepanek Gr öönimaa parlamendile 2004. aasta
sügisistungil. Kogu protsessi ajakava on toodud edaspidi. Selle kava täi tmiseks tuleb kõiki algatusi ükshaaval
põhjalikult kirjeldada, et neid saaks rakendada kalandussektori üldise s struktuuripoliitikas. Lisaks on kohalikul
valitsuselkavatsussamaaegseltväljatöötadajakoostadamajandusmude l,midasaakskasutadakuivahendit,etmõõta,
millised algatused teenivad ühiskonda kõige paremini, ja näidata kaland ussektori tegelikku olukorda.
Kõikide poliitika ja üldise struktuuripoliitika tulipunktide suhtes ke htivad järgmised eesmärgid:
1. eesmärgid peavad olema selged ja aja jooksul saavutatavad;
2. neid peab saama mõõta eelnevalt kindlaksmääratud näitajate alusel;3. need peavad olema kontrollitavad;4. rakendatud või ellu viidud algatusi peab saama hinnata eesmärkide seis ukohalt.
Lisaks peab olema selgelt väljendatud, millised on tagajärjed, kui eesmä rke määratud tähtajaks ei saavutata.
1. Kalanduse struktuuripoliitika tulipunktid:
Üksikute tulipunktide osad on loetletud edaspidi. Seda loendit kasutata kse ka siis, kui edaspidi jätkatakse
poliitika raamistiku kavandamist.
1.1.
Ühiskondlike struktuuride uuendamine
Gröönimaa riiklikul sektoril on kõikides tööstusharudes juhtiv koht pal jude riigi omandis olevate ettevõtete
ningGröönimaakonkreetsetegeograafilistejamajandusliketingimuste tõttu,ningtoetustjaabisaabenamasti
riiklik sektor.
Riiklik sektor on suurel määral rajanud selle raamistiku, et Gröönimaa üh iskond on arenenud tänapäevaseks
heaoluühiskonnaks.Siiskionküsitav,kasriiklikusektoriülekaalkala ndussektorispeaksjätkuma.Valitsususub,
et on aeg anda hinnang riikliku sektori tulevasele rollile Gröönimaa kala tööstuses.
208 ET Euroopa Liidu Teataja 11/48. kd
Tulevase kalanduspoliitika osas on vaja uurida järgmisi valdkondi:
— logistika: poliitiline eesmärk on tagada infrastruktuur, mis toetab Gr öönimaa ettevõtete, sealhulgas
kalanduse põhivajadusi,
— omandiline kuuluvus: poliitiline eesmärk on parandada kohaliku valits use ettevõtete tegevust ja
finantsseisukorda, et võimaldada nende lõplikku väljakujunemist ning t äielikku või osalist erastamist,
— toetused:poliitilineeesmärkonolemasolevatetoetustetäielikkaota minevõinendevähendaminetasandile,
misedendakstööstuseliikumistsuurematurulesuunatusepoole.Seekeht ibniiotsestekuikaudsetetoetuste
suhtes, sealhulgas olemasolevad kalatööstuse elektri- ja veetariifid, toorainete miinimumhinnad,
naftatoetused laevadele ja olemasolev ettevõtluse toetuskava (ESU),
— sujuvamaks muutmine: poliitiline eesmärk on teha struktuurilisi mugan dusi maal ja merel viisil, mis aitab
oluliselt vähendada riiklikke toetusi ja ristsubsideerimist.
1.2.Kalamajanduse parem raamistik
Gröönimaa kohalik valitsus loob seadusandluse ja reguleerimise teel kal amajandusele raamistiku ning
tingimused. See kehtib järgmistes valdkondades:
— investeerimine: riskikapitali eraldamine. Raamistik, mille kaudu saa b Gröönimaa kalanduse arendamiseks
eraldada rohkem riskikapitali ja mille lõplik eesmärk on riikliku finant ssekkumise vähendamine,
— varude haldus: on vaja olemasoleva kvoodisüsteemi ja tehniliste kontro llmeetmete hindamist. Hindamine
tuleb teha kalanduse jätkusuutliku arengu säilitamiseks,
— bioloogiline nõustamine: bioloogilise nõustamise valdkonnas on polii tiline eesmärk ühendatud
jõupingutustega parandada teaduslikult põhjendatud teadmisi kalade ja karpide biomassi kohta,
— arendus:poliitilineeesmärkonleidajaarendadauusikaubanduslikkel iike,sealhulgasarendadameetodeid
nendeuutevarudekasutamiseks.Uuteliikidekasutamiselkalandusesres pekteeritaksejätkusuutlikuarengu
põhimõtet.
Kõigismitmesugusteettevõtetevõimalusijatingimusimõjutavatesvald kondadesonvalitsuseülesannetagada
head raamistikud ja tingimused. Eesmärk on tagada kõigi nende valdkondad e jõupingutuste kooskõlastamine
ühise eesmärgi saavutamiseks.
1.3.Kvalifikatsiooni arendamine – haridus ja tööturg
Haridus- ja tööturupoliitikal on oluline roll Gröönimaa riikliku ja eras ektori arendamisel. Õppimisvõime ja
-tahe on poliitiliste raamistike saavutamise ning parima kasutamise eel tingimus. Üks kalanduse väljakutse on
vajadus toime tulla kalatööstuse töötajate kvalifikatsiooni pideva are ndamisega kogu Gröönimaal.
Eeltingimus “kvalifikatsiooni tugevdatud arenguks” on muu hulgas:
— haridusjatööturg:poliitilineeesmärkontagadaGröönimaalkättesaad avatööjõusobivkasutaminejaareng.
Struktuurilised kohandused tekitavad vajaduse kohandada tööjõudu toot mise muudetud või uute
vormidega nii maismaaettevõtetes kui ka kalalaevade pardal.
2. Valitsuse 2004. aasta eelarve
Valitsuse 2004. aasta eelarve avaldatakse enne 2003. aasta augusti algus t. Eelarve lugemine Gröönimaa
parlamendistoimub2003.aastasügisistungiljaeelarvevastuvõtmistee ldatakse15.novembril2003võivarem.
Valitsuse2004.aastaeelarvesnähakseettekalandus-,jahipidamis-jap õllumajandusministeeriumihaldusalale
eraldatud summa suurendamist. Eeldatavasti parandab see suurendamine m inisteeriumi võimalusi anda
kvalitatiivseidhinnanguidmitmesugustealgatustemajanduslikeletag ajärgedele,näiteksGröönimaajamaailma
kalanduse majandusmudelite rajamise, järelevalve, säilitamise ja anal üüsi teel. Lisaks parandab ministeeriumi
õiguslike kohustuste tugevdamine valitsuse toimimist kohaliku, piirko ndliku, kahepoolse ja rahvusvahelise
kalanduse juriidiliste aspektide osas.11/48. kd ET Euroopa Liidu Teataja 209
3. Ajakava.
Aeg Rubriik Märkused
30. juuni 2003 Otsustatakseeelarvetoetus Gröönimaa kohalik valitsus ja ELi Komisjon sõl-
mivadeelarvetoetusekokkuleppe.Kokkulepetkir-
jeldatakse valitsuse 2004. aasta eelarve selgitava-tes märkustes, mis esitatakse Gröönimaaparlamendile 2003. aasta sügisistungil.
August 2003 Luuakse juhtiv rühm Kogu projekti kooskõlastamiseks luuakse juhtiv
rühm.Selleliikmetehulkakuuluvadkaasatudosa-kondadedirektorid(juhatusesekretariaat,välismi-nisteerium, rahandusministeerium, kalandus-,jahipidamis- ja põllumajandusministeerium, ette-võtlusministeerium ning haridus-, kultuuri-,kiriku- ja teadusministeerium) koos struktuuripo-liitika ameti juhiga ning delegaatidena üksikutetöörühmade eesistujad. Juhtiva rühma liikmedkohtuvad korrapäraselt ja saavad ajakohast teavettöörühmade edusammudest.
August 2003 Juhtiv rühm loob kolm
töörühmaJuhtivrühmvõtabvastukalandussektoristruktuu-ripoliitikaettevalmistatudprojektiplaani.Projektiplaan peab sisaldama vähemalt:
Kolm tulipunktide töörühma1. Ühiskondlike struktuuride uuendamine;2. Kalamajanduse parem raamistik;3. Kvalifikatsiooni arendamine
August 2003 Algatataksekalanduspolii-
tika seminari kavanda-
mineKalandussektoristruktuuripoliitikakohtavõimali-kult laia arutelu saavutamiseks esitatakse töörüh-madetulemusedkalatööstusetähtsaimatelesidus-rühmadele seminaril.
Veebruari lõpp 2004 Töörühmad esitavad oma
eelnõu poliitika osadekohtaEraldi töörühmad on oma töö lõpetanud ja koos-tanud ettepaneku poliitika osade kohta selles tee-made tulipunktis, millega töörühm on tegelnud.
Mai 2004 Valitsus korraldab kalan-
duspoliitika seminari, kusarutatakse kalandusestruktuuripoliitika eelnõuSeminar peetakse kalatööstuse tähtsaimate sidus-rühmadeosavõtul.Neiltoodataksevastuseidpolii-tika osasid käsitleva kolme töörühma koostatudettepanekutele.
August 2004 Gröönimaa parlamendileesitatakseettepanekkalan-duse struktuuripoliitikakohtaValitsusesitabomaettepanekuGröönimaakalan-dussektori struktuuripoliitika kohta Gröönimaaparlamendi sügisistungile.
Sügis 2004 Kalandussektori struktuu-
ripoliitikat käsitleva ette-paneku lugemine Grööni-maa parlamendis210 ET Euroopa Liidu Teataja 11/48. kd
Aeg Rubriik Märkused
Detsember 2004 Esimenearuannekomisjo-
nileAruandes komisjonile täpsustatakse mõõdetavad
teemad eelarvetoetuse kokkuleppe ülejäänud aja-vahemikuks (aastatel 2005 ja 2006). Seoses valit-suse poolt ettepandud Gröönimaa kalandusestruktuuripoliitika poliitilise lugemisega on tekki-nuduuedeesmärgidvastavalteelarvetoetusevald-konna põhimõtetele.
Detsember 2005 Teinearuanne komisjonile Teine aastaaruanne komisjonil e sisaldab esma-
kordselt aruannet pärast kalanduse struktuuripo-liitika esitamist rakendatud algatuste edu kohta.Samuti võib sellesse aruandesse lisada hinnanguläbiviidud algatustele.
Detsember 2006 Kolmas aruanne komisjo-
nileKolmas ja viimane aruanne IV protokolli raames.Aruanne jälgib pärast kalanduse struktuuripolii-tika esitamist rakendatud algatusi.11/48. kd ET Euroopa Liidu Teataja 211