Resolutsioon [1]

valimiste ja valimisprotsesside kohta AKV ja ELi riikides

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

- kes kohtub 19.– 22. novembril 2007. aastal Kigalis (Rwanda);

- võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

- võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allkirjastatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel [2], mida on muudetud Luxembourgis 25. juunil 2005 allkirjastatud partnerluslepingu muutmise lepinguga [3] (edaspidi "Cotonou leping"), eriti selle artiklit 8, artikli 17 lõiget 2, artikleid 20, 31, 33, 96 ja 97;

- rõhutades, et "poliitiline keskkond, mis tagab rahu, julgeoleku ja püsivuse ning inimõiguste ja demokraatia ning õigusriigi põhimõtete austamise ja hea valitsemistava, luuakse pikaajalise arenguga" (Cotonou lepingu preambul);

- rõhutades, et AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 9 kohaselt "kõikide inimõiguste ja põhivabaduste, sealhulgas põhiliste sotsiaalsete õiguste austamine, õigusriigile rajatud demokraatia ning läbipaistev ja vastutustundlik valitsemine on jätkuva arengu lahutamatu osa";

- rõhutades, et AKV-EÜ partnerluslepingu artikli 11 kohaselt tuleb lepinguosalistel rakendada "koostöö raames rahu tagamise ning konfliktide vältimise ja lahendamise tegusaid, terviklikke ja ühitatud põhimõtteid", mis põhinevad omavastutuse põhimõttel, ning keskenduda eelkõige piirkondliku suutlikkuse tõstmisele;

- võttes arvesse oma 25. novembri 2004. aasta 8. istungjärgul Haagis vastu võetud resolutsiooni AKV-ELi poliitilise dialoogi kohta;

- võttes arvesse oma 21. aprilli 2005. aasta 9. istungjärgul Bamakos vastu võetud resolutsiooni konfliktijärgse taastamise kohta AKV riikides;

- võttes arvesse oma 24. novembri 2005. aasta 10. istungjärgul Edinburghis vastu võetud resolutsiooni riikide parlamentide rolli kohta Cotonou partnerluslepingu rakendamisel;

- võttes arvesse oma 22. juuni 2005. aasta 11. istungjärgul Viinis vastu võetud resolutsiooni piirkondliku integratsiooni rolli kohta rahu ja julgeoleku edendamisel;

- võttes arvesse resolutsiooni AKV-ELi koostöö ja osalemise kohta AKV riikide valimisprotsessides ning ühisassamblee rolli kohta (AKV-EL 2748/99/lõplik);

- võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile "ELi valimisabi ja -vaatlused" (KOM(2000)0191);

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. aprilli 2002. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa Liidu rolli kohta inimõiguste ja demokraatia edendamisel kolmandates riikides; [4]

- võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2001. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile, milles käsitletakse ELi valimisabi ja -vaatlusi; [5]

- võttes arvese Euroopa Parlamendi 31. märtsi 2004. aasta resolutsiooni juhtimise kohta Euroopa Liidu arengupoliitikas [6] ja 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades; [7]

- võttes arvesse 24. oktoobri 2005. aasta deklaratsiooni rahvusvaheliste valimisvaatluste põhimõtete kohta ja rahvusvaheliste vaatlejate tegevusjuhendit, mille on kinnitanud Euroopa Parlament 16. mail 2007. aastal;

- võttes arvesse ÜRO hartat, Aafrika Liidu põhikirja, inimõiguste ülddeklaratsiooni ning kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi ja piirkondlikke õigusakte;

- võttes arvesse uut partnerlust Aafrika arenguks (NEPAD), mis on loonud mehhanismi Aafrika valitsuste tegevuse läbivaatamiseks kõikides sektorites läbi APRMi (Aafrika vastastikune järelevalvemehhanism);

- võttes arvesse ÜRO õigusakte ja teisi rahvusvahelisi õigusakte, milles nõutakse vabatahtlikke, viivitamatuid ja jätkusuutlikke toetusmeetmete mehhanisme, et korvata tasakaalust kõrvalekaldeid, mille on loonud ajalugu, traditsioon või kombed, mis jätavad naised avalikkuses osalemisest välja;

- võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikli 21 lõiget 3 ja OSCE kohustusi, mille osas lepiti kokku Kopenhaagenis 1990. aastal;

- võttes arvesse Nice`is 7. detsembril 2000. aastal välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

- võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega asutatakse Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet;

- võttes arvesse kõiki Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahelisi lepinguid;

- võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit (AKV-EL 100.123/07/lõplik),

A. arvestades, et demokraatia ja õigusriigi arendamine ja tugevdamine ning inimõiguste ja põhivabaduste austamine on ühise välis- ja julgeolekupoliitika üldine eesmärk ning see peab olema Euroopa Liidu välispoliitika lahutamatu osa;

B. arvestades, et püüded edendada inimõiguste ja demokraatia kui ELi välispoliitika põhieesmärkide järgimist ebaõnnestuvad, kui nendes sisalduvatele põhimõtetele ei pöörata seoses julgeolekualaste, majanduslike ja poliitiliste huvidega piisavalt tähelepanu;

C. arvestades, et vaesuse vähendamine — Euroopa Liidu arengupoliitika peaeesmärk — nõuab tõelise osalusdemokraatia ja vastutustundlike korruptsioonivabade valitsuste olemasolu;

D. arvestades, et parlamentaarne ühisassamblee, kes esindab AKV ja ELi riikide elanikke, on AKV-ELi suhete keskne koostisosa ning võib anda sisulise panuse AKV-ELi tulevase koostöö poliitilise mõõtme süvendamisse;

E. arvestades, et Cotonou lepinguga antakse AKV-ELi parlamentaarsele ühisassambleele volitused demokraatlike protsesside edendamiseks dialoogi ja konsulteerimise kaudu;

F. arvestades, et AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee on ainulaadne foorum AKV ja ELi parlamendiliikmete vahelise dialoogi jaoks, mis käsitleb eelkõige inimõiguste ja demokraatia küsimusi;

G. arvestades, et poliitilisel tasandil tähendab demokraatia palju enamat kui korrapäraselt hääletamine ja hõlmab tervet kodanike otsustamisprotsessis osalemist;

H. arvestades, et kodanike õigust võtta osa ühiskondliku elu korraldamisest võib saavutada väga erinevate demokraatlike poliitiliste mehhanismide kaudu;

I. pidades silmas vajadust tugevdada arengumaade parlamentide suutlikkust, et nad saaksid tõhusalt teostada kontrolli täitevvõimu ja eelarvepädeva institutsiooni üle;

J. tunnistades, et valitsusväliste osalejate ja kodanikuühiskonna kaasatus on demokraatia toimimiseks eluliselt oluline, ning tunnistades, et kirikutel ja usukogukondadel või -organisatsioonidel, traditsioonilistel kogukonnajuhtidel ja kodanikuühiskonnal riiklike valitsusväliste organisatsioonide ja foorumite näol võib arutelude ja erimeelsuste lahendamise võimaluste loomise kaudu olla rahu edendamisel või vahendamisel oluline roll;

K. olles seisukohal, et meediavabadus on üks demokraatlike valimiste olulisi elemente, sest kodanikel on õigus saada teavet erinevate poliitiliste vaadete kohta, mis tähendab, et kõigil demokraatlikel jõududel ja valimiskandidaatidel peab olema vaba juurdepääs meediale;

L. arvestades, et inimõiguste ülddeklaratsioonis sätestatud õigus valida vabalt esindajaid salajastel, perioodilistel ja võltsimata valimistel üldise ja ühetaolise valimisõiguse alusel on õigus, mis peaks demokraatia ja õigusriigi põhielemendina laienema kõigile kodanikele ning mille täitmise kohustuse on Euroopa Liit ja AKV riigid erinevate juriidiliste kohustuste kaudu võtnud;

M. arvestades, et Euroopa Liidul peaks olema juhtroll AKV riikide toetamisel ning inimõiguste ja demokraatia kaitsmisel, julgustades kõnealuste õiguste edendamist oma välispoliitiliste meetmete kaudu ning reageerides tõsiste ja püsivate inimõiguste rikkumiste korral kiiresti ja tõhusalt;

N. arvestades, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus ning naiste osalemine otsustamisprotsessis nii õigusloome kui ka täidesaatval tasandil on hea valitsemistava põhielemendid;

O. arvestades, et tagada ja edendada tuleb inimõiguste, mis tähendab mitte üksnes kodaniku- ja poliitiliste õiguste, vaid ka majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste üldisust, individuaalsust ja jagamatust;

P. arvestades, et poliitiline pluralism, sõnavabadus, võrdne juurdepääs meediale kampaania ajal, salajane hääletamine ning kandidaatide põhiõiguste austamine on demokraatlike, vabade ja õiglaste valimiste olulised elemendid;

Q. tunnistades, et valimisprotsess on olulise tähtsusega, et teha kindlaks poliitilise pluralismi peamiste tõekspidamiste järgimise määr, mis tähendab, et riigid peavad korraldama valimisi kooskõlas rahvusvahelisel ja piirkondlikul tasandil tunnustatud standarditega;

R. arvestades, et valimisvaatlused ja valimisabi on ELi inimõiguste austamise, demokraatia ja õigusriigi tugevdamise ning arengumaadega suhtlemisel arengu edendamise üldstrateegia kesksed elemendid;

S. arvestades, et demokraatia edendamine valimisprotsesside kaudu peab põhinema kõnealuse riigi poliitilise keskkonna eelneval vaatlusel ning valimistulemuste õigsuse kontrollimine peab olema osa katkematust vaatlemis- ja demokratiseerimise toetamise protsessist;

T. arvestades, et valimistulemuste õigsuse kontrollimine, eriti kui seda teevad demokraatlikult valitud parlamendi liikmed, on olulise tähtsusega valimisprotsessi õiguspärasuse tugevdamisel, avalikkuse usalduse suurendamisel valimiste vastu, valimispettuste vältimisel, inimõiguste paremal kaitsmisel ja konfliktide lahendamisele kaasaaitamisel;

U. arvestades, et võrdsetel alustel moodustatud AKV-ELi valimisvaatlejate delegatsioonid ja missioonid saavad anda olulise panuse kriitiliste olukordade leevendamisse kõnealustes riikides;

V. arvestades Euroopa Parlamendi demokraatlikke volitusi ja eriteadmisi, peaks Euroopa Parlament võtma väljapaistva rolli ELi-poolsel valimistulemuste õigsuse kontrollimisel, mis tõstaks selliste missioonide poliitilist profiili;

W. olles sügavalt mures asjaolu pärast, et paljud konfliktist demokraatiale üle minevad ebastabiilsed AKV riigid, kelle institutsiooniline suutlikkus vabade, õiglaste ja turvaliste valimiste korraldamiseks on piiratud, võivad kergesti langeda tagasi konflikti, kui neid ei toeta valimiste rahutagajad, kes kaitseksid valimisi ja valimisprotsesse;

X. tundes muret ka asjaolu pärast, et relvastatud julgeolekujõudude kohalolek valimisjaoskondade juures, väike- ja kergrelvade levik ning kodanike militariseerimine paljudes AKV riikides suurendavad hirmutamise, ahistamine ja vägivallapuhangute ohtu valimiste ajal, mis teeb paljude inimeste jaoks hääletamise keeruliseks;

Y. arvestades, et naiste osalemine demokraatlikus otsustamisprotsessis AKV-ELi koostöö kontekstis ei ole piisav, mis nõuab erimeetmeid kõnealuse ebavõrdsuse korvamiseks;

Z. olles teadlik, et sellised AKV ja ELi riigid nagu Rwanda, Rootsi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Uganda ja teised, kes on saavutanud naiste 30 %lise esindatuse rahvuslikes parlamentides, on selleni jõudnud positiivse tegevuse eri vormide institutsionaliseerimise kaudu naiste kasuks,

AA. olles veendunud, et on äärmiselt suur vajadus korraldada kandidaatide, valijate ning valimistega seotud töötajate kodanikuharidust, koolitust ja üldist teadlikkust;

AB. arvestades, et riikide valitsused peaksid kehtestama erakondade riikliku rahastamise, et vältida nende sõltuvust välismõjudest ning takistada nende erakondade sõltuvusse sattumist välisallikatest, mis võivad avaldada mõju oma erihuvide kasuks sellistes riikides ja soodustada korruptsiooni;

AC. tunnistades, et demokraatia, hea valitsemistava, rahu ja julgeoleku, vastutuse ja inimõiguste edendamise institutsioonilise raamistiku ülesehitamine ja toetamine on vabade ja õiglaste valimiste ning valimisprotsesside edendamise võti;

AD. märkides, et mitmetes AKV riikides takistatakse erineval moel opositsioonierakondadel vabalt liikmeid värvata ning oma kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabaduse õigusi kasutada,

Demokraatlikud põhimõtted ja tavad

1. kutsub kõiki riike üles tunnistama salajase hääletusega üldise valimisõiguse alusel korraldatud vabade valimiste kui demokraatia tagamise ühe alustala olulisust ning mõistma, et vabad ja õiglased valimised ning õiguspärased riiklikud institutsioonid on demokraatia eelduseks;

2. kinnitab, et rahvusvahelistes ja piirkondlikes õigusaktides sisalduvad üldised demokraatlikud põhimõtted ja standardid, mida riikidel tuleb demokraatlike institutsioonide ja raamistike loomisel juhtpõhimõttena järgida;

3. nõuab tungivalt, et ametis olevad valitsused tagaksid erakondade ja fraktsioonide vahel õiglase konkurentsi nii, et valimised vastaksid rahvusvahelistele standarditele; rõhutab vajadust vältida igasuguseid viimasel minutil valimissüsteemis tehtavaid muudatusi, nagu protsessi muutmine või valijate nimekirjast kõrvaldamine;

4. kutsub riike üles võtma kasutusele selline poliitiline süsteem — kas majoritaarne ehk enamusvalimissüsteem, proportsionaalne süsteem või segasüsteem —, mis peegeldab nende ajaloolist ja kultuurilist keskkonda ning austab aluspõhimõtet, et kõigil kodanikel on õigus demokraatlikus valitsemises osaleda;

5. kutsub riike üles kasutama sellist iseseisval mudelil põhinevat valimiste korraldamise struktuuri, mis võtab arvesse kõnealuse riigi ajaloolist ja kultuurilist arengut ning suudab tagada vabad ja õiglased valimised; rõhutab, et valimiskomisjonid peavad olema valitsusest sõltumatud ja nende töötajad peavad olema sõltumatud ja erapooletud ametiisikud;

6. rõhutab, et kõigi valimiste ettevalmistamise protsesside keskseteks teemadeks on ühest küljest meetmed, mis aitavad ära hoida hääleõiguse kuritarvitamist ja valimispettusi, ning teisest küljest mõistliku halduskoormusega kõige lihtsama, selgema ja võimalikult range korra väljatöötamine, mis tagaks iga valijate registris oleva hääleõigusliku isiku kaasatuse;

7. rõhutab, et valimisprotsessis on kesksel kohal ühest küljest meetmed, millega tagatakse, et inimesi oma hääle andmisel ei takistataks, ning teisest küljest nõue tagada, et häälte lugemisega mingil moel ei manipuleeritaks ning et tulemuste kindlakstegemise protsess oleks läbipaistev ja kõigis etappides avalikkusele kättesaadav;

8. rõhutab, et meetmed, mida ametiasutused või kolmandad isikud on võtnud valimiste ettevalmistamise, läbiviimise või tagajärgede tahtlikuks mõjutamiseks või valimistulemuste võltsimiseks, peavad tooma kaasa asjaomase kriminaalõiguses sätestatud karistuse;

9. nõuab tungivalt, et kõik riigid tugevdaksid veelgi naiste rolli poliitilisel areenil nii valijate kui ka kandidaatidena, kehtestades stiimulitena vabatahtlikud või põhiseaduses sätestatud soolised kvoodid, mis suunaksid naisi kandideerima;

10. nõuab tungivalt, et valitsused kehtestaksid õigusliku korra, kus võib tegutseda sõltumatu, vaba ja tasakaalustatud meedia, tagades, et riigil ei ole monopoolset või valitsevat seisundit, ja julgustades ulatuslikku erameediat, mida ei valitse üks rühm või üksikisik;

11. kutsub poliitilisi asutusi üles esitama massimeedia vahendusel objektiivset teavet valimiste kohta, näiteks registreerimise protsessi, valimissüsteemide, valimisjaoskondade lahtioleku aegade ja konkureerivate erakondade või kandidaatide kohta, eriti televisioonis ja eelkõige raadios, sest raadio kaudu on võimalik jõuda isegi kirjaoskamatute inimeste ja kaugete piirkondade elanikeni; on seisukohal, et oluline on seda teavet edastada ka kohalikes ja piirkondlikes keeltes;

12. kutsub kõiki valitsusi üles tunnustama inimõiguste rahvusvahelisi standardeid, eriti neid, mis on seotud sõna- ja kogunemisvabadusega, ning edendama opositsiooni õigusi osaleda valimisprotsessis sisuliselt;

13. nõuab tungivalt, et kõik riigid hoolitseksid kodanike (eriti traditsiooniliselt tõrjutud rühmade või rahvusvähemuste) võrdse kohtlemise ja poliitilise võrdsuse eest ning pakuksid ülevaatlikku ja kõikehaaravat valimiste teemalist koolitust;

14. nõuab tungivalt, et kõik riigid kehtestaksid õiguslikud mehhanismid, mis kaitseksid poliitilise konkurentsi edendamise nimel opositsiooni tõhusat osalemist ning annaksid neile vabaduse koonduda ja oma alternatiivset poliitikat propageerida;

Demokraatia ja hea valitsemistava

15. nõuab tungivalt, et AKV ja ELi riigid kehtestaksid riikliku poliitika, mis põhineb demokraatia ja inimõiguste väärtuste, põhimõtete ja normide austamisel eesmärgiga ehitada üles õigusriik, tagades valimisprotsesside läbipaistvuse, tugevdades õigus- ja julgeolekuteenuste tulemuslikkust ja võideldes diskrimineeriva väljatõrjumis- ja vägivallapoliitika vastu valimiste ajal;

16. kutsub AKV ja ELi riike üles süvalaiendama soolist võrdõiguslikkust riiklikusse poliitikasse, kehtestades õigusnormid naisi soosivate kvootidega, ning tagama, et sellised toetusmeetmete mehhanismid suudavad tagada vähemalt 30 %lise naiste esindatuse juhtivatel ametikohtadel;

17. kutsub riike üles tagama, et erakondi käsitlevates seadustes oleks sisuliselt sätestatud naiste võrdne kaasatus erakonna valimisnimekirjades ning et selgete nõuete kehtestamine aitaks kaasa sisemise demokraatia edendamisele kõnealustes erakondades, ning tagama, et naised, kelle rahalised vahendid on piiratud, saaksid oma valimiskampaaniateks eritoetust, et neil oleksid võrdsed tingimused, et konkureerida oma üldiselt paremal järjel olevate meessoost oponentidega;

18. julgustab riike moodustama põhiseaduslikult sõltumatu valimiskomisjoni, mis ei allu ühelegi asutusele ning mida ei kontrolli ükski asutus ning mis vastutab muu hulgas järgmiste ülesannete eest: valimiste ettevalmistamine, läbiviimine ja järelevalve, valimisringkondade moodustamine, valijate registri koostamine, pidamine, läbivaatamine ja kaasajastamine, enne hääletamist ja hääletamise ajal esitatud kaebuste läbivaatamine ja lahendamine ning valimisi käsitlevate valijate teavitamise programmide koostamine ja läbiviimine;

19. kutsub AKV riike üles kehtestama jäigad karistused seoses kampaaniavahendite väärkasutuse, valimiste olulise mõjutamise eesmärgil antavate valimislubaduste ja kingituste ebaausa kasutamisega, häälte ostmisega, vastaskandidaadi poolt hääletada kavatsevate inimeste vägivallaga ähvardamise ning valimispettustega;

20. kutsub AKV riike üles kehtestama riiklik raamistik kõigi erakondade rahastamiseks, mis põhineb erakondade proportsionaalsel esindatusel rahvusassamblees (Lõuna-Aafrika, Namiibia ja Seišellide näitel), ning julgustab AKV riike keelama erakondade välisrahastamine;

Valimistsükli tähtsus

21. rõhutab, et valimised ei saa olla edukad, kui ei pöörata piisavalt tähelepanu valimisprotsessi kõigile kolmele etapile — valimiseelsele perioodile, valimisperioodile ja valimistejärgsele perioodile — mis kõik on omal kombel olulised ja mida tuleb sellisena tunnustada;

22. nõuab tungivalt, et riigid võtaksid valimiste ettevalmistamisest täielikult osa valimiskomisjoni kaudu, mis edendab sõnavabadust ning erakondade vabadust liikmeid koondada ja värvata;

23. nõuab valijate registreerimist viisil, mis on läbipaistev, kõiki kodanikke kaasav ning valijate laiaulatuslikku harimist võimaldav; nõuab, et valijate nimekiri peab olema valmis õigeaegselt, et kõik kodanikud oleksid oma registreerimisest valijate nimekirja teadlikud ning et enne hääle andmist oleks piisavalt aega vaidlustamiseks;

24. kutsub valimiskomisjone üles tegema kõik endast olenev, et tagada täieliku juurdepääsetavuse kaudu valimisjaoskondadele ning läbipaistva häältelugemise ja tulemuste tabelisse kandmise kaudu õiglase ja ohutu valimiste päeva;

25. nõuab tungivalt, et kandidaadid ja erakonnad teeksid kõik nende võimuses oleva, et hoida ära valimistega seotud vägivalda ja hirmutamist;

26. rõhutab vajadust selle järele, et valimiste vaatlejad järgiksid rahvusvaheliste valimisvaatlejate tegevusjuhendit (mis on allkirjastatud ÜROs 2005. aasta oktoobris) ja et riigid, kes vaatlejaid kutsuvad, võtaksid nende soovitusi tõsiselt arvesse;

27. kutsub kõiki riike üles kehtestama eeskirjad valimisprotsessi võimalikult läbipaistvaks muutmiseks ning toetama kodanikuühiskonna organisatsioonide kohalike erapooletute vaatlejate osalemist, kellel on akrediteerimise kaudu saadud volitus, juurdepääs kõigile valimisjaoskondadele, kes on kohal kogu hääletamise ajal, alates valimisjaoskondade avamisest kuni häälte kokkulugemise lõpuni, ning kes annavad protseduurile hinnangu, milles kohustuvad jääma poliitiliselt rangelt erapooletuks;

28. kutsub samuti AKV riike üles lubama erakondade akrediteeritud esindajatele vaba juurdepääsu valimisjaoskondadele alates avamisest kuni sulgemiseni ja häälte lugemise ajal, nõudes sellistelt esindajatelt ülimalt erapooletut käitumist ning oma erakondade eest agiteerimisest hoidumist; kinnitab arvamust, et konkureerivate poliitiliste jõudude teostatav kriitiline vaatlemine vähendab oluliselt kuritarvitamise ja pettuse ohtu;

29. rõhutab vajadust, et parlamentaarne ühisassamblee määraks valimisvaatlejaid AKV ja ELi esindajate võrdse esindatuse alusel ning saadaks neid kõigisse AKV riikidesse, kus Euroopa Liit demokraatlikke protsesse toetab, ning rõhutab, et nende valimisvaatlusdelegatsioonide saatmise puhul on oluline detsentraliseeritud paiknemine erinevates linnades ja piirkondades, et saada toimuvast nii üksikasjalik pilt kui võimalik;

30. on seisukohal, et valimisvaatlejaid tuleb tingimata kõnealuse riigi ja selle poliitilise ning sotsiaalse olukorra kohta lühidalt teavitada ning et neil tuleb sõita kohale piisavalt vara, et oleks võimalik riiki kohapeal uurida ning õppida tundma piirkonda, mille eest nad vastutavad, ning lahkuda sealt alles siis, kui valimiste tulemus on ennustatav; üksnes nii on võimalik anda usaldusväärne hinnang;

31. nõuab tungivalt, et kõigi riigi valimisseadustega oleks lubatud valimiste kohta apellatsioonide ja kaebuste esitamine, mille vaatavad läbi tõhusate mehhanismidega sõltumatud kohtud, ning et tunnustataks valimistejärgse perioodi tähtsust;

32. nõuab valimistejärgset toetust nendele valitsustele, mis on moodustatud rahvusvahelistele ja piirkondlikele standarditele vastavate õiguspäraste valimiste tulemusel, ning jäiga seisukoha võtmist nende valitsuste suhtes, mis ei ole moodustatud vabade ja õiglaste valimiste tulemusel;

33. kutsub rahvusvaheliste rahastajate kogukonda, eelkõige Euroopa Komisjoni üles korraldama valimistejärgset abi uute valitud demokraatlike institutsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja valitsusväliste osalejate tugevdamiseks, eelkõige demokraatia elluviimise jälgimiseks riigis;

Rahu ja julgeolek

34. kutsub AKV ja ELi riike üles tagama, et kõigi konfliktijärgsete ülesehitusprogrammide esmane prioriteet oleks endiste võitlejate ja tsiviilisikutest sõdurite desarmeerimine, demobiliseerimine ja ühiskonda taasintegreerimine, tagamaks, et ajavahemik, mis toob valimiste pidamiseks kaasa demokraatlikud reformid, on ohutu ja vägivallavaba;

35. kutsub riike ja eelkõige AKV-ELi riike üles toetama ning tugevdama väike- ja kergrelvi käsitleva Nairobi protokolli rakendamist ja järelevalvet, tagamaks, et need ei muutuks relvadeks, mida kasutatakse valimisperioodi ajal oponentide ja valijate hirmutamiseks;

36. nõuab tungivalt, et AKV ja ELi riigid looksid mehhanismid, millega tagatakse konfliktist väljuvatele riikidele, nagu Kongo Demokraatlik Vabariik, Rwanda, Sierra Leone ja Libeeria, toetus rahuvalvajate lähetamise kaudu valimiste eel ja valimiste järgselt, et kindlustada rahu ja julgeolek ajal, kui sellistes riikides demokraatlikke reforme ellu viiakse;

AKV-ELi partnerlus

37. kutsub ELi üles looma demokratiseerimise ja valimisabi või -vaatluse koordineerimise keskasutuse; nõuab tungivalt, et EL räägiks demokraatia ja valimistega seotud küsimustes ühel häälel;

38. soovitab, et kõigil kolmel ELi institutsioonil oleksid demokraatia ja valimisabi või -vaatluse valdkonnas ühiselt kindlaksmääratud ja täiendavad rollid, mis võivad ELi tõhususe ja suutlikkuse maksimumini viia;

39. tunnistab demokraatia tähtsust vägivaldsete konfliktide ärahoidmisel ja pikaajalise majandusliku arengu edus;

40. tunnistab Euroopa Komisjoni valimisvaatlusprotsessis tehtud tööd, rõhutab ELi valimisvaatlusdelegatsioonides osalenud Euroopa Parlamendi liikmete osatähtsust ning väljendab tahet jätkata juba loodud tõhusat koostööd;

41. rõhutab, et valimisprotsesse käsitlev EÜ poliitika peab olema selgelt sidus, tagades valimisvaatluste jätkumise ja ühtlustamise ning abi valimistsükli jätkamiseks;

42. kutsub ELi ja AKV riike üles tegema ja suurendama koostööd demokraatliku arengu ja valimisprotsesside valdkonnas; soovitab rohkem AKV-ELi ühiseid missioone, eriti demokratiseerimise valdkonnas;

43. nõuab tungivalt, et ELi ja AKV riigid toetaksid koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, valitsusväliste osalejate ja organisatsioonidega, kodanikuühiskonnaga, kohalike asutustega ja esmatasandi liikumistega, et parandada või tugevdada toetust demokraatlikule valitsemisele;

44. kutsub riike üles osalema valimis- ja parlamendiametnike suutlikkuse tõstmises ja koolitamises ning samuti erakondi toetama ja tugevdama;

45. nõuab, et ebasoodsas olukorras või tõrjutud rühmadele, näiteks puuetega inimesed, etnilised ja teised vähemused ning ümberasustatud inimesed, oleks tagatud võrdne juurdepääs hääletamisele ning kodaniku- ja poliitilistele õigustele;

Kodanikuühiskonna roll

46. soovitab kõrgetasemelisi koolitusteemalisi algatusi, mis on suunatud kodanikuühiskonnale, riikide parlamentidele, üleaafrikalisele parlamendile ja valimisametnikele, mida tuleb korraldada piisavalt vara, püsivalt ja mitte üksnes enne valimisperioodi;

47. nõuab tungivalt, et riigid toetaksid jätkusuutlikku lähenemisviisi, et edendada valimisprotsesside haldamise ja demokratiseerimise kindlustamise riiklikku suutlikkust;

48. nõuab tungivalt valimisprotsesside vaatlemist, kui eksisteerivad tingimused demokraatlike valimiste korraldamiseks ning asjaomane riik nende valimiste vaba ja õiglase läbiviimise nimel vaatlust taotleb, ning valimisabiga seotud algatuste edendamist meetmete parema kavandamise ja rakendamise kaudu;

49. teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi ministrite nõukogule, Aafrika Liidu Komisjonile, Üleaafrikalisele parlamendile ning riikide ja piirkondlikele parlamentidele, Euroopa Komisjonile, nõukogu eesistujariigile ja Aafrika Liidule.

[1] AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt vastu võetud Kigalis (Rwandas) 19.– 22. novembril 2007.

[2] EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

[3] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

[4] ELT C 131E, 5.6.2003, lk 147.

[5] EÜT C 343, 5.12.2001, lk 270.

[6] ELT C 103E, 29.4.2004, lk 550.

[7] ELT C 293E, 2.12.2006, lk 316.

--------------------------------------------------