10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni XI osa rakendamist käsitlev

leping

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISRIIGID,

TUNNUSTADES 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (edaspidi "konventsioon") tähtsat osa rahu, õigluse ja arengu tagamises kõikidele maailma rahvastele,

KINNITADES VEEL KORD, et riikide jurisdiktsiooni alla mittekuuluv merepõhi ja selle aluspinnas (edaspidi "ala") ning ala loodusvarad on inimkonna ühispärand,

PIDADES SILMAS konventsiooni tähtsust merekeskkonna kaitsele ja säilitamisele ja üha suurenevat muret ülemaailmse keskkonna pärast,

OLLES VÕTNUD ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri aruannet selliste aastatel 1990-1994 toimunud riikidevaheliste mitteametlike nõupidamiste tulemuste kohta, mis hõlmasid konventsiooni XI osa ja sellega seotud sätteid (edaspidi "XI osa") käsitlevaid lahendamata küsimusi,

VÕTTES ARVESSE poliitilisi ja majanduslikke muutusi, sealhulgas turusuunitlusega lähenemisviise, mis mõjutavad XI osa rakendamist,

SOOVIDES võimaldada ülemaailmset osalemist konventsioonis,

PIDADES SILMAS, et seda eesmärki on kõige parem saavutada XI osa rakendamist käsitleva lepingu abil,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

Artikkel 1

XI osa rakendamine

1. Käesoleva lepingu osalisriigid kohustuvad rakendama XI osa käesoleva lepingu kohaselt.

2. Lisa moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 2

Käesoleva lepingu ja XI osa vaheline suhe

1. Käesoleva lepingu ja XI osa sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse koos ühe dokumendina. Käesoleva lepingu ja XI osa vaheliste vastuolude korral kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid.

2. Konventsiooni artikleid 309-319 kohaldatakse käesoleva lepingu suhtes samamoodi kui konventsiooni suhtes.

Artikkel 3

Allakirjutamine

Käesolev leping on konventsiooni artikli 305 lõike 1 punktides a ja c–f nimetatud riikidele ja üksustele allakirjutamiseks avatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris 12 kuu jooksul selle vastuvõtmisest.

Artikkel 4

Siduvusega nõustumine

1. Pärast käesoleva lepingu vastuvõtmist käsitatakse kõiki konventsiooni ratifitseerimist või ametlikku kinnitamist või sellega ühinemist käsitlevaid dokumente nõusolekuna siduda end käesoleva lepinguga.

2. Ükski riik ega üksus ei või anda oma nõusolekut siduda end käesoleva lepinguga, kui ta ei ole eelnevalt või samaaegselt andnud oma nõusolekut siduda end konventsiooniga.

3. Artiklis 3 nimetatud riik või üksus võib väljendada oma nõusolekut siduda end käesoleva lepinguga järgmiselt:

a) allakirjutamine, mis ei eelda ratifitseerimist, ametlikku kinnitamist ega artiklis 5 sätestatud menetlust;

b) ratifitseerimist või ametlikku kinnitamist eeldav allakirjutamine, millele järgneb ratifitseerimine või ametlik kinnitamine;

c) allakirjutamine 5 artiklis sätestatud korras; või

d) ühinemine.

4. Konventsiooni artikli 305 lõike 1 punktis f nimetatud üksused sooritavad ametliku kinnitamise konventsiooni IX lisa kohaselt.

5. Ratifitseerimist, vastuvõtmist, ametlikku kinnitamist või ühinemist käsitlevad dokumendid antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

Artikkel 5

Lihtsustatud kord

1. Riiki või üksust, kes on enne käesoleva lepingu vastuvõtmise kuupäeva hoiule andnud konventsiooni ratifitseerimist, ametlikku kinnitamist või sellega ühinemist käsitleva dokumendi ja käesolevale lepingule artikli 4 lõike 3 punkti c kohaselt alla kirjutanud, käsitletakse 12 kuu möödudes käesoleva lepingu vastuvõtmise kuupäevast sellisena, kes on andnud oma nõusoleku end lepinguga siduda, välja arvatud juhul, kui see riik või üksus teatab hoiulevõtjale enne nimetatud kuupäeva kirjalikult, et ta ei kasuta käesolevas artiklis sätestatud lihtsustatud korda.

2. Sellise teatamise korral antakse nõusolek siduda end käesoleva lepinguga artikli 4 lõike 3 punkti b kohaselt.

Artikkel 6

Jõustumine

1. Käesolev leping jõustub 30 päeva pärast kuupäeva, mil 40 riiki on artiklite 4 ja 5 kohaselt andnud oma nõusoleku end käesoleva lepinguga siduda, tingimusel et selliste riikide hulgas on vähemalt seitse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõiguskonverentsi II resolutsiooni (edaspidi "II resolutsioon") punkti 1 alapunktis a nimetatud riiki ja vähemalt viis neist riikidest on arenenud riigid. Kui need jõustumistingimused on täidetud enne 16. novembrit 1994, jõustub käesolev leping 16. novembril 1994.

2. Iga riigi või üksus suhtes, kes on andnud oma nõusoleku end käesoleva lepinguga siduda pärast lõikes 1 sätestatud nõuete täitumist, jõustub käesolev leping 30. päeval pärast enda sidumise nõusoleku andmist.

Artikkel 7

Ajutine kohaldamine

1. Kui käesolev leping ei ole 16. novembril 1994 jõustunud, kohaldavad seda selle jõustumiseni ajutiselt:

a) riigid, kes on nõustunud selle vastuvõtmisega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peaassambleel, välja arvatud iga selline riik, kes enne 16. novembrit 1994 teatab hoiulevõtjale kirjalikult, et ta ei kohalda käesolevat lepingut ajutiselt või ta nõustub ajutise kohaldamisega üksnes pärast hilisemat allakirjutamist või kirjalikku teatamist;

b) riigid ja üksused, kes kirjutavad käesolevale lepingule alla, välja arvatud iga selline riik, kes teatab allakirjutamise ajal hoiulevõtjale kirjalikult, et ta ei kohalda käesolevat lepingut ajutiselt;

c) riigid ja üksused, kes nõustuvad selle ajutise kohaldamisega, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale;

d) riigid, kes ühinevad käesoleva lepinguga.

2. Kõik sellised riigid ja üksused kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt oma siseriiklike õigusnormide kohaselt 16. novembrist 1994 või allakirjutamise, nõusolekust teatamise või ühinemise kuupäevast, kui see toimub hiljem.

3. Ajutine kohaldamine lõpeb käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. Igal juhul lõpeb ajutine kohaldamine 16. novembril 1998, kui selleks kuupäevaks ei ole täidetud artikli 6 lõike 1 nõue, et vähemalt seitse II resolutsiooni punkti 1 alapunktis a nimetatud riiki (kelle hulgast vähemalt viis peavad olema arenenud riigid) peavad olema nõus end käesoleva lepinguga siduma.

Artikkel 8

Osalisriigid

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "osalisriigid" riike, kes on nõustunud end käesoleva lepinguga siduma ja kelle suhtes on leping jõus.

2. Käesolevat lepingut kohaldatakse mutatis mutandis konventsiooni artikli 305 lõike 1 punktides c–f nimetatud üksuste suhtes, kellest igaüks saab käesoleva lepingu osaliseks teda käsitlevatel tingimustel; sel juhul hõlmab mõiste "osalisriigid" ka neid üksusi.

Artikkel 9

Hoiulevõtja

Käesoleva lepingu hoiulevõtjaks on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 10

Autentsed tekstid

Käesoleva lepingu originaal, mille araabia-, hiina-, hispaania-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

Selle kinnituseks on nõuetekohaselt volitatud täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Sõlmitud ühe tuhande üheksasaja üheksakümne neljanda aasta juulikuu kahekümne kaheksandal päeval New Yorgis.

--------------------------------------------------

LISA

1. JAGU

Osalisriikide kulud ja institutsiooniline korraldus

1. Rahvusvaheline merepõhjaasutus (edaspidi "asutus") on organisatsioon, mille kaudu konventsiooni osalisriigid korraldavad ja kontrollivad XI osa ja käesoleva lepinguga alale kehtestatud korra kohaselt tegevust alal, eelkõige ala loodusvarade haldamiseks. Asutuse volitused ja ülesanded on need, mis on talle konventsiooniga selgesõnaliselt pandud. Asutusel on sellised konventsiooniga kooskõlas olevad lisavolitused, mida alal toimuva tegevusega seotud volituste kasutamine ja ülesannete täitmine eeldab.

2. Hoidmaks osalisriikide kulusid võimalikult väiksena, on kõik konventsiooni ja käesoleva lepingu alusel asutatavad organid ja allorganid kulutasuvad. Seda põhimõtet kohaldatakse ka koosolekute sageduse, kestuse ja ajakava määramisel.

3. Asutuse organite ja allorganite asutamine ja toimimine põhineb järkjärgulisel arengul, võttes arvesse asjaomaste organite ja allorganite toimimisega seotud vajadusi, et nad saaksid oma vastavaid ülesandeid alal toimuva tegevuse erinevates edenemisjärkudes tõhusalt täita.

4. Asutuse esmaülesandeid konventsiooni jõustumisel täidavad assamblee, nõukogu, sekretariaat, õigus- ja tehniline komisjon ja rahanduskomitee. Majandusplaneerimise komisjoni ülesandeid täidab õigus- ja tehniline komisjon seni, kuni nõukogu otsustab teisiti või kinnitatakse esimene kasutamist käsitlev tööplaan.

5. Konventsiooni jõustumise ja esimese kasutamist käsitleva tööplaani kinnitamise vahelisel ajal keskendub asutus:

a) uurimist käsitlevate tööplaanide kinnitamistaotluste menetlemisele XI osa ja käesoleva lepingu kohaselt;

b) rahvusvahelise merepõhjaasutuse ja rahvusvahelise merekohtu asutamist ettevalmistava komisjoni (edaspidi "ettevalmistuskomisjon") selliste otsuste rakendamisele, mis on seotud registreeritud esmainvestorite ja nende tagajateks olevate riikide, sealhulgas nende konventsiooni artikli 308 lõike 5 ja II resolutsiooni punkti 13 kohaste õiguste ja kohustustega;

c) lepingute kujul kinnitatud uurimist käsitlevate tööplaanide täitmise järelevalvele;

d) süvamerekaevandamisega seotud suundumuste ja arengute jälgimisele ja läbivaatamisele, sealhulgas maailma metallituru olude ja metallihindade ning suundumuste ja väljavaadete korrapärasele analüüsimisele;

e) võimaliku mõju uurimisele, mida ala mineraalitootmine avaldab tõenäoliselt mineraalide kõige tugevamini mõjutatavate arenevate maismaatootjate majanduskeskkonnale, et nende raskusi võimalikult vähendada ja neid majandusega kohanemisel aidata, võttes arvesse ettevalmistuskomisjoni tehtud sellealast tööd;

f) selliste eeskirjade ja korra vastuvõtmisele, mida on vaja alal toimuvaks tegevuseks vastavalt selle edenemisele. Olenemata konventsiooni III lisa artikli 17 lõike 2 punktide b ja c sätetest, võetakse sellistes eeskirjades ja korras arvesse käesoleva lepingu tingimusi, pikka viivitust äriotstarbelises süvamerekaevandamises ja alal toimuva tegevuse tõenäolist edenemiskiirust;

g) selliste eeskirjade ja korra vastuvõtmisele, mis sisaldavad kohaldatavaid merekeskkonna kaitset ja säilitamist käsitlevaid norme;

h) alal toimuvat tegevust käsitlevate teaduslike mereuuringute edendamisele ja soodustamisele ning selliste uuringute ja analüüside tulemuste levitamisele, kui need on kättesaadavad, pöörates erilist tähelepanu alal toimuva tegevuse keskkonnamõju käsitlevatele uuringutele;

i) teaduslikult põhjendatud teadmiste omandamisele ja alal toimuva tegevusega seotud meretehnoloogia, eelkõige merekeskkonna kaitse ja säilitamisega seotud tehnoloogia arengu jälgimisele;

j) geoloogiliste uuringutega seotud olemasolevate andmete hindamisele;

k) kasutamist, sealhulgas merekeskkonna kaitset ja säilitamist käsitlevate eeskirjade ja korra õigeaegsele väljatöötamisele.

6. a) Nõukogu kaalub uurimist käsitleva tööplaani kinnitamistaotlust pärast seda, kui on saanud taotluse kohta soovituse õigus- ja tehniliselt komisjonilt. Uurimist käsitleva tööplaani kinnitamistaotlust menetletakse konventsiooni, sealhulgas selle III lisa, ja käesoleva lepingu sätete ning järgmise kohaselt:

i) uurimist käsitlevat tööplaani, mis on esitatud II resolutsiooni punkti 1 alapunkti a alapunktides ii või iii nimetatud riigi või üksuse või sellise üksuse mis tahes osa nimel, kes ei ole registreeritud esmainvestor ja kes oli alal juba alustanud märkimisväärset tegevust enne konventsiooni jõustumist, või tema õigusjärglase nimel, käsitletakse tööplaani kinnitamiseks vajalikele rahalistele ja tehnilistele nõuetele vastavana, kui tagav riik tõendab või tagavad riigid tõendavad, et taotleja on kulutanud vähemalt 30 miljoni dollariga võrduva summa uurimisele ja vähemalt 10 % sellest summast tööplaanis nimetatud ala leidmisele, mõõdistamisele ja hindamisele. Kui muudes osades vastab tööplaan konventsiooni nõuetele ja konventsiooni alusel vastuvõetud eeskirjadele ja korrale, kinnitab nõukogu selle lepingu kujul. Käesoleva lisa 3. jao punkti 11 sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse vastavalt;

ii) olenemata II resolutsiooni punkti 8 alapunkti a sätetest võib registreeritud esmainvestor taotleda uurimist käsitleva tööplaani kinnitamist 36 kuu jooksul konventsiooni jõustumisest. Uurimist käsitlev tööplaan koosneb dokumentidest, aruannetest ja muudest andmetest, mis on esitatud ettevalmistuskomisjonile nii enne kui ka pärast registreerumist, ja sellele on lisatud II resolutsiooni punkti 11 alapunkti a kohaselt ettevalmistuskomisjoni väljastatud vastavustunnistus, mis koosneb asjaolude kokkuvõttest, milles kirjeldatakse esmainvesteerimise korra järgsete kohustuste täidetust. Sellist tööplaani käsitletakse kinnitatuna. Selline kinnitatud tööplaan on lepingu kujul, mis on sõlmitud asutuse ja registreeritud esmainvestori vahel XI osa ja käesoleva lepingu kohaselt. II resolutsiooni punkti 7 alapunkti a kohaselt makstavat 250000 USD suurust teenustasu käsitletakse käesoleva lisa 8. jao punkti 3 kohase uurimisjärgu teenustasuna. Käesoleva lisa 3. jao punkti 11 tõlgendatakse ja kohaldatakse vastavalt;

iii) mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt hõlmab alapunkti a alapunktis i nimetatud riigi või üksuse või sellise üksuse mis tahes osaga sõlmitud leping korda, mis sarnaneb alapunkti a alapunktis ii nimetatud registreeritud esmainvestoriga kokkulepitud korrale ja on vähemalt sama soodus. Kui mõnda alapunkti a alapunktis i nimetatud riiki või üksust või sellise üksuse mis tahes osa koheldakse soodsamalt, kehtestab nõukogu alapunkti a alapunktis ii nimetatud registreeritud esmainvestorite võetud õiguste ja kohustuste suhtes sarnase ja vähemalt sama soodsa korra, tingimusel et see kord ei mõjuta ega kahjusta asutuse huve;

iv) tööplaani kinnitamistaotlust alapunkti a alapunktide i või ii sätete kohaselt tagav riik võib olla osalisriik või riik, kes kohaldab käesolevat lepingut artikli 7 alusel ajutiselt, või riik, kes on punkti 12 alusel ajutiselt asutuse liige;

v) II resolutsiooni punkti 8 alapunkti c tõlgendatakse ja kohaldatakse alapunkti a alapunkti iv kohaselt.

b) Uurimist käsitlev tööplaan kinnitatakse konventsiooni artikli 153 lõike 3 kohaselt.

7. Tööplaani kinnitamistaotlusele lisatakse väljapakutud tegevuste võimaliku keskkonnamõju hinnang ning okeanograafiliste uuringute ja keskkonna alusuuringute programmi kirjeldus asutuse vastuvõetud eeskirjade ja korra kohaselt.

8. Kui punkti 6 alapunkti a alapunktis i või ii teisiti ei sätestata, menetletakse uurimist käsitleva tööplaani kinnitamistaotlust käesoleva lisa 3. jao punktis 11 sätestatud korras.

9. Uurimist käsitlev tööplaan kinnitatakse 15 aastaks. Uurimist käsitleva tööplaani tähtaja möödumisel taotleb töövõtja kasutamist käsitleva tööplaani kinnitamist, kui ta ei ole seda juba teinud või ei ole uurimist käsitlevat tööplaani pikendanud. Töövõtjad võivad taotleda pikendust kõige rohkem viis aastat korraga. Sellised pikendused kinnitatakse, kui töövõtja on heauskselt püüdnud täita tööplaani nõudeid, kuid ei ole temast endast sõltumatutel põhjustel suutnud kasutamisjärku siirdumiseks vajalikku ettevalmistustööd lõpetada, või kui valitsevates majandusoludes ei ole kasutamisjärku siirdumine põhjendatud.

10. Asutusele reserveeritav piirkond määratakse konventsiooni III lisa artikli 8 kohaselt seoses uurimist või uurimist ja kasutamist käsitleva tööplaani taotluse kinnitamisega.

11. Olenemata punkti 9 sätetest kaotab vähemalt ühe riigi tagatav uurimist käsitlev kinnitatud tööplaan kehtivuse juhul, kui selline riik lõpetab käesoleva lepingu ajutise kohaldamise ja ei ole saanud punkti 12 kohaselt ajutiseks liikmeks ega osalisriigiks.

12. Käesoleva lepingu jõustumisel võivad käesoleva lepingu artiklis 3 nimetatud riigid ja üksused, kes on lepingut artikli 7 alusel ajutiselt kohaldanud ja kelle suhtes see ei ole jõus, olla ka edaspidi asutuse ajutised liikmed järgmiste alapunktide kohaselt seni, kuni leping nende riikide ja üksuste suhtes jõustub:

a) kui käesolev leping jõustub enne 16. novembrit 1996, on sellistel riikidel ja üksustel õigus jätkata asutuse ajutiste liikmetena, teatades sellisest soovist lepingu hoiulevõtjale. Kõnealune liikmeksolek lõpeb kas 16. novembril 1996 või kuupäeval, mil käesolev leping ja konventsioon selle liikme suhtes jõustuvad, olenevalt sellest, kumb saabub varem. Nõukogu võib asjaomase riigi või üksuse palvel pikendada kõnealust liikmeksolekut pärast 16. novembrit 1996 kokku kõige rohkem kaheks aastaks, tingimusel et nõukogu on veendunud, et asjaomane riik või üksus on heauskselt püüdnud saada lepingu ja konventsiooni osaliseks;

b) kui käesolev leping jõustub pärast 15. novembrit 1996, võivad sellised riigid ja üksused taotleda nõukogult nende asutuse ajutiseks liikmeks oleku jätkamist kõige rohkem 16. novembrini 1998. Nõukogu kinnitab kõnealuse liikmeksoleku alates taotluse kuupäevast, kui ta on veendunud, et asjaomane riik või üksus on heauskselt püüdnud saada lepingu ja konventsiooni osaliseks;

c) alapunktide a või b alusel asutuse ajutisteks liikmeteks olevad riigid ja üksused kohaldavad XI osa ja käesoleva lepingu tingimusi oma siseriiklike õigusnormide ja aastaste eelarveeraldiste kohaselt ning neil on samad õigused ja kohustused kui teistel liikmetel, sealhulgas:

i) kohustus osaleda asutuse halduseelarves väljaarvutatud osamaksude piires;

ii) õigus tagada uurimist käsitleva tööplaani kinnitamistaotlust. Üksuste puhul, mis koosnevad rohkem kui ühe riigi kodakondsusega füüsilistest või juriidilistest isikutest, ei kinnitata uurimist käsitlevat tööplaani, kui kõik riigid, kelle füüsilistest või juriidilistest isikutest need üksused koosnevad, ei ole osalisriigid või ajutised liikmed;

d) olenemata punkti 9 sätetest, kaotab kehtivuse uurimislepingu kujul olev kinnitatud tööplaan, mida ajutiseks liikmeks olev riik on taganud alapunkti c alapunkti ii kohaselt, kui selline liikmeksolek lõpeb ja asjaomane riik või üksus ei ole saanud osalisriigiks;

e) kui selline liige on jätnud oma väljaarvutatud osamaksud maksmata või on jätnud täitmata oma muud käesoleva punkti järgsed kohustused, lõpeb tema ajutine liikmeksolek.

13. Konventsiooni III lisa artikli 10 viidet mitterahuldavale tegevusele tõlgendatakse nii, et töövõtja ei ole täitnud kinnitatud tööplaani nõudeid, hoolimata sellest, et asutus on töövõtjat ühe korra või mitu korda kirjalikult hoiatanud, et viimane neid nõudeid täidaks.

14. Asutusel on oma eelarve. Lepingu jõustumisaastale järgneva aasta lõpuni kaetakse asutuse halduskulud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eelarvest. Edaspidi kaetakse asutuse halduskulud tema liikmete, sealhulgas ajutiste liikmete väljaarvutatud osamaksudest konventsiooni artikli 171 punkti a ja artikli 173 ning käesoleva lepingu kohaselt seni, kuni asutus saab muudest allikatest piisavalt vahendeid nende kulude katmiseks. Asutus ei kasuta konventsiooni artikli 174 lõikes 1 nimetatud õigust laenata vahendeid oma halduseelarve rahastamiseks.

15. Konventsiooni artikli 162 lõike 2 punkti o alapunkti ii kohaselt töötab asutus välja ja võtab vastu käesoleva lisa 2. ja 5.–8. jaos sisalduvatel põhimõtetel põhinevad eeskirjad ja korra ning kõik täiendavad eeskirjad ja korra, mida on vaja uurimist või kasutamist käsitlevate tööplaanide kinnitamise hõlbustamiseks, järgides järgmisi alapunkte:

a) nõukogu võib sellist väljatöötamist alustada ükskõik millal, kui ta leiab, et sellised eeskirjad või kord on täielikult või osaliselt vajalikud alal tegutsemiseks, või kui ta leiab, et äriotstarbel kasutamine on algamas, või sellise riigi taotlusel, kelle kodanik kavatseb taotleda kasutamist käsitleva tööplaani kinnitamist;

b) kui alapunktis a nimetatud riik esitab taotluse, viib nõukogu selliste eeskirjade ja korra vastuvõtmise konventsiooni artikli 162 lõike 2 punkti o kohaselt lõpule kahe aasta jooksul taotlusest;

c) kui nõukogu ei ole kasutamisega seotud eeskirjade ja korra vastuvõtmist ettenähtud tähtaja jooksul lõpule viinud ja kasutamist käsitleva tööplaani kinnitamistaotlus on käigus, kaalub ta taotlust sellest olenemata ja kinnitab sellise tööplaani ajutiselt konventsiooni sätete ja muude nõukogu ajutiselt vastuvõetud võimalike eeskirjade ja korra alusel või konventsioonis sisalduvate normide, käesoleva lisa tingimuste ja põhimõtete ning töövõtjatevahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel.

16. XI osa ja käesoleva lepingu alusel eeskirjade ja korra vastuvõtmisel võtab asutus arvesse ettevalmistuskomisjoni aruannetes ja soovitustes sisalduvaid eelnõusid, mis käsitlevad XI osa sätetega seotud eeskirju ja korda ning soovitusi.

17. Konventsiooni XI osa 4. jao asjakohaseid sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse kooskõlas käesoleva lepinguga.

2. JAGU

Ettevõte

1. Asutuse sekretariaat täidab ettevõtte ülesandeid seni, kuni viimane hakkab tegutsema sekretariaadist sõltumatult. Asutuse peasekretär määrab asutuse töötajate hulgast ajutise peadirektori, kes valvab selle järele, kuidas sekretariaat neid ülesandeid täidab.

Need ülesanded on järgmised:

a) süvamerekaevandamisega seotud suundumuste ja arengute jälgimine ja läbivaatamine, sealhulgas maailma metallituru olude ja metallihindade ning suundumuste ja väljavaadete korrapärane analüüsimine;

b) alal toimuvat tegevust käsitlevate teaduslike mereuuringute tulemuste hindamine, pöörates erilist tähelepanu alal toimuva tegevuse keskkonnamõju käsitlevatele uuringutele;

c) geoloogilisi uuringuid, sealhulgas sellise tegevuse eeldusi käsitlevate kättesaadavate andmete hindamine;

d) alal toimuva tegevusega seotud tehnoloogia, eelkõige merekeskkonna kaitse ja säilitamisega seotud tehnoloogia arengu hindamine;

e) asutusele reserveeritud piirkondadega seotud teabe ja andmete hindamine;

f) ühiseid ettevõtmisi käsitlevate ettepanekute hindamine;

g) teabe kogumine koolitatud tööjõu kättesaadavuse kohta;

h) ettevõtte tegevuse erinevates järkudes selle haldamisega seotud juhtimisvõimaluste uurimine.

2. Esialgu tegeleb ettevõte süvamerekaevandamisega ühiste ettevõtmiste kaudu. Kui mõne muu üksuse kui ettevõtte esitatud kasutamist käsitlev tööplaan kinnitatakse või nõukogule laekub taotlus ühiseks ettevõtmiseks ettevõttega, tõstatab nõukogu küsimuse, mis käsitleb ettevõtte toimimist sõltumatult asutuse sekretariaadist. Kui ühine ettevõtmine ettevõttega on kooskõlas heade äripõhimõtetega, annab nõukogu konventsiooni artikli 170 lõike 2 kohaselt käskkirja, nähes ette sellise sõltumatu toimimise.

3. Konventsiooni IV lisa artikli 11 lõikes 3 nimetatud osalisriikide kohustust rahastada ettevõtte ühte kaevanduskohta ei kohaldata ja osalisriikidel ei ole mingit kohustust rahastada ettevõtte või tema ühiste ettevõtmistega seotud kaevanduskohtades toimuvat tegevust.

4. Töövõtjate kohustusi kohaldatakse ka ettevõtte suhtes. Olenemata konventsiooni artikli 153 lõikest 3 ja III lisa artikli 3 lõikest 5, kinnitatakse ettevõtte tööplaan asutuse ja ettevõtte vahel sõlmitud lepingu kujul.

5. Töövõtjal, kes on loovutanud asutusele teatava piirkonna reserveeritud piirkonnana, on eelisõigus alustada ettevõttega ühist ettevõtmist selle piirkonna uurimiseks ja kasutamiseks. Kui ettevõte ei esita sellise reserveeritud piirkonna suhtes tööplaani kinnitamistaotlust 15 aasta jooksul hetkest, mil ta hakkas toimima sõltumatult asutuse sekretariaadist, või 15 aasta jooksul kuupäevast, mil see piirkond asutusele reserveerituna loovutati, olenevalt sellest, kumb saabub hiljem, on piirkonna loovutanud töövõtjal õigus taotleda tööplaani selle piirkonna suhtes, tingimusel et ta heauskselt pakub ettevõttele võimalust osaleda tegevuses ühise ettevõtmise kaudu.

6. Konventsiooni artikli 170 lõiget 4, IV lisa ja muid ettevõttega seotud sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse käesoleva jao kohaselt.

3. JAGU

Otsustamine

1. Asutuse üldised tegevuspõhimõtted kehtestab assamblee koostöös nõukoguga.

2. Üldreeglina teevad asutuse organid otsuseid üksmeelselt.

3. Kui kõikidest pingutustest hoolimata ei jõuta otsustamisel üksmeelele, otsustatakse vormilised küsimused assamblees kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega ning sisulised küsimused kohalolevate ja hääletavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, nagu sätestatud konventsiooni artikli 159 lõikes 8.

4. Assamblee otsused küsimustes, mida ka nõukogu on pädev otsustama, või haldus-, eelarve- või rahandusküsimustes tehakse nõukogu soovituste põhjal. Kui assamblee ei nõustu teatavas küsimuses nõukogu soovitusega, suunab ta küsimuse nõukogule tagasi, et see kaaluks asja uuesti. Nõukogu kaalub asja uuesti, võttes arvesse assamblee väljendatud seisukohti.

5. Kui kõikidest pingutustest hoolimata ei jõuta otsustamisel üksmeelele, otsustatakse vormilised küsimused nõukogus kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega ning sisulised küsimused, välja arvatud juhul, kui konventsiooniga nähakse ette üksmeelne otsustamine nõukogus, otsustatakse kohalolevate ja hääletavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, tingimusel et üheski punktis 9 nimetatud kojas ei hääleta enamik selliste otsuste vastu. Otsustamisel üritab nõukogu tegutseda asutuse kõikide liikmete huvides.

6. Nõukogu võib otsustamise edasi lükata, et võimaldada edasisi läbirääkimisi, kui ilmneb, et teatavas küsimuses üksmeele saavutamiseks ei ole kõiki pingutusi veel tehtud.

7. Assamblee või nõukogu otsused, mis mõjutavad rahalist seisundit või eelarvet, põhinevad rahanduskomitee soovitustel.

8. Konventsiooni artikli 161 lõike 8 punktide b ja c sätteid ei kohaldata.

9. a) Iga punkti 15 alapunktide a–c alusel valitud riikide rühma käsitletakse nõukogus hääletamisel ühe kojana. Punkti 15 alapunktide d ja e alusel valitud arengumaid käsitletakse nõukogus hääletamisel ühe kojana.

b) Enne nõukogu liikmete valimist koostab assamblee loendi liikmekssaamise nõuetele vastavatest riikidest punkti 15 alapunktides a–d nimetatud riikide rühmade osas. Kui riik vastab liikmekssaamise nõuetele rohkem kui ühes rühmas, võib ainult üks rühm seada ta nõukogu liikmekandidaadiks ja ta esindab nõukogus hääletamisel ainult seda rühma.

10. Iga punkti 15 alapunktides a–d nimetatud riikide rühma esindavad nõukogus selle rühma nimetatud liikmed. Iga rühm nimetab üksnes nii mitu kandidaati, kui mitu kohta see rühm peab täitma. Kui võimalike kandidaatide arv mõnes punkti 15 alapunktides a–e nimetatud rühmas ületab selles rühmas olevate kohtade arvu, kohaldatakse üldreeglina rotatsiooni põhimõtet. Igas sellises rühmas otsustavad selle liikmeks olevad riigid, kuidas seda põhimõtet rühmas kohaldatakse.

11. a) Nõukogu kiidab heaks õigus- ja tehnilise komisjoni soovituse kinnitada tööplaan, välja arvatud juhul, kui nõukogu kohalolevate ja hääletavate liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega, sealhulgas nõukogu kodades kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega otsustab tööplaani mitte kinnitada. Kui nõukogu ei tee tööplaani kinnitamist käsitleva soovituse suhtes ettenähtud tähtaja jooksul otsust, loetakse soovitus pärast selle tähtaja lõppu nõukogus heakskiidetuks. Ettenähtud tähtaeg on tavaliselt 60 päeva, kui nõukogu ei otsusta määrata pikemat tähtaega. Kui komisjon soovitab tööplaani mitte kinnitada või ei esita soovitust, võib nõukogu tööplaani sellest olenemata kinnitada, järgides oma töökorda, mis käsitleb sisuliste küsimuste otsustamist.

b) Konventsiooni artikli 162 lõike 2 punkti j sätteid ei kohaldata.

12. Kui tööplaani mittekinnitamisest tuleneb vaidlus, kohaldatakse selle vaidluse suhtes konventsioonis sätestatud vaidluste lahendamise korda.

13. Õigus- ja tehnilise komisjoni hääletamise teel langetatavad otsused tehakse kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega.

14. Konventsiooni XI osa 4. jao B ja C alajagu tõlgendatakse ja kohaldatakse käesoleva jao kohaselt.

15. Nõukogusse kuuluvad 36 asutuse liiget, kelle assamblee valib järgmises järjekorras:

a) neli liiget nende osalisriikide hulgast, kes on viie viimase statistikaga hõlmatud aasta jooksul tarbinud rohkem kui 2 % alalt saadavat liiki mineraalidest valmistatava toorme maailma kogutarbimisest väärtuses väljendatuna või kelle netoimport nende aastate jooksul on olnud rohkem kui 2 % selle toorme maailma koguimpordist väärtuses väljendatuna, tingimusel et nende nelja liikme hulgas on üks Ida-Euroopa piirkonna riik, kelle sisemajanduse kogutoodang on piirkonna suurim, ja üks riik, kelle sisemajanduse kogutoodang on konventsiooni jõustumiskuupäeval suurim, kui sellised riigid soovivad olla esindatud selles rühmas;

b) neli liiget nende kaheksa osalisriigi hulgast, kes on kõige rohkem investeerinud alal toimuva tegevuse ettevalmistamisse ja toimumisse kas otse või oma kodanike kaudu;

c) neli liiget nende osalisriikide hulgast, kes on nende jurisdiktsiooni all olevate piirkondade toodangu osas alalt saadavat liiki mineraalide peamised netoeksportijad, sealhulgas vähemalt kaks arengumaad, kelle majanduses on nende mineraalide ekspordil suur tähtsus;

d) kuus liiget erihuve esindavate arengumaadest osalisriikide hulgast. Erihuvid hõlmavad suure elanikkonnaga riikide, sisemaariikide, geograafiliselt ebasoodsas olukorras olevate riikide, saareriikide, alalt saadavat liiki mineraalide peamiste impordiriikide, selliste mineraalide võimalike töötlejariikide ja vähimarenenud riikide huve;

e) vähemalt 18 liiget valitakse kõikide nõukogu kohtade tasakaalustatud geograafilise jaotuse tagamise põhimõtte kohaselt, tingimusel et igast geograafilisest piirkonnast valitakse käesoleva alapunkti alusel vähemalt üks liige. Käesoleva alapunkti kohaldamisel on geograafilisteks piirkondades Aafrika, Aasia, Ida-Euroopa, Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkond ning Lääne-Euroopa ja muud riigid.

16. Konventsiooni artikli 161 lõike 1 sätteid ei kohaldata.

4. JAGU

Konventsiooni läbivaatamise konverents

Konventsiooni artikli 155 lõigete 1, 3 ja 4 sätteid, mis käsitlevad konventsiooni läbivaatamise konverentsi, ei kohaldata. Olenemata konventsiooni artikli 314 lõike 2 sätetest võib assamblee nõukogu soovituse põhjal konventsiooni artikli 155 lõikes 1 nimetatud küsimused igal ajal läbi vaadata. Käesoleva lepingu ja XI osaga seotud muudatuste suhtes kohaldatakse konventsiooni artiklite 314-416 korda, tingimusel et järgitakse konventsiooni artikli 155 lõikes 2 nimetatud põhimõtteid, korda ja muid tingimusi ega mõjutata selle artikli lõikes 5 nimetatud õigusi.

5. JAGU

Tehnoloogiasiire

1. Lisaks konventsiooni artikli 144 sätetele korraldatakse XI osa kohast tehnoloogiasiiret järgmiste põhimõtete abil:

a) ettevõte ja arengumaad, kes soovivad omandada süvamerekaevandamise tehnoloogiat, üritavad hankida sellist tehnoloogiat avatud turult õiglastel ja mõistlikel kaubanduslikel tingimustel või ühiste ettevõtmiste raames;

b) kui ettevõte või arengumaad ei suuda süvamerekaevandamise tehnoloogiat omandada, võib asutus paluda kõigil töövõtjatel või mõnel neist ja asjaomasel tagaval riigil või asjaomastel tagavatel riikidel teha temaga koostööd, et hõlbustada ettevõttel või tema ühisettevõttel või arengumaal või -maadel, kes püüavad selliste tehnoloogiat õiglastel ja mõistlikel kaubanduslikel tingimustel omandada, süvamerekaevandamise tehnoloogia hankimist, tagades samas intellektuaalomandi õiguste tõhusa kaitse. Selleks kohustuvad osalisriigid tegema asutusega täielikku ja tõhusat koostööd ning tagama, et ka nende tagatavad töövõtjad teevad asutusega täielikku koostööd;

c) üldreeglina edendavad osalisriigid alal toimuva tegevusega seotud rahvusvahelist tehnika- ja teaduskoostööd kas asjaomaste poolte vahel või arendades mereteadust ja -tehnoloogiat ja merekeskkonna kaitset ja säilitamist käsitlevaid koolitus-, tehnilise abi ja teaduskoostööprogramme.

2. Konventsiooni III lisa artikli 5 sätteid ei kohaldata.

6. JAGU

Tootmispõhimõtted

1. Asutuse tootmise aluseks on järgmised põhimõtted:

a) ala loodusvarasid arendatakse heade äripõhimõtete kohaselt;

b) alal toimuva tegevuse suhtes kohaldatakse üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätteid, selle asjakohaseid lepinguid ja neile järgnevaid või neid asendavaid kokkuleppeid;

c) eelkõige ei toetata alal toimuvat tegevust, välja arvatud juhul, kui see on lubatud alapunktis b nimetatud kokkulepetega. Käesolevate põhimõtete kohaldamisel on toetamine määratletud samamoodi kui alapunktis b nimetatud kokkulepetes;

d) alalt ja muudest allikatest saadud mineraalide vahelist diskrimineerimist ei ole. Sellistele mineraalidele ega nendest valmistatud importtoormetele ei anta sooduspääsu turgudele, eelkõige:

i) tolli- või muude tõkete kasutamise teel ega

ii) seeläbi, et osalisriigid annavad sooduspääsu sellistele mineraalidele või toormetele, mida toodavad nende riigiettevõtted või nende kodakondsusega või nende või nende kodanike kontrollitavad füüsilised või juriidilised isikud;

e) igas asutuse kinnitatud kasutamist käsitlevas tööplaanis esitatakse asjakohase kaevandamispiirkonna eeldatav tootmisplaan, milles osutatakse hinnangulistele suurimatele mineraalikogustele, mis tööplaani alusel aastas toodetakse;

f) alapunktis b nimetatud kokkulepete sätteid käsitlevate vaidluste lahendamise suhtes kohaldatakse järgmist:

i) kui asjaomased osalisriigid on nende kokkulepete osalised, kasutavad nad nende kokkulepete kohast vaidluste lahendamise korda;

ii) kui üks asjaomane osalisriik või mitu asjaomast osalisriiki ei ole nende kokkulepete osaline või osalised, kasutavad nad konventsioonis sätestatud vaidluste lahendamise korda;

g) olukordades, kus alapunktis b nimetatud kokkulepete alusel tehakse kindlaks, et osalisriik on tegelenud toetamisega, mis on keelatud või mis on kahjustanud mõne teise osalisriigi huve, ja asjaomane osalisriik või asjaomased osalisriigid ei ole võtnud vajalikke meetmeid, võib osalisriik paluda nõukogul võtta vajalikud meetmed.

2. Punktis 1 sisalduvad põhimõtted ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad punkti 1 alapunktis b nimetatud kokkulepetest ja asjakohastest vabakaubandus- ja tolliliidukokkulepetest nende osalisriikide vahelistes suhetes, kes on selliste kokkulepete osalised.

3. Kui töövõtja võtab vastu mõne muu toetuse kui punkti 1 alapunktis b nimetatud kokkulepetega lubatud, on see selle lepingu põhitingimuste rikkumine, mis moodustab alal toimuvat tegevust käsitleva tööplaani.

4. Iga osalisriik, kellel on alust arvata, et punkti 1 alapunktide b–d või punkti 3 nõudeid on rikutud, võib algatada vaidluste lahendamise menetluse punkti 1 alapunkti f või g kohaselt.

5. Osalisriik võib igal ajal pöörata nõukogu tähelepanu tegevusele, mis on tema arvates punkti 1 alapunktide b–d nõuetega vastuolus.

6. Asutus töötab välja eeskirjad ja korra, mis tagavad käesoleva jao sätete täitmise, sealhulgas tööplaanide kinnitamist korraldavad eeskirjad ja korra.

7. Konventsiooni artikli 151 lõigete 1-7 ja 9, artikli 162 lõike 2 punkti q, artikli 165 lõike 2 punkti n ja III lisa artikli 6 lõike 5 ja artikli 7 sätteid ei kohaldata.

7. JAGU

Majandusabi

1. Asutuse abi arengumaadele, kelle eksporditulu või majandust kahjustab mõjutatava mineraali hinna või ekspordimahu vähenemine kõige tõsisemalt, kuivõrd sellise vähenemise põhjuseks on alal toimuv tegevus, tugineb järgmistele põhimõtetele:

a) asutus asutab majandusabifondi asutuse vahendite sellest osast, mis jääb asutuse halduskulude katmiseks vajalikest vahenditest üle. Selleks eraldatava summa määrab rahanduskomitee soovituse põhjal aeg-ajalt nõukogu. Majandusabifondi loomiseks kasutatakse üksnes neid vahendeid, mis on saadud töövõtjate, sealhulgas ettevõtte tehtud maksetest ja vabatahtlikest sissemaksetest;

b) asutuse majandusabifondist abistatakse selliseid maismaatootjatest arengumaid, kelle puhul on kindlaks tehtud, et mineraalide süvameretootmine kahjustab tõsiselt nende majandust;

c) mõjutatavatele maismaatootjatest arengumaadele fondist abi andes teeb asutus vajaduse korral koostööd olemasolevate ülemaailmsete või piirkondlike arenguasutustega, kellel on selliste abiprogrammide täitmiseks vajalik infrastruktuur ja asjatundlikkus;

d) sellise abi ulatus ja kestus määratakse sõltuvalt asjaoludest. Seejuures võetakse asjakohaselt arvesse mõjutatavate maismaatootjatest arengumaade raskuste laadi ja suurust.

2. Konventsiooni artikli 151 lõiget 10 rakendatakse punktis 1 nimetatud majandusabimeetmete abil. Konventsiooni artikli 160 lõike 2 punkti 1, artikli 162 lõike 2 punkti n, artikli 164 lõike 2 punkti d, artikli 171 punkti f ja artikli 173 lõike 2 punkti c tõlgendatakse vastavalt.

8. JAGU

Lepingute rahalised tingimused

1. Lepingute rahalisi tingimusi käsitlevate eeskirjade ja korra koostamisel on aluseks järgmised põhimõtted:

a) asutusele tehtavate maksete süsteem on õiglane nii töövõtja kui ka asutuse suhtes ja sellega nähakse ette sobivad vahendid, hindamaks, kas töövõtja järgib seda süsteemi;

b) süsteemijärgsete maksete suurus jääb nende maksete piiresse, mida kohaldatakse samade või sarnaste mineraalide maismaakaevandamise suhtes, et vältida süvamerekaevandajatele kunstliku konkurentsieelise andmist või nende suhtes konkurentsihalvemuse tekitamist;

c) süsteem ei tohiks olla keeruline ega põhjustada asutusele ega töövõtjale suuri halduskulusid. Kaaluda tuleks kasutustasu süsteemi või ühendatud kasutustasu ja kasumiosaluse süsteemi vastuvõtmist. Kui otsustatakse muude süsteemide kasuks, on töövõtjal õigus valida tema lepingu suhtes kohaldatav süsteem. Kõik edasised muudatused muude süsteemide vahelises valikus tehakse siiski asutuse ja töövõtja kokkuleppel;

d) tööstusliku tootmise alguskuupäevast makstakse kindlat aastamaksu. Seda maksu võib vähendada muude alapunkti c kohaselt vastuvõetud süsteemi järgsete maksete arvelt. Maksu suuruse määrab nõukogu;

e) maksesüsteemi võib korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse muutunud asjaolusid. Igasuguseid muudatusi kohaldatakse mittediskrimineerivalt. Selliseid muudatusi võib olemasolevate lepingute suhtes kohaldada üksnes töövõtja soovil. Kõik edasised muudatused muude süsteemide vahelises valikus tehakse asutuse ja töövõtja kokkuleppel;

f) nendele põhimõtetele tuginevate eeskirjade tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste suhtes kohaldatakse konventsioonis sätestatud vaidluste lahendamise korda.

2. Konventsiooni III lisa artikli 13 lõigete 3-10 sätteid ei kohaldata.

3. Konventsiooni III lisa artikli 13 lõike 2 rakendamisel on ühe järgu ehk uurimis- või kasutusjärguga piirduva tööplaani kinnitamistaotluse menetlemise tasu 250000 USD.

9. JAGU

Rahanduskomitee

1. Käesolevaga asutatakse rahanduskomitee. Komiteesse kuulub 15 liiget, kellel on rahandusasjades vajalikud erialaoskused. Osalisriigid nimetavad rangeimatele pädevus- ja aususnõuetele vastavad kandidaadid.

2. Rahanduskomiteesse ei või kuuluda kaks ühe ja sama osalisriigi kodanikku.

3. Rahanduskomitee liikmed valib assamblee, võttes asjakohaselt arvesse tasakaalustatud geograafilise jaotuse ja erihuvide esindatuse vajadust. Iga käesoleva lisa 3. jao punkti 15 alapunktides a–d nimetatud riikide rühm on komitees esindatud vähemalt ühe liikmega. Kuni asutusel on oma halduskulude katmiseks piisavalt muid vahendeid kui väljaarvutatud osamaksud, kuuluvad komiteesse asutuse halduseelarve viie suurima rahastaja esindajad. Edaspidi valitakse üks liige igast rühmast vastava rühma liikmete ülesseatud kandidaatide hulgast, ilma et see piiraks võimalust valida igast rühmast veel liikmeid.

4. Rahanduskomitee liikmete ametiaeg on viis aastat. Neid võib uuesti valida veel üheks ametiajaks.

5. Kui rahanduskomitee liige sureb, muutub teovõimetuks või astub tagasi enne ametiaja lõppemist, valib assamblee järelejäänud ametiajaks liikme samast geograafilisest piirkonnast või riikide rühmast.

6. Rahanduskomitee liikmetel ei või olla rahalisi huve üheski küsimuses, mille kohta komitee peab andma soovitusi. Nad ei avalikusta isegi pärast oma ülesannete lõppemist sellist salajast teavet, mis saab neile teatavaks oma kohustuste täitmisel asutuse ees.

7. Assamblee ja nõukogu võtavad rahanduskomitee soovitusi arvesse järgmiste küsimuste otsustamisel:

a) asutuse organite rahandusalaste eeskirjade ja korra eelnõud ning asutuse finantsjuhtimine ja asutusesisene rahaliste vahendite haldamine;

b) asutuse üldeelarvesse liikmete makstavate osamaksude väljaarvutamine konventsiooni artikli 160 lõike 2 punkti e kohaselt;

c) kõik asjakohased rahandusküsimused, sealhulgas konventsiooni artikli 172 kohaselt asutuse peasekretäri koostatud kavandatav aastaeelarve ja sekretariaadi töökavade täitmise rahaline külg;

d) halduseelarve;

e) osalisriikide rahalised kohustused, mis tulenevad käesoleva lepingu ja XI osa rakendamisest, ning asutuse vahenditest tehtavaid kulutusi käsitlevate ettepanekute ja soovituste mõju haldamisele ja eelarvele;

f) alal toimuvast tegevusest tuleneva rahalise ja muu majandusliku kasu õiglast jagamist käsitlevad eeskirjad ja kord ning nende põhjal tehtavad otsused.

8. Rahanduskomitee otsustab vormilised küsimused kohalolevate ja hääletavate liikmete häälteenamusega. Sisulised küsimused otsustatakse üksmeelselt.

9. Käesoleva jao kohase rahanduskomitee asutamisel loetakse täidetuks konventsiooni artikli 162 lõike 2 punkti y nõue asutada rahandusasjadega tegelev allorgan.

--------------------------------------------------