Euroopa Liidu Teataja L 373 , 21/12/1992 Lk 0028 - 0046

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 20 Lk 0074

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 20 Lk 0074



Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline kaupade maantee- ja raudteeveo kokkulepe SISUKORD Põhjendused I jaotis: Eesmärgid, reguleerimisala ja mõisted Artikkel 1: Eesmärgid Artikkel 2: Reguleerimisala Artikkel 3: Mõisted II jaotis: Raudteevedu ja kombineeritud vedu Artikkel 4: Üldsätted Artikkel 5: Infrastruktuuritööd ja meetmete planeerimine Šveitsis Artikkel 6: Infrastruktuuritööd ja meetmete planeerimine ühenduses Artikkel 7: Toetusmeetmed Artikkel 8: Hinnakujundus Artikkel 9: Kriisiolukord III jaotis: Maanteevedu Artikkel 10: Maanteeveo hõlbustamine Artikkel 11: Keskkonnakaitse Artikkel 12: Maksustamine Artikkel 13: Turulepääs IV jaotis: Piiriületuse hõlbustamine Artikkel 14: Formaalsuste lihtsustamine V jaotis: Üld- ja lõppsätted Artikkel 15: Diskrimineerimisest hoidumine Artikkel 16: Ühepoolsed meetmed Artikkel 17: Lisameetmed Artikkel 18: Ühiskomitee Artikkel 19: Komitee tegevus Artikkel 20: Lepingu kehtivus Artikkel 21: Jõustumine Artikkel 22: Lisad Artikkel 23: Keeled Lisa 1: Šveitsi delegatsiooni deklaratsioon artikli 3 punkti d ulatuse kohta Lisa 2: Infrastruktuuritööd ja kavandatud meetmed Šveitsis Lisa 3: Ühenduse delegatsiooni deklaratsioon artiklis 6 antud kohustuse ulatuse kohta Lisa 4: Infrastruktuuritööd ja kavandatud meetmed ühenduses Lisa 5: Ühenduse delegatsiooni deklaratsioon kokkuleppe artikli 8 kohta Lisa 6: Erandite loetelu 1) öösel ja pühapäeval sõitmise keelust 2) 28-tonnisest piirangust Lisa 7: Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon kaalude ja mõõtmete käsitlemise kohta Lisa 8: Kirjavahetus turulepääsu kohta EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, edaspidi ühendus, ühelt poolt, ŠVEITSI LIIDUNÕUKOGU ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI nimel, edaspidi Šveits, teiselt poolt, SOOVIDES edendada rahvusvahelist koostööd ja rahvusvahelist kaubandust koordineeritud Euroopa transpordipoliitika kaudu; VÕTTES ARVESSE vajadust kestva lahenduse järele Alpide-ülese transiidi poolt põhjustatud probleemidele viisil, mis kaitseks kohalike elanike elukvaliteeti ja keskkonda ning aitaks efektiivsema liikluskorraldusega kujundada välja Euroopa Ühenduse ühtset turgu ja Euroopa Majanduspiirkonda; VÕTTES ARVESSE looduslikke takistusi Alpide-ülese maanteeliikluse arengule, millest tulenevad teatavad erinevused lepinguosaliste maanteeliiklust reguleerivate õigusaktide vahel; NING ARVESTADES, et: sellest olenemata peetakse vajalik olevat näha ette maanteevedude hõlbustamine; majanduse, keskkonna, sotsiaalsest ja ohutuse seisukohast kujutab kombineeritud vedu endast parimat vahendit ja pikaajalist võimalust rahvusvahelise Alpide-ülese kaubaveo kasvava mahuga toimetulekuks; erinevad transpordiliigid peavad katma nendega seotud kulud, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I JAOTIS EESMÄRGID, REGULEERIMISALA JA MÕISTED Artikkel 1 Eesmärgid Käesoleva ühenduse ja Šveitsi vahelise kokkuleppe eesmärgiks on tugevdada ühenduse ja Šveitsi vahelist koostööd teatavates veosektorites, eriti Alpide-ülese transiitveo sektoris. Lepinguosalised nõustuvad seetõttu võtma kooskõlastatud meetmeid raudteeveo, eriti aga kombineeritud veo, kasutamise edendamiseks rahva tervise ja keskkonna huvides ning turulepääsu tõhustamiseks ja maanteeliikluse hõlbustamiseks asjakohaste vahenditega. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse: a) Šveitsi läbiva ühenduse transiitliikluse suhtes; b) kahepoolse liiklusega seotud teatavate küsimuste suhtes. 2. Koostöös pööratakse tähelepanu eriti transpordi infrastruktuurile, raudteeveo ja kombineeritud veo arendamiseks vajalikele toetusmeetmetele, turulepääsule ning oma vastavate transpordipoliitikate arendamise alase info pidevale vahetamisele lepinguosaliste vahel. 3. Maanteeveo korral kohaldatakse kokkulepet vedudele, mida teevad vedajad, kes on registreeritud ühes lepinguosalistest. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: a) Ühenduse transiitliiklus – kaupade transiitvedu läbi Šveitsi territooriumi marsruudil ühenduse liikmesriigist või liikmesriiki; b) Kahepoolne liiklus – kaupade vedu ühe lepinguosalise territooriumilt teise territooriumile; c) Kombineeritud maantee-/raudteevedu, edaspidi kombineeritud vedu – kaubavedu raskeveokite või laadimisvahenditega, mille puhul osa veost toimub raudteel ning vedu alustatakse või lõpetatakse maanteel; d) Kaubavedu – nii koormatud kui ka koormata veokite tehtud veod; e) Raskeveokid – veoautod ja vedukid, haagised ja poolhaagised; f) Laadimisvahendid – konteinerid ja vahetatavad osad. II JAOTIS RAUDTEEVEDU JA KOMBINEERITUD VEDU Artikkel 4 Üldsätted 1. Lepinguosalised nõustuvad käesolevaga oma pädevuse piires võtma vastu ja koordineerima raudteeveo ja kombineeritud veo arendamiseks ja edendamiseks vajalikke meetmeid, mis on olulised eelkõige põhja-lõuna teljel läbi Šveitsi Alpide toimuva kaubaveo poolt põhjustatud probleemide lahendamiseks. Vajaliku infrastruktuuri ehitamist ja selliste tööde ajalist planeerimist, teenuste arendamist ja kasutamist ning toetusmeetmete rakendamist koordineeritakse ja tehakse paralleelselt. Lepinguosalised teevad seda selliselt, et nad saavad tehtud kulutustest parima võimaliku kasu. 2. Meetmed on kooskõlas 1991. aasta 3. detsembril Saksamaa Liitvabariigi transpordiministri, Šveitsi Konföderatsiooni transpordi-, side- ja energeetikaministri ning Itaalia Vabariigi transpordiministri sõlmitud kolmepoolse Alpide-ülese kaupade kombineeritud maantee-/raudteeveo tõhustamise kokkuleppega. Artikkel 5 Infrastruktuuritööd ja meetmete planeerimine Šveitsis Planeeritud meetmete üksikasjad on toodud lisas 2. Nende aluseks on järgmised põhimõtted: a) Lühiajaliselt ja keskmise tähtajaga: Šveits suurendab järkjärgult kombineeritud veo läbilaskevõimet Gotthardi ja Lötschbergi Alpide-ülestel liinidel 330000 saadetiselt 1991. aastal 710000 saadetiseni 1994. aastal. [1] Šveits parendab 1994. aasta lõpuks [2] Lötschbergi-Simploni transiitliini, et võimaldada rongiga veoautode vedamist, mille nurgakõrgus 4 meetrit. Need parendused tehakse paralleelselt artiklis 6 ettenähtud ühenduse territooriumil tehtava vastava tööga. Selle tööga paralleelselt tõhustab Šveits raudteeühendusi transiitliinidega, et kiirendada liiklusvoogu ja suurendada läbilaskevõimet. b) Pikaajaliselt: Šveits kohustub täiendavalt parendama Alpide-üleseid transiitliine, sealhulgas: - raudteeliin Arth-Goldau ja Lugano vahel, sealhulgas Gotthardi baastunnel (pikkus umbes 50 km, töö eeldatav kestus 12–15 aastat), - baasraudteeliin Frutigeni piirkonna ja Rhône'i oru vahel, sealhulgas Lötschbergi baastunnel (pikkus umbes 30 km, töö eeldatav kestus 7–10 aastat). Artikkel 6 Infrastruktuuritööd ja meetmete planeerimine ühenduses Vastavalt lisas 3 esitatud deklaratsioonile ja liikmesriikide kavatsustele võetakse ühenduses järgmised meetmed: - uute terminalide rajamine ja olemasolevate terminalide parendamine, eriti Saksamaal, Põhja-Itaalias ja Rotterdami piirkonnas, - Põhja-Itaalia raudteeliinide vaba kõrguse suurendamine selliselt, et võimaldada takistamata liikumist nii saatjaga kui saatjata kombineeritud veo liiklusele. Eriti tuleks avardada tunneleid Iselle-Domodossola liinil enne 1994. aasta lõppu, [3] et võimaldada rongiga veoautode vedamist, mille nurgakõrgus on neli meetrit, - raudteeliini teatavate teelõikude läbilaskevõime suurendamine Saksamaal, eriti Mannheimi ja Baseli vahel, ning Põhja-Itaalias. Nimetatud plaanide üksikasjad on toodud lisas 4. Artikkel 7 Toetusmeetmed 1. Selleks, et edendada raudteevedu ja kombineeritud vedu, eelistavad lepinguosalised järgmisi eesmärke ja võtavad vastavate meetmete rakendamiseks kooskõlastatud meetmeid: 1.1. julgustada kasutajaid ja kaubasaatjaid kasutama kombineeritud vedu, eriti selle muutmise läbi maanteeveoga konkurentsivõimeliseks; 1.2. julgustada kasutama kombineeritud vedu algusest lõpuni ja pikkade vahemaade korral ning edendada üldiselt vahetatavate osade, konteinerite ja saatjata veo kaasaegsete tehnoloogiate kasutamist; 1.3. ühtlustada kombineeritud veo vahendite kaalud, mõõtmed ja tehnilised omadused, eriti et tagada nõutav sobivus vaba kõrgusega; 1.4. soodustada pääsu lähimasse sobiva varustusega terminali, eriti vastastikuse loobumisega kombineeritud veo terminalidesse ja terminalidest toimuva liikluse loa nõuetest, ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 10 ja lisa 6 kohaldamist; 1.5. koostada kombineeritud veo teenuste tarbeks vastutuseeskirjad, mis on võrreldavad teiste transpordiliikide suhtes juba kohaldatavate vastutuseeskirjadega; 1.6. hoida ära veo-ettevõtjate vahelist diskrimineerimist kodakondsuse alusel, eriti kombineeritud veo korraldamisel ja turunduses. 2. Lepinguosalised avaldavad konkreetselt oma pädevuse piires mõju raudtee-ettevõtetele eesmärgiga: 2.1. koostada täis ronge; 2.2. suurendada tarnete usaldusväärsust ja vähendada tarne tähtaegu kombineeritud veo sektoris, eelkõige: 2.2.1. ooteaegade vähendamisega, eriti piiridel; 2.2.2. teenuste sageduse suurendamisega; 2.2.3. tootlikkuse suurendamisega; 2.2.4. haldusformaalsuste vähendamisega; 2.3. võtta vajalikke kooskõlastatud meetmeid selliste uute seadmete tellimiseks ja kasutuselevõtuks, nagu nõuab liikluse tase; 2.4. püüda osutada terminalides täiendavaid teenuseid (nt pakendamine, remontimine, külmladustamine jne); 2.5. pakkuda garanteeritud veoaegu; 2.6. pakkuda uusi raudteeühendusi, kui see on majanduslikult õigustatud. Artikkel 8 Hinnakujundus 1. Raudteeveo hindade määramine jääb mõlema lepinguosalise pädevate asutuste või organite eesõiguseks. Nad tagavad, et kombineeritud veo hinnatingimused on konkurentsivõimelised maanteeveo hindadega. 2. Lepinguosalised tagavad, et ühe lepinguosalise või tema territooriumil registreeritud pädeva asutuse poolt võetud meetmed ei vähenda mõju, mida avaldab turule teise lepinguosalise poolt antud abi. 3. Alpide-ülese kombineeritud veo edendamiseks võivad lepinguosalised lubada abi, mis on seotud infrastruktuuriga ning paiksete või teisaldatavate ümberlaadimisseadmetega, abi eriomaselt kombineeritud veo jaoks kasutatavate seadmete jaoks, samuti abi katmata tegevuskulude katmiseks. Artikkel 9 Kriisiolukord Raudteetransiitliikluse tõsise häire, näiteks loodusõnnetuse korral võtavad kummagi lepinguosalise pädevad asutused kõik võimalikud kooskõlastatud meetmed asjaomase liiklusvoo säilitamiseks oma vastavas jurisdiktsioonis. Eelistatakse riskikoormaid nagu kiirestiriknevad toiduained. III JAOTIS MAANTEEVEDU A. TEHNILISED JA MAKSUASPEKTID Artikkel 10 Maanteeveo hõlbustamine 1. Austades registrimassi 28-tonnilist piirangut ning öösel ja pühapäeval sõitmise keeldu Šveitsis, ning arvestades lisas 6 osutatud erandeid, püüavad lepinguosalised hõlbustada kaupade maanteevedu. 2. Sel eesmärgil võtavad Šveitsi asutused järgmised meetmed, mis järgivad liidunõukogu sammu tühistada piirialadel ülekaalu tasu 6. veebruarist 1990: - riigi maanteedevõrgu väljaehitamine ja parendamine, - sõidukite kaalu hälbe tõstmine 2 %-lt 5 %-ni, - Ticino piiriala laiendamine kiirteele pääsu osas, - loomade maanteeveo teatavate piirangute tühistamine, - poolhaagisega autorongi pikkuse piirangu tõstmine 16 meetrilt 16,5 meetrini, - autorongi pikkuse piirangu tõstmine 18 meetrilt 18,35 meetrini, - üheteljeveoga kolmeteljelise sõiduki täismassi piirangu tõstmine 19 tonnilt 22 tonnini, - maanteesõidukite maksimaalse laiuse tõstmine 2,30 meetrilt 2,50 meetrini ja külmutusautode puhul 2,60 meetrini. 3. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 ning Euroopa Majanduspiirkonna lepingu sätete kohaldamist, kui viimane peaks jõustuma ühenduse ja Šveitsi vahel, võtab Šveits vastu ühenduse liikmesriikides registreeritud maanteesõidukeid, mis vastavad mõõtmetele ja veoteljekoormustele, mis on sätestatud ühenduse õigusaktides käesoleva kokkuleppe jõustumise seisuga. [4] Artikkel 11 Keskkonnakaitse 1. Selleks, et kaitsta paremini keskkonda, kavatsevad lepinguosalised eelkõige kehtestada ranged normid raskeveokite gaaside, tahkete osakeste ja müraemissiooni vähendamiseks. 2. Selliste emissiooninormide väljatöötamisel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega regulaarselt ja sageli. 3. Emissiooninormide osas on ühes lepinguosalises registreeritud veokitel lubatud vabalt liigelda mõlema lepinguosalise territooriumil, arvestades lisa 6 punkti II.3. sätteid. Artikkel 12 Maksustamine 1. Lepinguosalised püüavad maanteeliikluse järkjärgult maksustada sellises vormis, mis on kooskõlastatud nii palju kui võimalik. Maksustamise eesmärgiks on esimeses etapis panna sõidukid maksma transpordi infrastruktuuri eest ning teises etapis panna nad maksma ka väliskulude, eriti keskkonnakulude eest. 2. Oma vastavate lähenemisviiside väljatöötamisel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega regulaarselt. Võimaluse korral võtavad nad arvesse territoriaalsuse põhimõtet ja arvestavad Alpi-alade erikuludega. 3. Osapooled alustavad vajaduse korral läbirääkimisi maanteeliikluse maksustamist käsitleva kokkuleppe saavutamiseks. Eespool lõikes 1 osutatud eesmärkide raames on sellise kokkuleppe peamiseks eesmärgiks tagada piiriülese liikluse vaba kulgemine, vähendada kummagi lepinguosalise poolt kohaldatavate maanteeliikluse maksustamise süsteemide vahelisi erinevusi ja kõrvaldada konkurentsi moonutamine ühe veoliigi siseselt ja neist erinevustest tulenevalt veoliikide vahel. B. TURULEPÄÄS Artikkel 13 Turulepääs Mõlemad kaks lepinguosalist kinnitavad oma kavatsust lubada teineteisele pääs transporditurule Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel või vajaduse korral kahepoolses kokkuleppes sätestatavatel tingimustel. [5] IV JAOTIS PIIRIÜLETUSE HÕLBUSTAMINE JA FORMAALSUSTE LIHTSUSTAMINE Artikkel 14 1. Lepinguosalised püüavad lihtsustada liiklust raskendavaid formaalsusi, eriti tolliformaalsusi. 2. Need meetmed võetakse kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise kokkuleppega piiriületuse hõlbustamise kohta, mis jõustus 1. juulil 1991. V JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 15 Diskrimineerimisest hoidumine Lepinguosalised ei võta diskrimineerivaid meetmeid, mis jäävad käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse või puudutavad ühenduse liikmesriike läbivat liiklust. Artikkel 16 Ühepoolsed meetmed Lepinguosalised hoiduvad võtmast ühepoolseid meetmeid, mis on diskrimineerivad käesoleva kokkuleppega lubatud transiitliikluse suhtes. Artikkel 17 Lisameetmed Kui üks lepinguosalistest leiab käesoleva kokkuleppe kohaldamise käigus, et muud meetmed, mis jäävad selle reguleerimisalasse, teeniksid koordineeritud Euroopa transpordipoliitika huve ja eriti aitaksid lahendada Alpide-ülese transiidi probleemi, teeb ta teisele lepinguosalisele asjakohased ettepanekud. Artikkel 18 Ühiskomitee 1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomitee, mille nimeks on Ühenduse/Šveitsi sisemaa transpordi komitee. Komitee: - tagab käesoleva kokkuleppe nõuetekohase rakendamise, - tagab kombineeritud veo infrastruktuuri, teenuste ja toetusmeetmete väljatöötamise ja kehtestamise nõuetekohase kooskõlastamise, - juhib regulaarset infovahetust üldpoliitika küsimustes, mis on seotud kaupade maismaaveoga, ja hindab kokkuleppe rakendamisel tehtud edusamme, - viib läbi kolme aasta tagant kokkuleppe ülevaatamise, pidades silmas kokkuleppe rakendamisel tehtud edusamme ja arenguid, eriti järgmistes valdkondades: - maanteeliikluse mõju keskkonnale ja elukvaliteedile; - infrastruktuuri ja väliskulude eest tasude võtmine; - kombineeritud veo ja maanteedevõrgu läbilaskevõimed. Ühiskomitee teeb vajaduse korral lepinguosalistele asjakohaseid ettepanekuid. 2. Käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist puudutavad lepinguosaliste vahelised vaidlused esitatakse ühiskomiteele, mis püüab leida mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduse. 3. Ühiskomitee moodustatakse ühenduse esindajatest ja Šveitsi esindajatest. 4. Ühiskomitee kehtestab ise oma töökorra. Artikkel 19 Komitee tegevus 1. Ühiskomitee koosolekute eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi vastavalt oma töökorras kehtestatud korrale. 2. Eesistuja kutsub ühiskomitee istungi kokku vähemalt kord aastas, et kontrollida kokkuleppe üldist toimimist. Ühiskomitee tuleb kokku ka ühe lepinguosalise nõudmisel vastavalt töökorras ettenähtud tingimustele, kui eriolukord seda nõuab. 3. Ühiskomitee otsusel võib asutada töörühmi, mis abistavad teda ülesannete täitmisel. Artikkel 20 Lepingu kehtivus Käesolev kokkulepe sõlmitakse 12 aastaks. Artikkel 21 Jõustumine Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma menetluste kohaselt. See jõustub kohe, kui lepinguosalised on üksteisele teatanud vajalike menetluste lõpuleviimisest. Artikkel 22 Lisad Lisad 1–8 moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. Artikkel 23 Keeled Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο.Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois. Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità EuropeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias +++++ TIFF +++++ Für die Regierung der Schweizerischen EidgenossenschaftPor el Gobierno de la Confederación SuizaFor regeringen for SchweizΓια την κυβέρνηση της Ελβετικής ΣυνομοσπονδίαςFor the Government of the Swiss ConfederationPour le gouvernement de la Confédération suissePer il governo della Confederazione svizzeraVoor de Regering van de Zwitserse BondsstaatPelo Governo da Confederação Suíça +++++ TIFF +++++ [1] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [2] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [3] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [4] Vt kaalude ja mõõtmete käsitlemise kohta ka lisa 7. [5] Vt lisa 8. -------------------------------------------------- LISA 1 ŠVEITSI DELEGATSIOONI DEKLARATSIOON ARTIKLI 3 PUNKTI D ULATUSE KOHTA Tingimusel, et selline tegevus on vastastikune, kinnitab Šveitsi Konföderatsioon, et tema territooriumil ei kehti ilma koormata ühenduse sõidukite liikumise suhtes muid piiranguid peale nende, mis tulenevad öösel ja pühapäeval sõitmise üldkeelust ja 28-tonnilisest piirangust. -------------------------------------------------- LISA 2 INFRASTRUKTUURITÖÖD JA KAVANDATUD MEETMED ŠVEITSIS A. ÜLDIST Šveitsi kaupade transiidi poliitika toetub järgmisele kahele sambale: - Maantee Väljakujundatud maanteedevõrk liikluseks põhja-lõuna teljel ja liikluseeskirjad, mis on kehtestatud kooskõlas 1968. aasta 8. novembri Rahvusvahelise teeliikluse konventsiooniga. - Raudtee Raudteeinfrastruktuuri lühiajaline, keskmise tähtajaga ja pikaajaline arendamine, pidades eelkõige silmas kombineeritud maantee-/raudteeliikluse arendamist. Keskkonna kaalutlustel ja maanteedevõrgu piiratud läbilaskevõime tõttu ei suuda maanteedevõrk enam toime tulla transiiditonnaaži eeldatava märkimisväärse suurenemisega. Üksnes raudtee läbilaskevõime ja teenuste laiaulatuslik suurendamine võimaldab tulla toime Põhja- ja Lõuna-Euroopa vahelise kaubaveomahu eeldatava kahekordistumisega aastaks 2020 või 2030. B. TÖÖPROGRAMM Lepinguosalised lepivad kokku järgmiste meetmete võtmises: 1. Lühiajaliselt Läbilaskevõime suurendamine võimaldab järkjärguliselt suurendada teenuse pakkumist järgmiselt: Saadetiste arv (000) Gotthardi ja Lötschbergi/Simploni kaudu GOTTHARD | Saatjata kombineeritud vedu | Konteiner | Saatjata kombineeritud vedu + konteiner | Veoki vedu rongil | Gotthard kokku | | 1 | 2 | 1 + 2 | 4 | 1 + 2 + 4 | 1994 | 340 | 160 | 500 | 30 | 530 | 1993 | 203 | 110 | 313 | 67 | 380 | 1992 | 173 | 110 | 283 | 57 | 340 | 1991 | 165 | 110 | 275 | 55 | 330 | LÖTSCHBERG/SIMPLON | StaKV | Konteiner | Sta | VVR | Lötschberg/Simplon kokku | | 6 | 7 | 6 + 7 | 9 | 6 + 7 + 9 | 1994 | 0 | 80 | 80 | 100 | 180 | 1993 | 0 | 50 | 50 | 0 | 50 | 1992 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1991 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Saadetiste arv kokku VVR : Veokite vedu rongil StaKV : Saatjata kombineeritud vedu Sta : StaKV + konteiner —1994 | 710000 | —1993 | 430000 | —1992 | 340000 | —1991 | 330000 | See läbilaskevõimeosa on kasutatav 1994. aastal, [3] kui otsused vajalike tööde alustamise kohta saab vastu võtta 1991. aasta esimesel poolel. 2. 1994. aastaks [4] võetavad baasmeetmed Suurem läbilaskevõime nõuab haagistega ühendveo koridori loomist, mis koosneb kahest liinist – üks St Gotthardi kaudu ja teine Lötschbergi-Simploni kaudu. Eesmärgiks on kolmekordistada olemasolevat kombineeritud veo läbilaskevõimet (ilma konteineriteta) St Gotthardi kaudu ning parendada (kui see on asjakohane) Lötschbergi-Simploni liini, võimaldades selliselt vedada kolm korda rohkem kaupu kui 1988. aastal. 2.1. Šveitsi valitsuse poolt kuni 1994. aastani [5] kavandatud üleminekumeetmed võimaldavad 470000 saadetise ehk 10 miljoni tonni kauba saatmist Šveitsi kaudu, s.o 710000 saadetist ehk 14 miljonit tonni, kui arvestada ka konteinertransporti. 2.2. Need meetmed hõlmavad täpsemalt järgmisi: St Gotthard - 44 pika rongi kasutuselevõtmine, mis vastab 370000 saadetisele aastas. - Need teenuse pakkumise arvud põhinevad segaliiklusel, mis hõlmab saatjata vedu ja veokite vedu rongil. Eeldatakse, et läbilaskevõimet kasutatakse täiel määral 25 tööpäeval aastas. - Veokite rongil vedamise süsteem suudab vedada veokeid nurgakõrgusega 3,80 meetrit. Saatjata liikluse korral võivad poolhaagised olla kuni 4 meetrit kõrged. Lötschberg/Simplon - 14 veokite rongil vedamise rongi kasutuselevõtmine kogumahuga 100000 saadetist aastas. Eeldatakse, et läbilaskevõimet kasutatakse täiel määral 250 tööpäeval aastas. - Antud raudteekoridor võimaldab rongil vedada veoautosid ja autoronge, mille maksimaalne nurgakõrgus on 4 m. - Šveitsi asutused märgivad, et Itaalia asutused on kohustunud parendama veokite rongil vedamise infrastruktuuri Iselle ja Itaalia piiri vahel, võimaldades eelkõige piisavat vaba kõrgust veoautode ja autorongide jaoks nurgakõrgusega 4 m. 2.3. Kombineeritud veo plaanid hõlmavad seega terminale, mis asuvad väljaspool Šveitsi strateegiliselt tähtsates kohtades (Rhine/Ruhr, Rhine/Main, Stuttgart, Bologna, Milano-Novara, Turin, Genova, Firenze ja Rooma). Seoses sellega on piiriületuspunktid Šveitsi siseneva ja Šveitsist väljuva liikluse jaoks: - põhjas: Basel, Schaffhausen ja Rielasingen, - lõunas: Domodollola, Luino ja Chiasso. 3. Eeldatavad arengud pärast 1994. aastat [6] Kohe pärast Šveitsi RAIL 2000 projekti lõpetamist ning tingimusel, et Lötschbergi kaherajalise liini potentsiaal kasutatakse täiel määral ära, tekib täiendav läbilaskevõime (kuni 700000 saadetist aastas) pärast 1994. aastat [7]. Antud läbilaskevõime suurenemine suurendab eespool osutatud teenuse pakkumise arvusid ning suurendamist saab kohandada kombineeritud veo turu tegelikule kasvutempole. C. UUS RAUDTEELIIN LÄBI ŠVEITSI ALPIDE 1. Projektid Šveits kohustub võtma järgmised meetmed: - ehitama uue liini Arth-Goldau ja Lugano vahele koos baastunneliga St Gotthardis (umbes 50 km pikk) ja teise baastunneliga Monte Ceneri all (13 km), - puurima baastunneli Lötschbergi alla (umbes 30 km). Need kaks liini koos moodustavad moderniseeritud Šveitsi raudteedevõrgu selgroo. Töö võtab aega Lötschbergis 7–10 aastat ja St Gotthardis 12–15 aastat. Uue transiitvõrgu esimesed teelõigud avatakse liikluseks 2005. aastaks. 2. Läbilaskevõime Olemasolevad põhja-lõuna raudteeliinid tulevad toime 25–30 miljoni tonniga (raudteevagunid ja kombineeritud vedu), transiidiajaks on pisut üle viie tunni. Uus infrastruktuur suurendab olemasolevat läbilaskevõimet 67 miljoni tonnini ja vähendab sõiduaega pisut üle kolme tunnini. Sellel saavad liikuda ka raskemad ja pikemad rongid. Kombineeritud veo korral võimaldavad kavandatud meetmed (sõltuvalt turutingimustest) võtta kasutusele 260 rongi, mis veavad 43 miljonit tonni. [3] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [4] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [5] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [6] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. [7] või 1995, sõltuvalt tööde edenemisest. -------------------------------------------------- LISA 3 ÜHENDUSE DELEGATSIOONI DEKLARATSIOON ARTIKLIS 6 ANTUD KOHUSTUSE ULATUSE KOHTA 1. Infrastruktuuritööd tehakse ühenduses tingimusel, et asjaomased liikmesriigid kohustuvad toetama tööde tegemist oma territooriumil. 2. Artiklit 6 kohaldatakse järgmiselt: - komisjon esitab võetavad meetmed ja vaatab need üle koos asjaomaste liikmesriikidega transpordi infrastruktuuri komitees (vt nõukogu otsus 78/174/EMÜ, EÜT L 54, 25.2.1978, lk 16), - ühendus kui selline, arvestades tema huvi Šveitsi läbiva Alpide-ülese transiidi probleemi lahendamise vastu, kasutab nende meetmete rakendamise toetamiseks talle kättesaadavaid ressursse, eelkõige ühise transpordi infrastruktuuri poliitika raames (vt nõukogu määrus (EMÜ) nr 3359/90, EÜT L 326, 24.11.1990, lk 1). -------------------------------------------------- LISA 4 INFRASTRUKTUURITÖÖD JA KAVANDATUD MEETMED ÜHENDUSES A. ÜLDIST 1. Üldiselt on lepinguosalised leppinud kokku nii tavaraudteeveo kui ka kombineeritud veo osas teha infrastruktuuri parendusi, mis on vajalikud Šveitsi raudteedevõrgule pääsu võimaldatavate ühenduse raudteeliinide pudelikaelte kõrvaldamiseks. Sellised parendused peaksid toimuma vastavalt kooskõlastatud transiidi infrastruktuuri ja tööde poliitikatele, tagades kombineeritud veo marsruutidele pikaajalise elujõulisuse, kokkusobivuse ja kaugliinide pidevuse. 2. Sellest tingituna ning selleks, et võimaldada raudteedel tulla toime nõudluse eeldatava järsu kasvuga ja võtta arvesse mitmes valdkonnas juba tehtud tööd sellega otseselt seotud ühenduse liikmesriikides, peab ühendus, konsulteerides Šveitsiga, võtma kooskõlastatud meetmed, et: - kehtestada prioriteedid ja koostada ajakava investeeringute tegemiseks infrastruktuuri, terminalidesse, veeremi ostmiseks, teenuste turuletoomiseks jne, - koostada ühised, kontrollitud infrastruktuuri plaanid vastavalt kehtestatud prioriteetide järjekorrale, - võtta vajalikud finantsmeetmed. B. TÖÖPROGRAMM 3. Asjaomased riigid on teatavad infrastruktuuriprojektid ühenduse piires juba vajalikuks tunnistatud ning need tuleb teostada vastavalt kahe lepinguosalise vahel kokkulepitud ajakavale. Sellised tööd hõlmavad töid, mida mainitakse punktides 4 ja 5. 4. Olemasolevate terminalide parendamise ja uute terminalide rajamise osas peab ühendus eriti oluliseks võtta meetmed: a) Saksamaal: Järgmistes piirkondades: - Hamburg-Lübeck, - Ruhr, - Mannheim/Frankfurt, kus olemasolevate terminalide võimsus tundub olevat ebapiisav. Kombineeritud veo rajatisi tuleb samuti parendada Rielasingenis/Singenis ja Freiburg-im-Breisgaus. b) Itaalias: Rajatisi tuleb parendada tööstuspiirkondades, eriti Milano, Bologna ja Turini ümbruses. Järgmised terminalid tuleb rajada või neid tuleb parendada: - Milano Rogoredo ja Milano Segrate (saatjata vedu), - Milano Greco Pirelli (läbilaskevõime suurendamine ja rajatiste kvaliteedi parandamine), - terminal Turini piirkonnas ja terminalid lõuna pool, Bologna, Firenze ja Rooma piirkonnas, - Busto Arzisio, põhiterminal Milano piirkonnas nii saatjaga kui ka saatjata vedudeks Šveitsist: rajatiste laiendamine, - Milano Segrate avamine 1992. aastal: lähitulevikus tuleb samuti võtta kasutusele multimodaalkeskus, mis teenindab Bologna Interporto jaama, ning Turini Orbassano multimodaalkeskus (töö on hetkel käimas), - Novara ja Vercelli (veokite vedamine rongil) ümberlaadimiskeskused: läbilaskevõime suurendamine, - lühiajaliselt tuleb võtta meetmed, et soodustada väikeste, kohalike terminalide rajamist piirialadel (nt Novaras), et leevendada suurte ümberlaadimiskeskuste koormust. c) Hollandis: Raudtee teeninduskeskuse ehitamine Rotterdamis. 5. Järgmised tööd on nõutavad seoses vaba kõrgusega ja raudteeliinide läbilaskevõimega: a) Saksamaal: - Mannheimi ja Baseli (Karlsruhe-Basel) vahelisel liinil teatavate teelõikude läbilaskevõime suurendamine; b) Itaalias: - vaba kõrguse B (3,80 m) kehtestamine Chiasso-Milano liinil ja vaba kõrguse B+ (4 m) kehtestamine Domodossola-Turini liinil. -------------------------------------------------- LISA 5 ÜHENDUSE DELEGATSIOONI DEKLARATSIOON KOKKULEPPE ARTIKLI 8 KOHTA Ühenduse delegatsioon deklareerib, et ühenduse liikmesriikide abi suhtes kehtivad Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu sätted, eriti selle artiklid 77, 92 ja 93. -------------------------------------------------- LISA 6 ERANDID ÖÖSEL JA PÜHAPÄEVAL SÕITMISE KEELUST JA 28-TONNISEST PIIRANGUST Allpool loetletud erandid on kooskõlas 1958. aasta 19. detsembri konföderatsiooni maanteeliikluse seadusega. I. Erand öösel ja pühapäeval sõitmise keelust Kavandatakse järgmisi erandeid öösel ja pühapäeval sõitmise keelust: a) Ilma eriloata - sõidud, mis tehakse hädakorralise abi osutamiseks katastroofi puhul, - sõidud mis tehakse hädakorralise abi osutamiseks õnnetuse, eelkõige ühistranspordi ja lennuliiklusega seotud õnnetuse puhul. b) Eriloaga Kaupade veoks, mille iseloom õigustab öist vedamist ja veenva põhjuse korral pühapäeval vedamist: - kiirestiriknevad põllumajandustooted (nt marjad, teatavad puu- ja köögiviljad, lilled või värskelt pressitud puuviljamahlad) 1. aprillist 31. oktoobrini, - tapmiseks ettenähtud sead ja kanad, - värske piim ja kiirestiriknevad piimatooted, - tsirkuse atribuutika, orkestri muusikainstrumendid, teatri rekvisiidid jne, - päevalehed, sealhulgas juhtkirja osa, ja postisaadetised vastavalt ametliku teenuse nõudele. Heakskiitmise menetluste lihtsustamise huvides võib välja anda lubasid, mis kehtivad kuni kaksteist kuud mis tahes sõitude arvu jaoks, tingimusel, et kõik sõidud on sama iseloomuga. II. Erandid 28-tonnisest piirangust 1. Vedudeks, mida alustatakse välismaal ja mis lõpetatakse Šveitsi piirialal [1] (ja vastupidi), on lubatud tasuta erandid mis tahes kaubale kokku kuni 40 tonni ulatuses ja kombineeritud veo 40-jalastele ISO konteineritele kokku kuni 44 tonni ulatuses. Tee-ehituslikel põhjustel kohaldavad teatavad tollipunktid madalamaid piiranguid. 2. Vedudeks, mida alustatakse välismaal ja mis lõpetatakse Šveitsi piirialast kaugemal [2] (ja vastupidi) ning Šveitsi läbival transiitveol võib lubada täismassi üle 28 tonni: a) jagamatute kaupade veoks juhtudel, kui kehtestatud sätteid ei saa täita, hoolimata sobiva sõiduki kasutamisest; b) erandlike sõidukite, eelkõige töösõidukite teisaldamiseks või kasutamiseks, mis oma kasutamise eesmärgi tõttu ei vasta kaalu puudutavatele sätetele; c) hädaolukorras kahjustatud või remontivajava sõiduki veoks; d) pardatoitlustusteenuste kaupade veoks; e) maanteeveoks kombineeritud veo esimese või viimase etapina, tavaliselt 10 km raadiuses terminalist. 3. Šveitsi läbival transiitveol Baseli-Chiasso liinil võib ühenduses registreeritud maanteesõidukitel lubada üle 28-tonnist kaalu, kui veetakse kiirestiriknevaid toiduaineid või muid kiireloomulisi saadetisi (nt just-in-time tarned) ja nende mõõtmed vastavad käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud mõõtmetele, tingimusel et kombineeritud veo läbilaskevõime on ammendatud. Lubade arv, millega lubatakse üle 28-tonnistel sõidukitel kasutada Šveitsi maanteid, ei ületa põhimõtteliselt 50 luba päevas kummaski suunas. Maksimumarv aastas on 15000 luba kummaski suunas. Selliseid lubasid võib välja anda üksnes maanteesõidukitele, mis vastavad viimastele ühenduse saastevastastele normidele (gaaside ja tahkete osakeste heitmed). Lubasid võib välja anda ka sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud mitte varem kui kaks aastat enne erandi taotlemise kuupäeva. 4. Nende erandite lubamine toimub iga üksikjuhtumi puhul eraldi, kasutades võimalikult lihtsat korda. Šveitsi poolt lubatud (lõikes 3 loetletud) erandite rakendamise eeskirjad sätestatakse halduskokkuleppes, mis käsitleb eelkõige: - süsteemi haldamiseks halduskeskuse rajamist Berni. Keskuse ja ühenduse kontaktüksuse vahel luuakse side, - meetodit, millega määratakse kindlaks hetk, mil kombineeritud veo läbilaskevõime tuleks lugeda ammendatuks, - kasutajate, terminalide ja halduskeskuse vahelise sidepidamise viise. [1] Šveitsi piiriala on määratud kindlaks konföderatsiooni politsei- ja justiitsministeeriumi juhendites. Üldjuhul on see piirkond, mis jääb tollipunktist kümne kilomeetri raadiusesse. [2] Šveitsi piiriala on määratud kindlaks konföderatsiooni politsei- ja justiitsministeeriumi juhendites. Üldjuhul on see piirkond, mis jääb tollipunktist kümne kilomeetri raadiusesse. -------------------------------------------------- LISA 7 LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON KAALUDE JA MÕÕTMETE KÄSITLEMISE KOHTA Kaalude ja mõõtmete suhtes kohustuvad lepinguosalised säilitama status quo võrdse kohtlemise põhimõtte alusel, ilma et see piiraks lisas 6 ja artikli 10 lõikes 3 toodud erandite kohaldamist. -------------------------------------------------- LISA 8 KIRJAVAHETUS TURULEPÄÄSU KOHTA Šveitsi delegatsiooni kiri Bern,… Peadirektorile Lugupeetud härra. Täna allkirjastatud Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe suhtes on mul au kinnitada, et Šveits käsitleb turulepääsu küsimust olulise elemendina oma suhetes ühendusega transpordi valdkonnas. Olen võtnud arvesse Teie ettepaneku, et seda küsimust tuleks käsitleda Euroopa Majanduspiirkonna lepingus. Minu delegatsioon on selle ettepanekuga nõus, tingimusel, et juhul, kui nimetatud lepingut ei tule, alustavad ühendus ja Šveits viivitamata läbirääkimisi, et tagada vastastikune pääs veoturgudele kooskõlas vastavate kokkulepetega. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et nõustute käesoleva kirja sisuga. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Ühenduse delegatsiooni kiri Brüssel,… Lugupeetud härra. Täna allkirjastatud ühenduse ja Šveitsi vahelise kaupade maantee- ja raudteeveo kokkuleppe suhtes on mul au kinnitada, et sain Teilt järgmise kirja turulepääsu kohta: "Täna allkirjastatud Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kokkuleppe suhtes on mul au kinnitada, et Šveits käsitleb turulepääsu küsimust olulise elemendina oma suhetes ühendusega transpordi valdkonnas. Olen võtnud arvesse Teie ettepaneku, et seda küsimust tuleks käsitleda Euroopa Majanduspiirkonna lepingus. Minu delegatsioon on selle ettepanekuga nõus, tingimusel, et juhul, kui nimetatud lepingut ei tule, alustavad ühendus ja Šveits viivitamata läbirääkimisi, et tagada vastastikune pääs veoturgudele kooskõlas vastavate kokkulepetega. Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et nõustute käesoleva kirja sisuga." Mul on au kinnitada nõustumist Teie kirja sisuga. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. --------------------------------------------------