ET Euroopa Liidu Teataja L 204/20

PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING

ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi Vabariigi vahel

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI VABARIIK,

MALTA,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ja

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,

ühelt poolt ning

IRAAGI VABARIIK, edaspidi „Iraak”,

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

ARVESTADES liidu ja selle liikmesriikide ning Iraagi vahelisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi,

TUNNISTADES, et liit ja selle liikmesriigid ning Iraak soovivad kõnealuseid sidemeid tugevdada ning panna aluse kaubandusele ja koostööle, millega kaasneb poliitiline dialoog,

ARVESTADES seda, kui oluliseks lepinguosalised peavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja eesmärke ja põhimõtteid, inimõiguste järgimist, demokraatlikke põhimõtteid ning poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on partnerluse tähtsaim alus,

KINNITADES tahet järgida demokraatlikke põhimõtteid, inimõigusi ja demokraatlikke vabadusi, mis on sätestatud ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjaomastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides,

TUNNISTADES majandusliku arenguga kaasneva jätkusuutliku sotsiaalarengu suurt tähtsust,

TUNNISTADES lepinguosaliste vahelise koostöö süvendamise tähtsust, ja ühist tahet kindlustada, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid vastastikust huvi pakkuvates valdkondades suveräänsuse, võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise, õigusriigi ja hea valitsemistava, looduskeskkonna hoidmise ja vastastikuse kasu alusel,

TUNNISTADES vajadust jätkata Iraagi poliitilisi ja majanduslikke reforme ning majanduse taastamist ning vaesemate ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonnakihtide elutingimuste parandamist,

TUNNISTADES vajadust suurendada naiste rolli poliitika, kodanikuõiguste, sotsiaal-, majanduse ja kultuuri valdkonnas ning tugevdada võitlust diskrimineerimise vastu,

SOOVIDES luua soodsaid tingimusi liidu ja Iraagi vahelise kaubanduse oluliseks arendamiseks ja mitmekesistamiseks ning majandus-, kaubandus-, investeerimis-, teadus- ja tehnoloogia- ning kultuurikoostöö tihendamiseks,

SEADES EESMÄRGIKS edendada kaubandust ja investeeringuid ning üksmeelseid majandussuhteid turumajanduse põhimõtete alusel,

VÕTTES ARVESSE vajadust luua soodsad tingimused äri- ja investeeringutingimuste parandamiseks,

OLLES TEADLIK vajadusest parandada äritegevust ja investeeringuid mõjutavaid tingimusi ning äriühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja kapitali liikumise tingimusi,

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste õigust reguleerida teenuste osutamist oma territooriumidel ja tagada õiguspäraste avaliku korra eesmärkide täitmine,

VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste kohustust teostada kaubavahetust vastavalt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamist käsitlevale 15. aprilli 1994. aasta Marrakechi lepingule (edaspidi „WTO asutamisleping”) ja sellega seoses kummagi huvi saavutada Iraagi ühinemine nimetatud lepinguga,

TUNNISTADES, et arengmaadel on WTO raames erilised vajadused,

TUNNISTADES, et terrorism, organiseeritud kuritegevus, rahapesu ja uimastikaubandus on tõsine oht rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule ning lepinguosaliste koostöö eesmärkide täitmisele,

MÄRKIDES piirkondliku koostöö süvendamise ja tihendamise tähtsust,

KINNITADES, et Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaldamisalasse kuuluvad lepingu sätted on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste ja mitte kui Euroopa Liidu liikmete suhtes, välja arvatud juhul, kui Euroopa Liit teatab Iraagile, et nimetatud sätted on Ühendkuningriigi või Iirimaa kui Euroopa Liidu liikme suhtes muutunud siduvaks vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollile nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes). Sama kehtib Taani kohta vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokollile nr 22 (Taani seisukoha kohta),

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Partnerluse loomine

1. Käesolevaga luuakse partnerlus ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iraagi vahel.

2. Partnerluse eesmärgid on:

a) luua sobiv raamistik lepinguosaliste vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada poliitilisi suhteid;

b) edendada lepinguosaliste vahel kaubandust, investeerimist ja üksmeelseid majandussuhteid, et soodustada nende majanduse püsivat arengut, ning

c) panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus- ja kultuurikoostööle.

Artikkel 2

Alus

Inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjaomastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides määratletud demokraatia põhimõtete ja inimõiguste ning õigusriigi põhimõtte austamine on mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitika alus ning käesoleva lepingu oluline osa.

I JAOTIS

VÄLIS- JA JULGEOLEKUPOLIITIKA ALANE POLIITILINE DIALOOG JA KOOSTÖÖ

Artikkel 3

Poliitiline dialoog

1. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See tugevdab nendevahelisi suhteid, aitab kaasa koostöö arengule ning suurendab üksteisemõistmist ja ühtekuuluvust.

2. Poliitiline dialoog hõlmab kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi, eeskätt rahu, välis- ja julgeolekupoliitikat, riigisisest dialoogi ja lepitust, demokraatiat, õigusriiki, inimõigusi, head valitsemistava ning piirkondlikku stabiilsust ja integratsiooni.

3. Poliitilist dialoogi peetakse igal aastal ministrite ja kõrgete ametnike tasandil.

Artikkel 4

Terrorismivastane võitlus

Lepinguosalised kinnitavad veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning lepivad kokku teha koostööd terroriaktide ennetamisel ja tõkestamisel kooskõlas rahvusvaheliste konventsioonide, rahvusvaheliste inimõiguste, humanitaar- ja pagulasõiguse ning oma riigi õigusaktide ja eeskirjade kohaselt. Koostööd tehakse eelkõige järgmiselt:

a) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1373 (2001) ja teiste asjaomaste ÜRO resolutsioonide, ÜRO terrorismivastase strateegia, rahvusvaheliste konventsioonide ja rahvusvaheliste aktide täieliku rakendamise raames;

b) vahetades teavet terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusaktidega ning

c) vahetades arvamusi terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite üle (näiteks tehnilised vahendid ja koolitus), samuti vahetades terrorismivastases võitluses saadud kogemusi.

Lepinguosaliste eesmärk on saavutada võimalikult kiiresti kokkulepe ÜRO rahvusvahelise terrorismi vastase võitluse tervikliku konventsiooni suhtes.

Lepinguosalised on sügavalt mures terrorismi õhutamise üle ja rõhutavad oma kindlat tahet võtta kõiki vajalikke rahvusvahelistele ja siseriiklikele õigusaktidele vastavaid meetmeid sellisest tegevusest tuleneva ohu vähendamiseks.

Artikkel 5

Massihävitusrelvade leviku tõkestamine

Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik riiklike ja valitsusväliste osalejate hulgas on üks tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule. Seda arvestades lepivad lepinguosalised kokku, et nad teevad koostööd ning võitlevad massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu, tagades desarmeerimist ja tuumarelva leviku tõkestamist käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete ning muude asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täieliku täitmise ja rakendamise siseriiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesolev säte on käesoleva lepingu oluline osa.

Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamiseks ning aitavad sellele kaasa:

a) võttes meetmeid kõikide muude asjaomaste rahvusvaheliste dokumentide allkirjastamiseks, ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täielikuks rakendamiseks;

b) luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrolli süsteemi nii massihävitusrelvadega seotud kaupade transiidi kui ka ekspordi kontrollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest tõhusad karistused.

Lepinguosalised lepivad kokku, et algatavad korrapärase poliitilise dialoogi eespool nimetatud toimingute toetamiseks ja kooskõlastamiseks.

Artikkel 6

Väike- ja kergrelvad

1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, vahendamine ja levitamine ning nende ülemäärane kokkukoondamine, puudulik haldamine, ladude ebapiisav turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsiseks ohuks rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.

2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma vastavaid kohustusi, et võidelda väike- ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, ning oma kohustusi muude kõnealuses valdkonnas kohaldatavate rahvusvaheliste dokumentide raames, näiteks ÜRO tegevusprogramm väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta.

3. Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd ning tagama kooskõlastamise, vastastikuse täiendavuse ja sünergia jõupingutustes, mis on suunatud väike- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku kaubanduse probleemiga tegelemisele üleilmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil, ning lepivad kokku korrapärase poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub nende selles valdkonnas tehtava koostöö juurde ning tugevdab seda.

Artikkel 7

Rahvusvaheline Kriminaalkohus

1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele murettekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb võtta siseriiklikke ja rahvusvahelisi meetmeid niisuguste tegude eest vastutusele võtmiseks.

2. Lepinguosalised tunnistavad, et Iraak ei ole veel Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriik, kuid Iraak kaalub võimalust statuudiga tulevikus ühineda. Selle käigus võtab Iraak meetmeid Rooma statuudi ja sellega seotud dokumentidega ühinemiseks ning nende ratifitseerimiseks ja rakendamiseks.

3. Lepinguosalised kinnitavad taas oma kindlat kavatsust teha selles valdkonnas koostööd, vahetades kogemusi siseriiklikes õigusaktides rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate muudatuste tegemise kohta.

II JAOTIS

KAUBANDUS JA INVESTEERINGUD

I JAGU

Kaubandus

I peatükk

Üldsätted

Artikkel 8

Kehtivus- ja kohaldamisala

Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahelise kaubavahetuse suhtes.

Artikkel 9

Tollimaksud

Käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tollimaks mis tahes maksu või lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses, sealhulgas mis tahes lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud sellise impordi ja ekspordi suhtes või sellega seoses. Tollimaks ei hõlma:

a) maksu, mis on võrdväärne riigisisese maksuga, mis on kehtestatud kooskõlas artikliga 11;

b) maksu, mis on kehtestatud kooskõlas käesoleva lepingu II jaotise 1. jao II peatükiga;

c) maksu, mis on kehtestatud kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi „1994. aasta GATTi kokkulepe”) VI, XVI ja XIX artikli, WTO 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu ja WTO kaitsemeetmete lepinguga, WTO põllumajanduslepingu artikliga 5 ning WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppega;

d) tasu või muud lõivu, mis kehtestatakse kooskõlas lepinguosalise õigusaktide, 1994. aasta GATTi kokkuleppe VIII artikliga ning selle märkuste ja lisasätetega.

Artikkel 10

Enamsoodustusrežiim

1. Lepinguosalised kohaldavad kaubavahetuse osas vastastikku enamsoodustusrežiimi kooskõlas 1994. aasta GATTi kokkuleppe I artikli lõikega 1 ning selle märkuste ja lisasätetega.

2. Lõiget 1 ei kohaldata:

a) soodustustele, mis on antud selleks, et luua 1994. aasta GATTi kokkuleppe kohane tolliliit või vabakaubanduspiirkond, või sellise tolliliidu või vabakaubanduspiirkonna loomise tõttu;

b) soodustuste suhtes, mis on antud teatavatele riikidele 1994. aasta GATTi kokkuleppe ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt.

Artikkel 11

Võrdne kohtlemine

Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe III artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele. Selleks inkorporeeritakse 1994. aasta GATTi kokkuleppe III artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

Artikkel 12

Tariifipoliitika

1. Liitu imporditud Iraagist pärinevate toodete suhtes kohaldatakse liidu enamsoodustusrežiimi kohaseid tollimaksumäärasid. Liitu imporditud Iraagist pärinevatele toodetele ei kohaldata tollimaksu määra, mis on kõrgem teistele WTO liikmetele 1994. aasta GATTi kokkuleppe I artikli alusel impordi puhul kohaldatavast määrast.

2. Liidust pärinevate toodete importimisel Iraaki kohaldatakse tollimaksu, mis ei ole suurem kui imporditud kaupade suhtes praegu kehtiv 8 % suurune rekonstruktsioonilõiv.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et kuni Iraagi ühinemiseni WTOga võivad nad muuta importkaupadele kehtestatud tollimaksu suurust omavahelise konsulteerimise tulemusel.

4. Kui pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kohaldab Iraak imporditud kaupade tollimaksude vähendamisi, eelkõige WTO läbirääkimistest tulenevaid vähendamisi, erga omnes põhimõttel, kohaldatakse liidust pärinevatele importkaupadele selliseid vähendatud tollimaksusid, mis asendavad tollimaksu baasmäära või rekonstruktsioonilõivu alates kuupäevast, mil selliseid vähendamisi kohaldama hakatakse.

Artikkel 13

1994. aasta GATTi kokkuleppe asjakohaste sätete kohaldamine

Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes järgmisi 1994. aasta GATTi kokkuleppe artikleid, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks:

a) V artikkel koos märkuste ja lisasätetega;

b) VII artikli lõiked 1, 2, 3, lõike 4 punktid a, b ja d ning lõige 5 koos märkuste ja lisasätetega ning WTO 1994. aasta GATTi kokkuleppe VII artikli rakendamise leping;

c) VIII artikkel koos märkuste ja lisasätetega;

d) IX artikkel;

e) X artikkel.

Artikkel 14

Kaupade kirjeldamise harmoneeritud süsteem

Lepinguosaliste vahelise kaubandusega hõlmatud toodete klassifikatsioon esitatakse lepinguosaliste vastavates tariifinomenklatuurides, mida tõlgendatakse kooskõlas Brüsselis 14. juunil 1983 sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni kohase kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemiga.

Artikkel 15

Kaupade ajutine import

Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad lepinguosalisi siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutise impordi konventsioonidest, vabastab lepinguosaline teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaubad impordi- ja tollimaksudest. Kohaldatakse ajutise impordi korda, arvestades tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellistest konventsioonidest tulenevad kohustused võtnud.

Artikkel 16

Koguseliste piirangute keeld

Liit ja Iraak kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel omavahelises kaubavahetuses kõik impordi- ja ekspordipiirangud, ei kehtesta ega säilita neid ega mingeid muid samasuguse mõjuga meetmeid vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe XI artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele. Selleks inkorporeeritakse 1994. aasta GATTi kokkuleppe XI artikkel ning selle märkused ja lisasätted käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

Artikkel 17

Ekspordimaksud

Lepinguosaline ei või kohaldada ega kehtestada tollimakse, makse ega muid tasusid ja lõive, mida kohaldatakse seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele. Lepinguosaline ei või kohaldada ega kehtestada riigisiseseid makse, tasusid ja lõive seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele lisaks nendele, mida kohaldatakse riigisiseseks müügiks ettenähtud samasugustele kaupadele.

II peatükk

Kaubanduse parandusmeetmed

Artikkel 18

Dumpinguvastased meetmed

1. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid vastavalt 1994. aasta GATTi kokkuleppe VI artiklile ning selle märkustele ja lisasätetele, 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingule ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule.

2. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu II jaotise VI jagu.

Artikkel 19

Kaitsemeetmed

1. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast 1994. aasta GATTi kokkuleppe XIX artikli ja WTO kaitsemeetmete lepingu kohaseid meetmeid.

2. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata käesoleva lepingu II jaotise VI jagu.

III peatükk

Erandid

Artikkel 20

Üldised erandid

Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes 1994. aasta GATTi kokkuleppe XX artiklit koos märkuste ja lisasätetega ning 1994. aasta GATTi kokkuleppe XXI artiklit, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

IV peatükk

Mittetariifsed meetmed

Artikkel 21

Tööstusstandardid, vastavushindamine ja tehnilised normid

1 Suhe WTO tehniliste kaubandustõkete lepinguga

Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes WTO tehniliste kaubandustõkete lepingut, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Kehtivus- ja rakendusala

Käesolevat peatükki kohaldatakse tehniliste kaubandustõkete lepingus määratletud tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisele, vastuvõtmisele ja kohaldamisele.

3. Eesmärgid

Lepinguosalised teevad tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluse alal koostööd selleks, et:

a) lepinguosaliste vahelise kaubanduse soodustamiseks vähendada tehnilisi kaubandustõkkeid ja vältida uute loomist;

b) parandada kaupade toomist teineteise turule, parandades nende ohutust, kvaliteeti ja konkurentsivõimet;

c) laiendada rahvusvaheliste tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist, sealhulgas sektorikohaste meetmete võtmist, ning lähtuda nende normide, standardite ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisel rahvusvahelisest heast tavast;

d) standardite ja tehniliste normide vastavushindamismenetluste väljatöötamine, vastuvõtmine ja kohaldamine oleks tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaselt läbipaistev ega takistaks lepinguosaliste vahelist kaubandust;

e) töötada välja Iraagi tehniliste normide kehtestamise, standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja turuseire infrastruktuur;

f) kujundada Iraagi ja liidu standardimise ja vastavushindamise alaseid ning reguleerivate asutuste vahelisi töösidemeid;

g) aidata kaasa Iraagi institutsioonide osalemisele rahvusvaheliste standardimisorganisatsioonide ja tehniliste kaubandustõkete komitee tegevuses.

4. Tehnilised normid, standardimine ja vastavushindamismenetlused

a) Lepinguosalised tagavad, et tehnilisi norme ei koostata, võeta vastu ega kohaldata selleks, et tekitada või võimaldada tekitada tarbetuid takistusi lepinguosaliste vahelisele kaubandusele vastavalt tehniliste kaubandustõkete lepingule.

b) Lepinguosalised ühtlustavad võimaluste piires omavahel standardeid, tehnilisi norme ja vastavushindamismenetlusi.

5. Läbipaistvus ja teatamine

a) Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes tehniliste kaubandustõkete lepingus tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste suhtes sätestatud teabevahetuskohustust.

b) Lepinguosalised lepivad kokku vahetada kontaktpunktide kaudu kiirhoiatusi, teaduslikke arvamusi, teateid sündmuste kohta ja muud teavet, mis võib olla oluline nende kaubandussuhete seisukohalt.

c) Lepinguosalised võivad teha koostööd kontaktpunktide ning ühiste andmebaaside loomisel ja käitamisel.

V peatükk

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

Artikkel 22

Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed

1. Lepinguosalised teevad koostööd sanitaar- ja fütosanitaarvaldkonnas eesmärgiga hõlbustada kaubandust, kaitstes inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist. Lepinguosalised kohaldavad omavahelistes suhetes WTO sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingut, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Lepinguosalised võivad nõudmisel teha kindlaks ja lahendada konkreetsete sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisel tekkivad probleemid eesmärgiga saavutada vastastikku rahuldav lahendus.

II JAGU

Teenusekaubandus ja ettevõtlus

Artikkel 23

Kohaldamisala

1. Käesolevas jaos nähakse ette lepinguosaliste vahelise teenuskaubanduse ja ettevõtluse järkjärgulise liberaliseerimise meetmed.

2. Käesolevat jagu kohaldatakse meetmete suhtes, mis mõjutavad teenusekaubandust ja ettevõtlust mis tahes majandustegevuses, välja arvatud:

a) tuumamaterjalide kaevandamine, tootmine ja töötlemine;

b) relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine;

c) audiovisuaalsed ja kultuuriteenused;

d) koolitusteenused;

e) tervishoiu- ja sotsiaalteenused;

f) riigisisene merekabotaaž;

g) õhutransporditeenused ja neid toetavad teenused, välja arvatud: i) õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused, mille ajaks õhusõiduk liiklusest kõrvaldatakse; ii) õhutransporditeenuste müük ja turustamine; iii) arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused; iv) maapealse käitlemise teenused; v) õhusõidukite rent koos meeskonnaga; vi) lennujaamateenused ning

h) kosmosetransporditeenused.

3. Käesolevat jagu ei tõlgendata nii, et sellest tuleneks kohustusi seoses riigihangetega.

4. Käesolevat jagu ei kohaldata lepinguosaliste antavatele toetustele.

5. Kooskõlas käesoleva jaoga säilitab kumbki lepinguosaline õiguse reguleerida ja kehtestada uusi norme, et tagada õiguspäraste poliitiliste eesmärkide saavutamine.

Artikkel 24

Mõisted

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „liidu füüsiline isik” – liidu liikmesriigi kodanik vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele, ja „Iraagi füüsiline isik” – Iraagi kodanik vastavalt Iraagi õigusaktidele;

b) „juriidiline isik” – asjakohaste õigusaktide järgi nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud mis tahes juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omanduses, kaasa arvatud aktsiaselts, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, füüsilisest isikust ettevõtja või ühistu;

c) „liidu juriidiline isik” ja „Iraagi juriidiline isik” – juriidiline isik, kes on asutatud vastavalt kas liidu liikmesriigi või Iraagi õigusaktide alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt kas Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Iraagi territooriumil. Kui juriidilisel isikul on vastavalt Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Iraagi territooriumil vaid registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või põhitegevuskoht, käsitatakse teda vastavalt liidu või Iraagi juriidilise isikuna üksnes juhul, kui tema tegevus on tegelikult ja püsivalt seotud vastavalt kas liidu või Iraagi majandusega;

d) punktist c olenemata kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid väljaspool liitu või Iraaki asutatud laevandusettevõtjate suhtes, mida kontrollivad vastavalt mõne liidu liikmesriigi või Iraagi kodanikud, juhul kui nende laevad on kooskõlas asjakohaste õigusaktidega registreeritud vastavalt liidu liikmesriigis või Iraagis ning sõidavad mõne liidu liikmesriigi või Iraagi lipu all;

e) „majandustegevus” – ei hõlma valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevusi, st tegevusi, mis ei toimu kaubanduslikel alustel ja ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides;

f) „tütarettevõtja” – juriidiline isik, kes on teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli all;

g) „juriidilise isiku filiaal” – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega;

h) „teenuseosutaja” – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes pakub või osutab teenust;

i) „teenusekaubandus” – teenuse osutamine järgmistel viisidel: i) ühe lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile; ii) ühe lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale; iii) ühe lepinguosalise teenuseosutaja ettevõtlusega teise lepinguosalise territooriumil; iv) ühe lepinguosalise teenuseosutaja poolt füüsiliste isikute kohaloleku kaudu teise lepinguosalise territooriumil;

j) „meede” – lepinguosalise mis tahes meede seaduse, määruse, eeskirja, korra, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul;

k) „lepinguosalise vastu võetud või säilitatud meetmed” – meetmed, mida võtavad: i) keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja riiklikud, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ning ii) valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või riikliku, piirkondliku kohaliku ametiasutuse delegeeritud volitusi kasutades;

l) „teenused” – kõikide valdkondade teenused, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel;

m) „ettevõtlus” – mis tahes äriline või kutsealane tegevus, mis toimub: i) juriidilise isiku asutamise, omandamise või ülalpidamise kaudu või ii) filiaali või esinduse loomise või ülalpidamise kaudu lepinguosalise territooriumil majandustegevuse eesmärgil;

n) „investor” – lepinguosalise füüsiline või juriidiline isik, kes soovib tegeleda või tegeleb majandustegevusega ettevõtluse kaudu;

o) „teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel” – teenus, mida ei osutata kaubanduslikel alustel ega konkureerides ühe või mitme teenuseosutajaga.

Artikkel 25

1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb liit Iraagi teenuseid ja teenuseosutajaid kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingust (edaspidi „GATS”) tulenevate liidu ja tema liikmesriikide turulepääsu ja võrdset kohtlemist käsitlevate erikohustuste loendiga.

2. Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 3 võimaldab Iraak liidu teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele tingimusi, mis ei ole halvemad neist soodsamatest tingimustest, mida võimaldatakse kas Iraagi või kolmanda riigi teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele, sõltuvalt sellest, millised tingimused on paremad.

3. Iraak võib muuta liidu teenuste, teenuseosutajate, ettevõtete ja investorite kohtlemist, võimaldades neile tingimusi ja esitades nõudeid, mille tulemusel nende kohtlemine muutub ebasoodsamaks võrreldes sarnaste oma riigi teenuste, teenuseosutajate, ettevõtete ja investorite kohtlemisega. Selliste muudatuste tegemisel arvestatakse järgmiste tingimustega:

a) Iraak ei kohtle liidu teenuseid, teenuseosutajaid, ettevõtteid ega investoreid halvemini kui mis tahes kolmanda riigi teenuseid, teenuseosutajaid, ettevõtteid ja investoreid;

b) Iraak teavitab muudatuse tegemise kavatsusest Euroopa Liidu Komisjoni (edaspidi „komisjon”) neli kuud enne uute tingimuste kavandatava rakendamise alguskuupäeva. Iraak esitab komisjoni taotlusel üksikasjaliku teabe tingimuste ja nõuete muutmise põhjuste kohta. Kui liit kaheksa nädala jooksul Iraagile esitatud teabele ei vasta, loetakse kõnealused tingimused ja nõuded tema poolt vastu võetuks;

c) lepinguosalise taotlusel võidakse kavandatavad tingimused ja nõuded esitada koostöökomiteele läbivaatamiseks ja heakskiitmiseks.

4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikega 2 liidu teenustele, teenuseosutajatele, ettevõtetele ja investoritele ettenähtud soodustuste kohaldamist, kohtleb Iraak pärast ühinemist WTOga liidu teenuseid ja teenuseosutajaid GATSi erikohustuste loendi alusel.

Artikkel 26

1. Käesoleva jao kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimise lepingute või muude maksukokkulepete alusel.

2. Käesolevas jaos sätestatut ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalistel võtmast või rakendamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks sõlmitud lepingute maksustamissätetest ja muudest maksukokkulepete või siseriikliku maksuseaduse kohastest maksudest kõrvalehoidmist.

3. Käesolevas jaos sätestatut ei tõlgendata nii, et see takistaks liikmesriikidel või Iraagil oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eeskätt oma elu- või asukoha poolest ei ole ühesuguses olukorras.

Artikkel 27

Muud kokkulepped

Käesolevas jaos sätestatu ei piira lepinguosaliste investorite õigust saada soodsamat kohtlemist, mis nähakse ette investeeringuid käsitlevate kehtivate või tulevaste rahvusvaheliste lepingutega, milles osalevad mõni liidu liikmesriik ja Iraak.

Artikkel 28

Läbipaistvus

Lepinguosaline vastab viivitamata teise lepinguosalise asjaomase teabe taotlusele tema üldmeetme või rahvusvahelise lepingu kohta, mis on seotud käesoleva lepinguga või mõjutab seda. Lepinguosaline loob ühe või mitu teabekeskust, mis taotluse alusel annavad sellekohast konkreetset teavet teise lepinguosalise teenuseosutajatele. Kõnealused teabekeskused on loetletud 3. lisas. Teabekeskused ei pruugi olla õigusaktide hoiukohaks.

Artikkel 29

Erandid

1. Käesoleva jao suhtes kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud erandeid. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei rakendataks viisil, mis võib tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist nende maade vahel, kus valitsevad sarnased tingimused, või teenustekaubanduse varjatud piirangut, ei tõlgendata käesolevat jagu nii, et see takistaks lepinguosalisel vastu võtta või rakendada meetmeid, mis on:

a) vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra tagamiseks;

b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

c) vajalikud kindlustamaks vastavust seaduste ja määrustega, mis ei ole vastuolus käesoleva jaoga, sealhulgas need, mis käsitlevad: i) pettusel põhinevate ja kuritahtlike tavade takistamist või teenuslepingute rikkumise tagajärgede lahendamist; ii) isikute eraelu kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning isiklike andmestike ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset; iii) ohutust;

d) vastuolus artikli 25 eesmärkidega, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on tagada teise lepinguosalise teenuste ja teenuseosutajatega seotud otseste maksude tõhus ja õiglane kehtestamine ja kogumine;

e) vastuolus artikli 25 eesmärkidega, tingimusel et erineva kohtlemise eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimise lepingute maksustamissätete ja muude maksukokkulepete või riigisisese maksuseaduse kohaste maksude vältimist või neist maksudest kõrvalehoidumist.

2. Käesolevat jagu ei kohaldata lepinguosaliste vastavate sotsiaalkindlustussüsteemide suhtes või selliste tegevuste suhtes kummagi lepinguosalise territooriumil, mis on kas või ajutiselt seotud avaliku võimu teostamisega.

3. Käesolevat jagu ei kohaldata meetmetele, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmetele.

4. Käesolevas jaos sätestatu ei takista lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et ta ei kohalda neid meetmeid viisil, mis kaotaks soodustused, mis teisele lepinguosalisele on ette nähtud vastavalt artiklile 25, või vähendaks neid.

5. Käesolevat jagu ei kohaldata keskpanga, rahandusorgani või mõne muu avaliku asutuse tegevuste suhtes raha- või vahetuskursipoliitika raames.

6. Käesolevat jagu ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist ja tema avalik-õiguslikke asutusi oma territooriumil ainuõiguslikult tegemast toiminguid või osutamast teenuseid lepinguosalise, sealhulgas tema avalik-õiguslike asutuste nimel või tagatisel või nende rahalisi vahendeid kasutades.

7. Käesolevas jaos sätestatu ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et takistada käesolevale lepingule toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele.

Artikkel 30

Julgeolekuerandid

Käesolevat jagu tõlgendata selliselt, et see:

a) kohustab lepinguosalist esitama teavet, mille avaldamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks, või

b) takistab lepinguosalist võtmast meedet, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks: i) seoses majandustegevusega, mis toimub otse või kaudselt relvajõudude varustamiseks; ii) seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid saadakse; iii) seoses relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise ja müügiga ning muude kaupade ja materjalidega kauplemisega; iv) seoses riigi julgeolekuks vältimatute või riigi kaitse-eesmärkideks vajalike riigihangetega; v) sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhete kriisiolukordades või

c) takistab lepinguosalisel astumast samme vastavalt oma kohustustele Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja alusel, säilitamaks rahvusvahelist rahu ja julgeolekut.

Artikkel 31

Teenusekaubanduse ja ettevõtluse järkjärguline liberaliseerimine

Vastavalt olukorrale, sealhulgas Iraagi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale, võib koostöönõukogu esitada lepinguosalistele soovitusi laiendada vastastikust teenusekaubandust ja ettevõtlust, tagades GATSi, eeskätt V artikli täieliku täitmise. Ettepanekud, mille lepinguosalised on heaks kiitnud, võidakse ellu viia lepinguosaliste kokkulepete alusel.

III JAGU

Äritegevus ja investeeringud

Artikkel 32

Investeeringute soodustamine

Lepinguosalised soodustavad vastastikku kasulike investeeringute suurendamist, luues erainvesteeringutele soodsa keskkonna.

Artikkel 33

Kontaktpunktid ja teabevahetus

Lepinguosaliste vahelise teabevahetuse soodustamiseks erainvesteeringutega seotud mis tahes kaubandusküsimustes määrab iga lepinguosaline kontaktpunkti. Kummagi lepinguosalise taotluse korral nimetab teise lepinguosalise kontaktpunkt küsimuse eest vastutava ametkonna või ametniku ja pakub nõuetekohast tuge taotleva lepinguosalisega teabevahetuse soodustamiseks.

IV JAGU

Jooksvad maksed ja kapitali liikumine

Artikkel 34

Eesmärk ja reguleerimisala

1. Lepinguosalised seavad eesmärgiks nendevaheliste jooksvate maksete ja kapitali liikumise liberaliseerimise kooskõlas rahvusvaheliste rahandusinstitutsioonide raames võetud kohustustega.

2. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste vaheliste kõikide jooksvate maksete ja kapitali liikumiste suhtes.

Artikkel 35

Arveldusarve

Lepinguosalised võimaldavad vabalt vahetatavas vääringus ja kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga teha jooksevkonto makseid ja ülekandeid lepinguosaliste vahel.

Artikkel 36

Kapitalikonto

Lepingu jõustumisest alates võimaldavad lepinguosalised vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt tehtud otseinvesteeringutega ja käesoleva lepingu kohaste investeeringutega seotud kapitalil vabalt liikuda ning kõnealuse kapitali ja sellest tuleneva kasumi rahaks muuta ja päritoluriiki tagasi viia.

Artikkel 37

Olemasoleva olukorra säilitamine

Lepinguosalised ei kehtesta uusi piiranguid kapitali liikumisele ega jooksvatele maksetele lepinguosaliste riikide elanike vahel ega karmista praegu kehtivat korda.

Artikkel 38

Kaitsemeetmed

1. Kui erandlike asjaolude korral liidu ja Iraagi vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi liidu või Iraagi vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt kas liit või Iraak võtta liidu ja Iraagi vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on tingimata vajalikud.

2. Kaitsemeetmeid võttev lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele esimesel võimalusel nende kaotamise ajakava.

Artikkel 39

Lõppsätted

1. Käesolevas jaos sätestatu ei piira lepinguosaliste ettevõtjate õigusi saada kasumit mõne muu sooduskohtlemise alusel, mis on kehtestatud nende osalusel sõlmitud kehtivate kahepoolsete või mitmepoolsete kokkulepetega.

2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada omavahelist kapitali liikumist.

V JAGU

Kaubandusküsimused

I peatükk

Riiklikud kaubandusettevõtted

Artikkel 40

1. Lepinguosalised lähtuvad 1994. aasta GATTi kokkuleppe XVII artiklist, selle märkustest ja lisasätetest ning WTO käsitusleppest 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe XVII artikli tõlgendamise kohta, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks.

2. Kui üks lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele taotluse teabe saamiseks riiklike kaubandusettevõtetega seotud üksikjuhtumite kohta, nende tegutsemisviisi ja nende tegevuse mõju kohta kahepoolsele kaubandusele, tagab taotluse saanud lepinguosaline võimalikult suure läbipaistvuse, ilma et see piiraks konfidentsiaalset teavet käsitleva 1994. aasta GATTi kokkuleppe XVII artikli lõike 4 punkti d kohaldamist.

3. Lepinguosalised tagavad, et riiklikele kaubandusettevõtetele kaupade tarnijad ja teenuste osutajad täidavad käesolevast lepingust tulenevaid lepinguosaliste kohustusi.

II peatükk

Riigihanked

Artikkel 41

Sissejuhatus

1. Lepinguosalised tunnistavad, et läbipaistev, konkurentsil põhinev ja avatud hankemenetlus teenib säästva arengu eesmärki, ja seavad eesmärgiks oma riigihangete turgude tegeliku ja järkjärgulise vastastikuse avamise.

2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „kommertskaubad ja -teenused”– sellised kaubad ja teenused, mida tavaliselt müüakse või pakutakse müügiks turul valitsusvälistele ostjatele ja mida sellised ostjad ostavad tavaliselt turult valitsemisega mitte seotud eesmärkidel;

b) „ehitusteenus”– teenus, mille eesmärk on mis tahes vahenditega ehitada hooneid ja tsiviilrajatisi ÜRO ühtse tooteklassifikaatori (edaspidi „CPC”) 51. alajao tähenduses;

c) „päev”– kalendripäev;

d) „elektrooniline oksjon”– elektrooniliste vahendite abil toimuv järkjärguline tegevus, mille käigus tarnijad esitavad uue hinnapakkumise, hankemenetluse hindamiskriteeriumide kohase muu mõõdetava väärtuse või mõlemad, mille tulemusel muutub pakkumuste pingerida;

e) „kirjalikult” ja „kirjalik”– sõnade ja numbritega esitatud mis tahes väljendus, mida saab lugeda ja taasesitada ning hiljem edastada. Mõiste hõlmab elektrooniliselt edastatavat ja salvestatavat teavet;

f) „piiratud hange”– hange, mille puhul hankija võtab ühendust tema enda väljavalitud tarnija või tarnijatega;

g) „meede”– õigusakt, eeskiri, kord, haldussuunis ja tava ning hankija toiming seoses asjaomase hankega;

h) „korduskasutatav nimekiri”– nimekiri, mida hankija kavatseb korduvalt kasutada ja mis sisaldab tarnijaid, kelle hankija on tunnistanud nimekirja kandmise tingimustele vastavaks;

i) „kavandatava hanke teadaanne”– hankija avaldatav teade, milles kutsutakse huvitatud tarnijaid esitama osalustaotlusi, pakkumusi või mõlemaid;

j) „korvamismeetmed”– tingimused või kohustused, mis edendavad kohalikku arengut või parandavad lepinguosalise maksebilanssi näiteks kodumaise osaluse, tehnoloogia litsentsimise ning investeerimis-, vastuostu- jms toimingute ja nõuete abil;

k) „avatud hange”– hange, mille puhul võivad pakkumuse esitada kõik huvitatud tarnijad;

l) „isik”– füüsiline või juriidiline isik;

m) „hankija”– käesoleva lepingu 1. lisa I liitega hõlmatud lepinguosalise üksus;

n) „kvalifitseeritud tarnija”– tarnija, kelle hankija on tunnistanud osalemistingimustele vastavaks;

o) „valikhange”– hange, mille puhul hankija kutsub pakkumusi esitama üksnes kvalifitseeritud tarnijad;

p) „teenused”– hõlmab ehitusteenuseid, kui ei ole sätestatud teisiti;

q) „standard”– dokument, mille järgimine ei ole kohustuslik ning mille on heaks kiitnud tunnustatud asutus ja millega nähakse üldiseks ja korduvaks kasutamiseks ette tooteid ja teenuseid ning nendega seotud protsesse ja tootmismeetodeid käsitlevad eeskirjad, suunised või omadused. Standard võib sisaldada või käsitleda üksnes toote, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi terminoloogiat, sümboleid, pakendamist, tähiseid ja märgistusi;

r) „tarnija”– isik või isikute rühm, kes pakub või saab pakkuda kaupu ja teenuseid, ning

s) „tehniline kirjeldus”– hanketingimus, milles:

i) kehtestatakse hangitavate kaupade ja teenuste omadused, sealhulgas kvaliteedi, toime, ohutuse ja mõõtmete nõuded, või kaupade tootmise ja teenuste osutamise protsessid ja viisid, või

ii) sätestatakse toote või teenuse puhul kasutatav terminoloogia, sümbolid, pakend, tähised ja märgistused.

Artikkel 42

Kehtivus- ja rakendusala

1. Käesolevat peatükki kohaldatakse asjaomaste hangetega seotud meetmete suhtes. Käesolevas peatükis tähendab „asjaomane hange” valitsuse ülesannete täitmiseks teostatavat hanget, mille puhul:

a) hangitakse kaupu, teenuseid või mõlemat: i) vastavalt käesoleva lepingu lepinguosalist käsitlevale 1. lisa 1. liite all-lisadele, ii) välja arvatud äriline müük või edasimüük või kasutamine kaupade tootmisel või teenuste pakkumisel kommertsmüügiks või edasimüügiks;

b) hangitakse tooteid vastavalt lepingule ostmise, üürimise, rentimise või liisimise teel koos väljaostuvõimalusega või ilma;

c) osade kogumaksumus on artiklis 45 sätestatud teate avaldamise ajal võrdne käesoleva lepingu lepinguosalist käsitleva 1. lisa I liite all-lisades sätestatud piirmääraga või sellest suurem;

d) hanke teostab hankija ning

e) hange ei ole välja arvatud käesoleva lepingu kohaldamisalast.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesolevat peatükki:

a) maa, olemasolevate hoonete ja muu kinnisvara või nendega seotud õiguste omandamise või rentimise suhtes;

b) lepinguosalise lepinguvälistele kokkulepetele ning mis tahes vormis antava abi suhtes, sealhulgas koostöölepingud, toetused, laenud, paigutused omakapitali, tagatised ja maksusoodustused;

c) rahandusasutuse teenuste ja depooteenuste, reguleeritud finantsinstitutsioonide likvideerimis- ja juhtimisteenuste ning riigivõla, sealhulgas laenude, riigi võlakirjade, võlatõendite ja muude väärtpaberite müügi, tagasiostu või levitamise teenuste hanke või soetamise suhtes;

d) riiklike töölepingute suhtes;

e) hangete suhtes, mis viiakse läbi: i) rahvusvahelise abi, sealhulgas arenguabi andmiseks; ii) sõjaväeüksuste paiknemist käsitleva rahvusvahelise lepingu erimenetluse või klausli alusel või mis on seotud allakirjutanud riikide ühisprojekti rakendamisega; iii) rahvusvahelise organisatsiooni erimenetluse või klausli alusel, või mida rahastatakse rahvusvahelise toetuse, laenu või muu abiga, mille suhtes kohaldatav menetlus või klausel ei ole käesoleva peatükiga kooskõlas.

3. Lepinguosalised määravad kindlaks järgmised andmed ja esitavad need käesoleva lepingu lepinguosalist käsitleva 1. lisa I liite all-lisades järgmiselt:

a) keskvalitsusasutused, kelle hankeid käsitletakse käesolevas peatükis – 1. all-lisa;

b) kõik muud üksused, kelle hankeid käsitletakse käesolevas peatükis – 2. all-lisa;

c) käesoleva peatükiga hõlmatud teenused peale ehitusteenuste – 3. all-lisa;

d) käesoleva peatükiga hõlmatud ehitusteenused – 4. all-lisa;

e) üldmärkused – 5. all-lisa.

4. Kui hankija nõuab käesoleva lepingu lepinguosalist käsitleva 1. lisa I liite all-lisades nimetamata isikult hanke tegemist eritingimuste kohaselt, kohaldatakse niisuguste tingimuste suhtes artiklit 43 mutatis mutandis.

5. Kui hankija hindab hanke väärtust eesmärgiga teha kindlaks, kas tegemist on asjaomase hankega, ei jaga ta hanget mitmeks hankeks ega kasuta selle väärtuse arvutamiseks erilisi hindamismeetodeid, et niisuguse hanke või selle osa suhtes ei tuleks kohaldada käesolevat peatükki.

6. Käesolevat peatükki ei tõlgendata selliselt, et see takistab lepinguosalisel võtmast meetmeid või jätmast avalikustamata teavet, kui ta peab meetmete võtmist või teabe mitteavalikustamist vajalikuks selleks, et kaitsta oma olulisi julgeolekuhuvisid, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse hankimise või riigi julgeoleku või riigikaitse seisukohalt hädavajalike hangetega.

7. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis põhjustab samasugustes tingimustes oleva lepinguosalise meelevaldse või põhjendamatu diskrimineerimise või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiranguid, ei tõlgendata käesolevat peatükki selliselt, et see takistab lepinguosalist kehtestamast ja jõustamast meetmeid, mis on:

a) vajalikud kõlbluse, korra ja turvalisuse kaitseks;

b) vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitseks;

c) vajalikud intellektuaalomandi kaitseks või

d) seotud puuetega isikute, heategevusinstitutsioonide või vangide tööga seotud kaupade ja teenustega.

Artikkel 43

Üldpõhimõtted

1. Mis tahes meetme ja asjaomase hanke suhtes kohtlevad lepinguosalised ja nende hankijad asjaomaste hangetega seotud meetmete raames teise lepinguosalise kaupu ja teenuseid ning teise lepinguosalise tarnijaid otseselt ja tingimusteta vähemalt sama soodsalt, kui see lepinguosaline ja tema hankijad kohtlevad kodumaiseid kaupu, teenuseid ja tarnijaid.

2. Asjaomaste hangetega seotud meetmete puhul lepinguosalised ja nende hankijad:

a) ei kohtle mõnda kohapealset tarnijat vähem soodsalt kui teisi kohapealseid tarnijaid selle välismaise kuuluvuse või omandiõiguse määra põhjal ning

b) ei diskrimineeri kohapealset tarnijat või teenuste osutajat selle alusel, et tarnitav toode või pakutav teenus pärineb teiselt lepinguosaliselt.

3. Kolmandate riikide kaupadele, teenustele ja tarnijatele avatud riigihankeid ja mis tahes tasandi avalike asutuste erihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade osas võimaldab Iraak liidu kaupadele, teenustele ja tarnijatele vähemalt sama soodsat režiimi, kui ta võimaldab mis tahes kolmanda riigi kaupadele, teenustele ja tarnijatele.

4. Kui asjaomane hange viiakse läbi elektrooniliste vahenditega, peab hankija:

a) tagama, et hanke läbiviimisel kasutatakse muu hulgas ka autentimiseks ja andmete krüptimiseks muude vabalt kättesaadavate tehnoloogiasüsteemide ja tarkvaraga koostalitlust võimaldavaid vabalt kättesaadavaid infotehnoloogiasüsteeme ja tarkvara ning

b) rakendama mehhanisme, millega tagatakse osalemistaotluste ja pakkumuste terviklus, sealhulgas fikseeritakse nende esitamise aeg ja väljastatakse selle kohta tõend, ning välistatakse neile loata juurdepääs.

5. Hankija viib asjaomase hanke läbi läbipaistvalt ja erapooletult, vältides huvide konflikte ja korruptsiooni, ning kooskõlas käesoleva peatükiga.

6. Asjaomase hanke puhul ei kohalda lepinguosaline teise lepinguosalise territooriumilt imporditavate kaupade ega tarnitavate teenuste suhtes muid päritolureegleid kui need, mida samal ajal kohaldatakse tavapärase kaubanduse raames sama lepinguosalise territooriumilt samade kaupade impordi või samade teenuste tarnete suhtes.

Artikkel 44

Hankeid käsitleva teabe avalikustamine

1. Lepinguosaline:

a) avaldab viivitamata seadused, määrused, kohtuotsused, üldised haldusotsused, õigusaktidest tulenevad standardsed lepingupunktid, millele viidatakse hanketeadetes ja -dokumentides, samuti asjaomase hanke korra ja selles tehtavad muudatused laia levikuga pidevalt kättesaadavas ametlikult määratud elektroonilises või paberipõhises meedias;

b) selgitab neid taotlusel teistele lepinguosalistele;

c) esitab käesoleva lepingu 1. lisa II liites loetelu elektroonilisest ja paberipõhisest meediast, kus ta avaldab punktis a nimetatud teabe;

d) esitab käesoleva lepingu 1. lisa III liites loetelu elektroonilisest meediast, kus ta avaldab artikli 45, artikli 47 lõikes 4 ja artikli 55 lõikes 2 nimetatud teabe.

2. Lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist viivitamata, kui muutub teda käsitlev teave käesoleva lepingu 1. lisa II ja III liites.

Artikkel 45

Teadete avaldamine

1. Asjaomaste hangete puhul avaldab hankija käesoleva lepingu 1. lisa III liites kavandatavat hanget käsitleva teate, välja arvatud artiklis 52 nimetatud asjaoludel. Selline teade sisaldab käesoleva lepingu 1. lisa IV liites nimetatud teavet. Kõnealused teated tehakse elektrooniliselt ja tasuta kättesaadavaks ühe juurdepääsupunkti kaudu.

2. Iga kavandatava hanke puhul avaldab hankija koos kavandatavat riigihanget käsitleva teatega ühes WTO keeles vabalt juurdepääsetava kokkuvõtliku teate. Kokkuvõtlik teade sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) hanke nimetus;

b) pakkumuse või hankes osalemise või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse esitamise viimane kuupäev ning

c) aadress, kust saab taotleda hankedokumente.

3. Hankijail soovitatakse avaldada tulevaste hangete plaan (edaspidi „plaanitavat hanget käsitlev teade”) võimalikult varakult iga eelarveaasta alguses. Kõnealune teade peaks sisaldama riigihanke sisu ja kavandatava hanke teate planeeritud avaldamiskuupäeva.

4. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas nimetatud hankijad võivad plaanitavat hanget käsitlevat teadet käsitada kavandatavat riigihanget käsitleva teatena, tingimusel et selles esitatakse võimalikult täielikult käesoleva lepingu 1. lisa IV liites sätestatud teave koos märkusega selle kohta, et tarnijail on võimalik teatada oma huvist hanke vastu hankijale.

Artikkel 46

Osalemistingimused

1. Hankija ei esita muid hankes osalemise tingimusi kui need, millega tagatakse, et tarnija vastab õiguslikult ja finantsiliselt hanke nõuetele ning et ta on äriliselt ja tehniliselt suutlik asjaomast hanget täitma.

2. Selgitades välja tarnija vastavust osalemise tingimustele, hankija:

a) hindab tarnija finantsilist, ärilist ja tehnilist suutlikkust vastavalt tema äritegevusele lepinguosalise hankija territooriumil ja väljaspool seda;

b) ei esita tingimust, et hankes osalemiseks peab tarnija olema eelnevalt sõlminud selle lepinguosalise hankijaga ühe või mitu lepingut või et tarnijal peab olema selle lepinguosalise territooriumil eelnevaid töökogemusi, ning

c) võib nõuda varasemat töökogemust, kui see on hanke tingimuste seisukohalt esmatähtis.

3. Tarnijate hindamisel lähtub hankija hanget käsitlevas teates või hankedokumentides eelnevalt sätestatud tingimustest.

4. Põhjuste hulka, mille alusel hankija kõrvaldab tarnija menetlusest, kuuluvad pankrot, valeandmete esitamine, mittevastavus olulistele nõuetele, eelmisest lepingust või eelmistest lepingutest tulenevate kohustuste mittetäitmine, süüdimõistmine tõsistes kuri- või väärtegudes, eksimine ametialaste käitumisreeglite vastu ja maksude mittemaksmine.

Artikkel 47

Tarnijate kvalifitseerimine

1. Kui hankija kavatseb kasutada valikulist hankemenetlust, tuleb tal:

a) kavandatava hanke teates esitada vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa IV liite punktides 1, 2, 6, 7, 10 ja 11 nimetatud teave ja kutsuda huvitatud tarnijaid esitama osalustaotlust ning

b) hiljemalt pakkumuste esitamise tähtaja alguseks esitama kvalifitseeritud tarnijaile vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa IV liite punktides 3, 4, 5, 8 ja 9 nimetatud teabe vastavalt käesoleva lepingu 1. lisa VI liite punkti 2 alapunktile b.

2. Hankija käsitab kvalifitseeritud tarnijana neid kodumaiseid tarnijaid ja teise lepinguosalise tarnijaid, kes vastavad hankes osalemise tingimustele, välja arvatud juhul, kui hankija teatab kavandatava hanke teates, et hankes lubatakse osalema vaid piiratud arv tarnijaid, ning esitab tarnijate arvu piiramise kriteeriumid.

3. Kui hankedokumente ei tehta alates lõikes 1 nimetatud teate avaldamise kuupäevast avalikult kättesaadavaks, tagab hankija, et need tehakse kõikidele lõike 2 kohaselt väljavalitud kvalifitseeritud tarnijatele kättesaadavaks üheaegselt.

4. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija võib pidada korduskasutatavat tarnijate nimekirja, kui teade, millega huvitatud isikuid kutsutakse taotlema nimekirja kandmist avaldatakse igal aastal, ning kui teade avaldatakse elektrooniliselt, tehakse see püsivalt kättesaadavaks käesoleva lepingu 1. lisa III liites nimetatud meedias. Sellises teates esitatakse käesoleva lepingu 1. lisa V liites sätestatud teave.

5. Kui korduskasutatava nimekirja kehtivusaeg on kuni kolm aastat, võib käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija lõikest 4 olenemata avaldada nimetatud lõikes osutatud teate ainult üks kord, nimelt nimekirja kehtivusaja algul, kui teates esitatakse kehtivusaeg ja teatatakse, et rohkem teateid ei avaldata.

6. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija võimaldab tarnijail esitada korduskasutatavasse nimekirja esitamise taotluse mis tahes ajal ja kannab kvalifitseeritud tarnijad nimekirja mõistlikult lühikese aja jooksul.

Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija võib teadet, milles tarnijaid kutsutakse üles taotlema korduskasutatavasse nimekirja kandmist, kasutada kavandatava hanke teatena, kui:

a) teade on avaldatud kooskõlas lõikega 4 ja selles on esitatud käesoleva lepingu 1. lisa V liite kohane teave ja võimalikult täielikult käesoleva lepingu 1. lisa IV liites nimetatud teave koos märkusega selle kohta, et teadet tuleb käsitada kavandatava hanke teatena;

b) hankija esitab temale konkreetse hanke suhtes oma huvist teatanud tarnijaile viivitamata kogu olemasoleva teabe, sealhulgas lepingu 1. lisa IV liites nimetatud muu teabe, et tarnijad saaksid kindlaks teha, kas nad on hankest huvitatud.

7. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija võib võimaldada tarnijal, kes on vastavalt lõikele 6 taotlenud korduskasutatavasse nimekirja kandmist, esitada hanke raames pakkumuse, kui hankijal jääb piisavalt aega, et kindlaks teha, kas tarnija vastab osalemistingimustele.

8. Käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija teatab osalemistaotluse või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse esitanud tarnijale viivitamata oma otsusest taotluse kohta.

9. Kui käesoleva lepingu 1. lisa I liite 2. all-lisas sätestatud hankija lükkab tagasi tarnija kvalifitseerimis- või korduskasutatavasse nimekirja kandmise taotluse, tühistab tema kvalifitseerimise või eemaldab ta korduskasutatavast nimekirjast, teavitab hankija sellest tarnijat viivitamatult ja esitab tarnija taotlusel talle oma otsuse kirjaliku põhjenduse.

Artikkel 48

Tehniline kirjeldus

1. Hankija ei koosta, võta vastu ega kohalda tehnilisi kirjeldusi ega nõua mõne vastavushindamismenetluse kasutamist, millega luuakse või võidakse luua tarbetuid tõkkeid rahvusvahelisele kaubandusele.

2. Hangitavate kaupade ja teenuste tehnilisi kirjeldusi koostades peab hankija võimaluse korral:

a) esitama tehnilises kirjelduses pigem otstarbe ja funktsionaalsed nõuded kui konstruktsiooni või välistunnused ning

b) võtma tehniliste kirjelduste aluseks rahvusvahelised või Euroopa standardid, kui need on olemas, või siseriiklikud tehnilised normid, ametlikud siseriiklikud standardid või ehituseeskirjad.

3. Kui tehnilistes kirjeldustes kasutatakse konstruktsiooni ja välistunnustega seotud näitajaid, lisab hankija võimaluse korral hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”, et näidata, et ta võtab arvesse samaväärsete kaupade ja teenuste pakkumusi, kui need selgelt vastavad hanke tingimustele.

4. Hankija ei koosta tehnilisi kirjeldusi, mis sisaldavad konkreetse kaubamärgi või kaubanime, patendi, disainilahenduse või tüübi, teatava päritolu, tootja või tarnijaga seotud nõudeid või viiteid, välja arvatud juhul, kui hankeobjekte ei ole muul viisil võimalik piisavalt täpselt või arusaadavalt kirjeldada, ja tingimusel, et hankija lisab hankedokumentidesse näiteks sõnad „või samaväärne”.

5. Hankija ei või konkurentsi piiramist põhjustaval viisil küsida ega vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada teatava hanke tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel või vastuvõtmisel selliselt isikult, kelle ärihuvid võivad olla kõnealuse hankega seotud.

6. Lepinguosalised ja nende hankijad võivad kooskõlas käesoleva artikliga koostada, võtta vastu ja kohalda tehnilisi kirjeldusi, millega kaitstakse loodusvarasid ja keskkonda.

Artikkel 49

Hankedokumendid

1. Hankija valmistab tarnijaile ette hankedokumendid, mis sisaldavad kogu asjakohaste pakkumuste koostamiseks ja esitamiseks vajalikku teavet. Dokumentides esitatakse käesoleva lepingu 1. lisa VIII liites nimetatud punktide täielik kirjeldus, kui seda ei esitatud kavandatavat hanget käsitlevas teates.

2. Hankija esitab hankes osalevale tarnijale hankedokumendid viivitamata ja vastab kiiresti hankes osaleva tarnija esitatud mõistlikele hanget käsitlevatele teabepäringutele, tingimusel et selline teave ei anna tarnijale eeliseid teiste hankes osalejate suhtes.

3. Kui enne lepingu sõlmimist hankija muudab kavandatavat hanget käsitlevas teates või osalevaile tarnijaile hankedokumentides esitatud kriteeriume või nõudeid, või muudab teadet või hankedokumente, teatab ta kirjalikult kõikidest muudatustest või saadab muudetud või uuendatud teate või hankedokumendid:

a) kõikidele teabe muutmise ajal hankes osalevaile tarnijaile, kui need on teada, või esitab muudatused samal viisil kui algse teabe esitamisel, ning

b) piisavalt varakult, et tarnijad saaksid vastavalt vajadusele pakkumusi muuta või need uuesti esitada.

Artikkel 50

Tähtajad

Hankija jätab oma põhjendatud vajadustele vastavalt tarnijaile piisavalt aega osalemistaotluste ja asjakohaste pakkumuste ettevalmistamiseks ja esitamiseks, arvestades seejuures muu hulgas hanke laadi ja keerulisust, allhangete eeldatavat mahtu ning juhul, kui pakkumusi ei saa esitada elektrooniliste vahenditega, siis ka pakkumuse kodu- ja välismaalt edastamiseks kuluvat aega. Sellised tähtajad ja nende võimalikud pikendused peavad olema kõikidele huvitatud või osalevatele tarnijatele ühesugused. Tähtajad on sätestatud käesoleva lepingu 1. lisa VI liites.

Artikkel 51

Läbirääkimised

1. Lepinguosaline võib sätestada, et tema hankijad peavad läbirääkimisi:

a) seoses hangetega, mille puhul nad on näidanud sellist kavatsust kavandatud riigihanget käsitlevas teates, või

b) kui hindamisel ilmneb, et ükski pakkumus ei ole teadetes või hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumide kohaselt selgelt kõige soodsam.

2. Hankija:

a) tagab, et läbirääkimistel osalevate tarnijate kõrvalejätmine toimub teates või hankedokumentides sätestatud kriteeriumide kohaselt, ning

b) määrab pärast läbirääkimiste lõppu allesjäänud tarnijatele ühise tähtpäeva uute või muudetud pakkumuste esitamiseks.

Artikkel 52

Piiratud hange

Hankija võib korraldada piiratud hanke ja mitte kohaldada artikleid 45–47, 49–51, 53 ja 54 vaid järgmistel tingimustel:

a) kui: i) ükski tarnija ei esitanud pakkumust ega osavõtutaotlust; ii) ei esitatud hankedokumentide olulistele nõuetele vastavaid pakkumusi; iii) ükski tarnija ei vastanud osalemistingimustele või iv) esitatud pakkumused kajastasid konkurentide kokkulepet, ning eeldusel, et hankedokumente ei oldud oluliselt muudetud;

b) kui kaupu või teenuseid saab tarnida ainult konkreetne tarnija ja muud samasugused arvestatavad kaubad või teenused puuduvad, sest hangitakse kunstiteost, patentide, autoriõiguste ja muude ainuõiguste tõttu või seetõttu, et tehnilistel põhjustel puudub konkurents;

c) niisuguste kaupade või teenuste lisatarne korral algse tarnija poolt, mis ei olnud esialgse hanke objekt, kui tarnija vahetus: i) ei ole võimalik majanduslikel ja tehnilistel põhjustel, mis tulenevad näiteks olemasolevate seadmete, tarkvara, teenuste ja paigaldiste vahetatavus- ja koostalitlusnõudest, ning ii) põhjustaks hankijale olulist ebamugavust või topeltkulusid;

d) see on hankijale ettenägematute ja kiireloomulisuste sündmuste tõttu hädavajalik juhul, kui tooteid või teenuseid ei olnud avatud või valikulise hankemenetluse abil võimalik saada õigeks ajaks;

e) tooraineturult ostetavate kaupade korral;

f) kui hankija hangib prototüüpi või esimest toodet või teenust, mis on välja töötatud tema tellimusel teatava teadusuuringut, katsetus-, uurimis- või esialgset arendustööd käsitleva lepingu alusel ja selle raames;

g) ostude korral, mis tehakse erakorralisest realiseerimisest, näiteks likvideerimisest või pankrotist tulenevatel üksnes lühiajaliselt kehtivatel eriti soodsatel tingimustel, mitte aga tavaliste ostude korral tavapärastelt tarnijatelt, ning

h) ideekonkursi võitjaga sõlmitavate lepingute korral, kui konkursi korraldus vastas käesoleva peatüki põhimõtetele ja konkursil osalejaid hindas sõltumatu komisjon eesmärgiga selgitada välja võitja, kellega sõlmitakse leping.

Artikkel 53

Elektroonilised oksjonid

Kui hankija kavatseb asjaomase hanke läbi viia elektroonilise oksjonina, esitab ta igale osalejale enne elektroonilise oksjoni algust:

a) teabe automaatse hindamismeetodi kohta, mida kasutatakse pakkumuste pingerea koostamiseks ja muutmiseks oksjoni käigus, sealhulgas hankedokumentides sätestatud hindamiskriteeriumidele vastava matemaatilise valemi;

b) pakkumuse elementide esialgse hinnangu, kui leping sõlmitakse kõige soodsama pakkumuse tegijaga, ning

c) muu teabe oksjoni läbiviimise kohta.

Artikkel 54

Pakkumuste läbivaatamine ja lepingute sõlmimise otsustamine

1. Hankija võtab pakkumused vastu, avab need ja vaatab läbi menetluste kohaselt, mis tagavad hankemenetluse läbipaistvuse ja erapooletuse ning säilitavad pakkumuste konfidentsiaalsuse.

2. Hankija ei karista ühtegi tarnijat selle eest, et tema pakkumus saadi kätte pärast pakkumuste esitamise tähtaega, kui hilinemine on tingitud üksnes hankija tehtud veast.

3. Kui hankija pakub ühele tarnijale võimalust parandada pakkumuste avamise ja lepingute sõlmimise otsustamise vahelisel ajal tahtmatud vormivead, tuleb tal sama võimalust pakkuda kõikidele osalevatele tarnijatele.

4. Pakkumuse arvesse võtmiseks peab pakkumus olema tehtud kirjalikult ja vastama avamise ajal teadetes ja hankedokumentides sätestatud olulistele nõuetele ning pärinema tarnijalt, kes vastab osalemistingimustele.

5. Välja arvatud juhul, kui hankija jõuab järeldusele, et lepingu sõlmimine ei ole avalikes huvides, sõlmib ta lepingu tarnijaga, kes hankija hinnangul on suuteline täitma lepingutingimusi ja kes ainuüksi teadetes ja hankedokumentides sätestatud lepingutingimuste kohaselt on esitanud soodsaima pakkumuse või parima hinna, kui hind on ainus kriteerium.

6. Kui hankijale esitatakse pakkumus, mille hind on teiste pakkumustega võrreldes oluliselt madalam, võib ta kontrollida, kas tarnija vastab osalemistingimustele ja on suuteline lepingutingimusi täitma.

7. Hankija ei tee valikuid, tühista hanget ega muuda sõlmitud lepinguid viisil, mis ei ole kooskõlas käesolevast lepingust tulenevate kohustustega.

Artikkel 55

Hanketeabe läbipaistvus

1. Hankija teavitab osalevaid tarnijaid viivitamata ja taotluse korral kirjalikult sellest, kelle ta on kuulutanud hanke võitjaks. Kooskõlas artikli 56 lõigetega 2 ja 3 esitab hankija hanke kaotanud osaleja taotlusel talle selgituse, miks ei valitud tema pakkumust ja millised olid võitnud pakkumuse eelised.

2. Hankija avaldab hiljemalt 72 päeva pärast iga käesoleva peatükiga hõlmatud lepingu sõlmimist teate III liites loetletud asjakohase paber- või elektroonilise meedia kaudu. Kui kasutatakse üksnes elektroonilist meediat, peab teave jääma mõistlikuks ajaks vabalt kättesaadavaks. Teates esitatakse vähemalt käesoleva lepingu 1. lisa VII liites nimetatud teave.

Artikkel 56

Teabe avaldamine

1. Teise lepinguosalise taotlusel annab lepinguosaline viivitamata teavet, mis võimaldab kindlaks teha, kas hange viidi läbi õiglaselt, erapooletult ja käesoleva peatüki kohaselt, sealhulgas teabe võitnud pakkumuse omaduste ja suhteliste eeliste kohta. Juhul kui kõnealuse teabe avalikustamine võib mõjutada tulevasi hankeid, ei avalda selle saanud lepinguosaline seda teistele tarnijatele muidu, kui ainult pärast nõupidamist teabe esitanud lepinguosalisega ja tema nõusolekul.

2. Olenemata käesoleva peatüki muudest sätetest ei anna lepinguosaline ega tema hankijad tarnijatele teavet, mis võiks mõjutada tarnijatevahelist konkurentsi.

3. Käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et lepinguosaline ja tema hankija, ametiasutus ja järelevalveasutus peaksid avaldama konfidentsiaalset teavet ka juhul, kui see võib kahjustada õiguskorda, õiglast konkurentsi tarnijate vahel, kahjustada konkreetsete isikute õigustatud ärihuve, sealhulgas nende intellektuaalset omandit või olla muul viisil vastuolus üldiste huvidega.

Artikkel 57

Siseriiklik läbivaatamise kord

1. Lepinguosalised kehtestavad kiire, tõhusa, läbipaistva ja mittediskrimineeriva haldus- või kohtuliku läbivaatamismenetluse, mille abil tarnija võib vaidlustada:

a) käesoleva peatüki sätete rikkumise või

b) meetmed, mille lepinguosaline on võtnud käesoleva peatüki rakendamiseks, juhul kui tarnijal ei ole lepinguosalise siseriiklike õigusaktide kohaselt õigust käesoleva peatüki sätete rikkumist otseselt vaidlustada,

seoses asjaomase hankega, mille suhtes tarnijal on või oli huvi. Vaidlustamise kord on kirjalik ja see tehakse üldiselt kättesaadavaks.

2. Kui tarnija, kellel on või oli huvi asjaomase hanke suhtes, esitab kaebuse lõikes 1 nimetatud rikkumise või tegematajätmise kohta, soovitab lepinguosaline oma tarnijal ja hankijal leida lahendus omavahelise konsultatsiooni teel. Hankija vaatab niisugused kaebused läbi erapooletult ja kiiresti ning nii, et see ei mõjuta tarnija osalemist käimasolevates ega tulevikus toimuvates hangetes ega tema õigust taotleda parandusmeetmete võtmist haldus- või kohtuliku läbivaatamismenetluse kaudu.

3. Igale tarnijale võimaldatakse vaide ettevalmistamiseks ja esitamiseks piisav aeg kestusega vähemalt kümme päeva alates hetkest, mil tarnija sai või oleks pidanud saama teada vaide aluseks olevast asjaolust.

4. Selleks asutavad või määravad lepinguosalised vähemalt ühe tema hankijast sõltumatu ja erapooletu haldus- või õigusasutuse, mis võtab vastu ja vaatab läbi tarnijate vaided seoses asjaomase hankega.

5. Kui vaide vaatab esimesena läbi muu kui lõikes 4 osutatud asutus, tagab lepinguosaline, et tarnijal on võimalik tema otsus edasi kaevata erapooletule haldus- või kohtuasutusele, kes ei sõltu hankijast, kelle hanget ta vaidlustab. Läbivaatav organ, kes ei ole kohus, kuulub kohtu kontrolli alla või tal on menetlused, millega tagatakse, et:

a) hankija vastab vaidele kirjalikult ja esitab läbivaatavale asutusele vajalikud dokumendid;

b) menetlusosalistel on õigus ärakuulamisele enne, kui läbivaatav organ langetab vaidluses otsuse;

c) menetlusosalistel on õigus võtta endale esindaja ja saatja;

d) menetlusosalistel on õigus osaleda kõikides menetlustes;

e) menetlusosalistel on õigus taotleda avalikku menetlust ja kutsuda tunnistajaid ning

f) tarnija esitatud vaidlusküsimuses tehtavad otsused ja soovitused on kirjalikud ning iga otsuse ja soovituse kohta esitatakse põhjendus.

6. Lepinguosalised kehtestavad või täiendavad menetlusi, mille kohaselt:

a) võetakse kiiresti ajutisi meetmeid, et tarnijal oleks võimalik hankes osaleda. Sellised ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlusega võib ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikud huvid. Meetmete võtmata jätmist põhjendatakse kirjalikult ning

b) juhul, kui läbivaatav organ tuvastab lõikes 1 nimetatud rikkumise või tegematajätmise, võetakse parandusmeetmed või korvatakse tekkinud kahju, mida võib piirata pakkumuse ettevalmistus- või vaidlustamiskuludega või mõlemaga.

Artikkel 58

Täiendavad läbirääkimised

1. Lepinguosalised vaatavad käesoleva peatüki toimimise ja hangete turgude kahepoolse avamise läbi igal aastal. Hiljemalt üks aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi käesoleva lepingu 1. lisa I liite 1. ja 2. all-lisas sätestatud asjaomaste hankijate nimekirja täiendamiseks.

2. WTO kaubanduskokkuleppega ühinemiseks peetavate läbirääkimiste raames kinnitab Iraak oma soovi ühineda mitmepoolse riigihankeid käsitleva lepinguga.

Artikkel 59

Ebasümmeetriline režiim ja üleminekumeetmed

Iraagi arengu-, finants- ja kaubandusvajadustest lähtudes võimaldatakse talle järgmisi üleminekumeetmeid: Iraak võib kehtestada eelishinnaprogrammi, kehtestades täielikult Iraagi päritolu tarnijaile 5 % hinnasoodustuse kaupade ja teenuste ning 10 % hinnasoodustuse ehitustööde puhul.

Eelishinnaprogramm lõpetatakse järk-järgult kümne aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

III peatükk

Intellektuaalomandi kaitse

Artikkel 60

Kohustuste laad ja kohaldamisala

1. Kooskõlas käesoleva artikli ja käesoleva lepingu 2. lisaga võtab Iraak viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist vastu õigusaktid, millega tagatakse rahvusvaheliste normide kohane piisav ja tõhus intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kooskõlas kehtivate rahvusvaheliste normide, sealhulgas WTO asutamislepingu 1C lisas sisalduva intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (edaspidi „TRIPS-leping”), ning kehtestab tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist ühineb Iraak käesoleva lepingu 2. lisa punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid nende konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt tegelikult kohaldavad.

3. Viie aasta jooksul pärast lepingu jõustumist viib Iraak oma õigusaktid vastavusse käesoleva lepingu 3. lisa punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osaliseks on üks liikmesriik või mitu liikmesriiki või mida üks liikmesriik või mitu liikmesriiki nende konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt tegelikult kohaldab.

4. Lepinguosalised jälgivad korrapäraselt käesoleva artikli ja 2. lisa rakendamist. Kui õigusaktide väljatöötamise või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist alustavad lepinguosalised läbirääkimisi intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate sätete täpsustamiseks.

5. Lepinguosaline kohtleb teise lepinguosalise kodanikke intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste küsimustes vähemalt sama soodsalt kui oma kodanikke, välja arvatud juhtudel, mis on sätestatud käesoleva lepingu 2. lisasse kantud või sellesse tulevikus kantavates rahvusvahelistes õigusaktides alates hetkest, mil lepinguosaline niisuguse õigusakti ratifitseerib.

6. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtleb Iraak liidu ettevõtteid ja kodanikke seoses intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamise ja kaitsmisega vähemalt sama soodsalt kui mis tahes kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel.

VI JAGU

Vaidluste lahendamine

I peatükk

Eesmärk ja reguleerimisala

Artikkel 61

Eesmärk

Käesoleva jao eesmärk on hoida ära ja lahendada lepinguosaliste vahelisi vaidlusi, otsides mõlemat lepinguosalist rahuldavaid lahendusi.

Artikkel 62

Reguleerimisala

Käesolevat jagu kohaldatakse kõikide vaidluste suhtes, mis tekivad käesoleva lepingu II jaotise tõlgendamisel ja kohaldamisel, kui ei ole selgelt sätestatud teisiti.

II peatükk

Konsultatsioonid

Artikkel 63

Konsultatsioonid

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik artiklis 62 osutatud sätete tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused omavahel heauskselt konsulteerides, et jõuda kiire, õiglase ja mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni.

2. Lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele kirjaliku konsultatsioonitaotluse, saates kirja koostöökomiteele ning märkides kirjas, milline meede on kõne all ning milliseid artiklis 62 osutatud sätteid tuleb tema hinnangul kohaldada.

3. Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva ja need toimuvad selle lepinguosalise territooriumil, kelle vastu kaebus esitati, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 30 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui mõlemad lepinguosalised on nõus konsultatsioone jätkama. Konsultatsioonide käigus avaldatud teave on konfidentsiaalne.

4. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kiiresti riknevate ja hooajaliste kaupadega seoses, toimuvad 15 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast ning need loetakse lõppenuks 15 päeva möödumisel taotluse esitamise kuupäevast.

5. Kui konsultatsioone ei peeta lõikes 3 või lõikes 4 nimetatud tähtaja jooksul või kui konsultatsioonide lõppedes ei ole jõutud mõlemat lepinguosalist rahuldava kokkuleppeni, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist vastavalt artiklile 64.

III peatükk

Vaidluste lahendamise kord

Artikkel 64

Vahekohtumenetluse algatamine

1. Kui lepinguosalised ei ole suutnud vaidlust lahendada artiklis 63 sätestatud konsultatsioonide teel, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda vahekohtu moodustamist.

2. Vahekohtu moodustamise taotlus esitatakse kirjalikult lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning koostöökomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline märgib oma taotluses viisil, mis annab kaebusele õigusliku aluse, milline konkreetne meede on kõne all, ja selgitab, mil viisil see meede rikub artiklis 62 osutatud sätteid.

Artikkel 65

Vahekohtu moodustamine

1. Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust.

2. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisu kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise taotluse esitamist koostöökomiteele.

3. Kui lepinguosalised ei suuda lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele jõuda, võib lepinguosaline taotleda, et koostöökomitee eesistuja või tema esindaja valiks kõik kolm kohtunikku loosi teel artikli 78 kohaselt koostatud nimekirjast, valides ühe kohtuniku kaebuse esitanud lepinguosalise soovitatud isikute seast, ühe selle lepinguosalise soovitatud isikute seast, kelle vastu kaebus esitati, ja ühe kohtuniku isikute hulgast, keda lepinguosalised sooviksid vahekohtu esimeheks. Kui lepinguosalised saavutavad kokkuleppe ühe või mitme vahekohtuniku valikul, valitakse vahekohtu ülejäänud liikmed eespool kirjeldatud menetluse teel.

4. Koostöökomitee eesistuja või tema esindaja valib vahekohtunikud mõlema lepinguosalise esindajate juuresolekul viie päeva jooksul pärast kummaltki lepinguosaliselt lõikes 3 osutatud taotluse saamist.

5. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil kolm vahekohtunikku on valitud.

6. Kui lõikes 3 sätestatud taotluse esitamise ajaks ei ole ühtegi artiklis 78 ettenähtud nimekirja koostatud, valitakse kolm vahekohtunikku loosi teel ühe või mõlema lepinguosalise varem ametlikult esitatud isikute seast.

Artikkel 66

Vahekohtu vahearuanne

Hiljemalt 90 päeva pärast vahekohtu moodustamist edastab vahekohus lepinguosalistele vahearuande, mis sisaldab tuvastatud asjaolusid, asjakohaste sätete kohaldatavust ning vahekohtu otsuste ja soovituste põhjendusi. Lepinguosalised võivad 15 päeva jooksul pärast vahearuande edastamist esitada vahekohtule kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Vahekohtu lõppotsuses põhjendatakse piisavas ulatuses vaheläbivaatamise käigus esitatud väiteid ja selles vastatakse selgelt mõlema lepinguosalise küsimustele ja tähelepanekutele.

Artikkel 67

Vahekohtu otsus

1. Vahekohus teeb oma otsuse lepinguosalistele ning koostöökomiteele teatavaks 120 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, teavitab vahekohtu esimees sellest kirjalikult lepinguosalisi ja koostöökomiteed, nimetades viivituse põhjused ning kuupäeva, mil vahekohus kavatseb oma töö lõpetada. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 150 päeva alates vahekohtu moodustamise kuupäevast.

2. Kiireloomulistel juhtumitel, sealhulgas kergesti riknevate või hooajakaupade puhul, teeb vahekohus kõik võimaliku, et teha oma otsus teatavaks 60 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamise kuupäevast. Mingil juhul ei või otsuse teatavaks tegemine võtta rohkem kui 75 päeva alates vahekohtu moodustamisest. Kui tegemist on kiireloomulise juhtumiga, võib vahekohus teha 10 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist eelotsuse.

Artikkel 68

Vahekohtu otsuse täitmine

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vahekohtu otsuse heauskne täitmine, ja püüavad selle täitmise tähtajas kokkuleppele jõuda.

Artikkel 69

Otsuse täitmise mõistlik tähtaeg

1. Hiljemalt 30 päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist lepinguosalistele teatab lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele, kui kiiresti ta otsust täita suudab (edaspidi „mõistlik tähtaeg”), juhul kui otsust ei ole võimalik täita kohe.

2. Kui lepinguosalised ei suuda vahekohtu otsuse täitmiseks mõistlikku tähtaega kokku leppida, võib kaebuse esitanud lepinguosaline 20 päeva jooksul pärast lõike 1 kohast teatavakstegemist selle lepinguosalise poolt, kelle vastu kaebus esitati, esitada vahekohtule kirjaliku taotluse mõistliku tähtaja kindlaksmääramiseks. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt teist lepinguosalist ning koostöökomiteed. Vahekohus edastab oma otsuse lepinguosalistele ning koostöökomiteele 20 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 35 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

4. Mõistlikku tähtaega võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada.

Artikkel 70

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teatab kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele enne mõistliku tähtaja möödumist kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest.

2. Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele lõike 1 kohaselt teavitatud meetme olemasolus või selle kokkusobivuses artiklis 62 osutatud sätetega, võib kaebuse esitanud lepinguosaline kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotluses tuleb ära märkida vaidlusalune meede ja selgitada, mil viisil on see meede vastuolus artiklis 62 osutatud sätetega. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus esitab oma otsuse 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

Artikkel 71

Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral

1. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei teata enne mõistliku tähtaja möödumist mitte ühestki vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmest või kui artikli 70 lõike 1 kohaselt teatatud meede ei ole vahekohtu otsuse kohaselt kooskõlas lepinguosalise artiklis 62 osutatud sätetest tulenevate kohustustega, pakub ta kaebuse esitanud lepinguosalise taotlusel ajutist hüvitist.

2. Kui hüvitise küsimuses ei jõuta kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast mõistliku tähtaja lõppu või pärast artikli 70 kohaselt tehtud vahekohtu otsust (mille kohaselt otsuse täitmiseks võetud meede ei ole kooskõlas artiklis 62 osutatud sätetega), on kaebuse esitanud lepinguosalisel õigus peatada artiklis 62 osutatud sätetest tulenevate kohustuste täitmine rikkumisega põhjustatud tühistamise või vähendamisega võrdväärses ulatuses, teatades sellest lepinguosalisele, kelle vastu kaebus esitati, ning koostöökomiteele. Kaebuse esitanud lepinguosaline võib peatada kohustuste täitmise 10 päeva pärast teatamise kuupäeva, kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, ei ole taotlenud lõike 3 kohase vahekohtumenetluse algatamist.

3. Kui lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, on arvamusel, et kohustuste täitmise peatamise ulatus ei ole võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, võib ta kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotlusest teatatakse kaebuse esitanud lepinguosalisele ja koostöökomiteele enne lõikes 2 osutatud 10-päevase tähtaja möödumist. Algne vahekohus teeb oma otsuse kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta lepinguosalistele ja koostöökomiteele teatavaks 30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva. Kohustuste täitmist ei peatata enne, kui algne vahekohus on oma otsuse teatavaks teinud, ja peatamine peab olema kooskõlas vahekohtu otsusega.

4. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 45 päeva jooksul pärast lõikes 3 osutatud taotluse esitamist.

5. Kohustuste täitmise peatamine peab olema ajutine ning seda kohaldatakse üksnes seni, kuni artiklis 62 osutatud sätteid rikkuvad meetmed on tühistatud või muudatuste abil kõnealuste sätetega kooskõlla viidud vastavalt artiklile 72 või kuni lepinguosalised on vaidluse lahendamise suhtes kokku leppinud.

Artikkel 72

Vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmete kontrollimine pärast kohustuste täitmise peatamist

1. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, teavitab kaebuse esitanud lepinguosalist ja koostöökomiteed kõikidest vahekohtu otsuse täitmiseks võetud meetmetest ja taotleb, et kaebuse esitanud lepinguosaline alustaks taas kohustuste täitmist.

2. Kui lepinguosalised ei saavuta kokkulepet teatavakstehtud meetme kokkusobivuses artiklis 62 osutatud sätetega 30 päeva jooksul pärast teavitamist, võib kaebuse esitanud lepinguosaline taotleda kirjalikult algselt vahekohtult otsuse tegemist. Taotlusest tuleb teavitada samaaegselt seda lepinguosalist, kes kaebuse esitas, ning koostöökomiteed. Vahekohtu otsus tehakse lepinguosalistele ning koostöökomiteele teatavaks 45 päeva jooksul pärast taotluse esitamist. Kui vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on kooskõlas artiklis 62 osutatud sätetega, tuleb kohustuste täitmise peatamine lõpetada.

3. Kui algse vahekohtu liikmed või mõni selle liikmetest ei saa taas kokkukutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse artiklis 65 sätestatud menetlust. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks 60 päeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud taotluse esitamist.

Artikkel 73

Mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus

Lepinguosalised võivad mis tahes ajal leida käesolevas jaos käsitletud vaidlusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Nad teatavad sellisest lahendusest koostöökomiteele ja vahekohtule. Mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduseni jõudmisest teavitamisel lõpetab vahekohus oma töö ja menetlus lõpetatakse.

Artikkel 74

Kodukord

1. Käesoleva jao kohast vaidluste lahendamise korda reguleerib koostöökomitee vastuvõetav kodukord ja toimimisjuhend.

2. Lepinguosalised võivad kodukorda ja toimimisjuhendit oma otsusega muuta.

3. Vahekohtu istungid on kooskõlas kodukorraga avalikud.

Artikkel 75

Teave ja tehniline nõustamine

Vahekohus võib lepinguosalise taotluse korral või omal algatusel hankida teavet mis tahes allikast, mida ta peab vahekohtumenetluse jaoks sobivaks, sealhulgas vaidlusse kaasatud lepinguosaliselt. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda vajalikuks. Kogu sel viisil saadud teave tuleb edastada mõlemale lepinguosalisele, kes võivad esitada märkusi. Lepinguosaliste territooriumil asutatud huvitatud füüsilistel või juriidilistel isikutel on vastavalt kodukorrale õigus esitada vahekohtule amicus curiae kokkuvõtteid.

Artikkel 76

Tõlgendamisreeglid

Vahekohus tõlgendab artiklis 62 osutatud sätteid vastavalt rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavadele, sh rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioonile. Vahekohtu otsustega ei saa suurendada ega vähendada artiklis 62 osutatud sätetes ette nähtud õigusi ja kohustusi.

Artikkel 77

Vahekohtu otsused

1. Vahekohus püüab teha kõik otsused ühehäälselt. Kui ühehäälset otsust ei suudeta teha, otsustatakse arutatav küsimus häälteenamusega. Vahekohtunike eriarvamusi ei avaldata.

2. Vahekohtu otsus on lepinguosalistele siduv, kuid sellega ei looda füüsilistele ja juriidilistele isikutele õigusi ega kohustusi. Otsuses esitatakse tuvastatud asjaolud, lepingu asjakohaste sätete kohaldatavus ja vahekohtu järelduste põhjendused. Koostöökomitee teeb vahekohtu otsused tervikuna üldsusele kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui ta otsustab seda äriteabe konfidentsiaalsuse tagamise huvides mitte teha.

IV peatükk

Üldsätted

Artikkel 78

Vahekohtunike nimekiri

1. Koostöökomitee koostab hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist nimekirja vähemalt 15 isikust, kes soovivad ja saavad vahekohtuniku ülesannet täita. Kumbki lepinguosaline valib vahekohtuniku kohale viis isikut. Lisaks valib kumbki lepinguosaline viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes täidavad vahekohtu esimehe kohuseid. Koostöökomitee tagab, et nimekiri on alati täielik.

2. Vahekohtunikel on õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema sõltumatud ja täitma oma ülesandeid üksikisikuna, ei tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ega olla seotud kummagi lepinguosalise valitsusega ning peavad järgima toimimisjuhendit.

Artikkel 79

Seosed WTO kohustustega

1. Kuni Iraagi ühinemiseni WTOga lähtub vahekohus oma otsustes artiklis 62 osutatud sätte kohta, mida väidetavalt rikutakse ning mis sisaldab või osutab WTO asutamislepingu sättele, tõlgendusest, mis on täielikult kooskõlas WTO vaidluste lahendamise organi asjaomaste otsustega.

2. Alates Iraagi ühinemisest WTOga kohaldatakse lõikeid 3–6.

3. Käesoleva jao vaidluste lahendamise sätted ei piira tegutsemist WTO raames, sealhulgas vaidluste lahendamist.

4. Kui lepinguosaline on teatava meetme suhtes algatanud vaidluse lahendamise menetluse kas käesoleva lepingu artikli 64 lõike 1 või WTO asutamislepingu alusel, ei saa ta enne selle menetluse lõppemist algatada sama meetme suhtes vaidluse lahendamise menetlust teise lepingu alusel. Kui küsimus on kohustuses, mis on ühesugune nii lepingu kui ka WTO asutamislepingu alusel, ei taotle lepinguosaline hüvitist sellise kohustuse rikkumise eest mõlema lepingu alusel. Juhul kui vaidluste lahendamise menetlus on algatatud, ei esita lepinguosaline taotlust hüvitise saamiseks teisele foorumile sellise kohustuse rikkumise eest, mis on identne teises lepingus sätestatud kohustusega, välja arvatud juhul, kui valitud foorum ei suuda menetluslikel või juriidilistel põhjustel kõnealuse kohustuse rikkumise kohta otsust langetada.

5. Lõike 4 kohaldamisel lähtutakse järgmisest:

a) WTO asutamislepingu kohase vaidluse lahendamise menetlus peetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohase vahekohtu loomiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vaidluste lahendamise organ võtab vastu vahekohtu aruande ja olenevalt asjaoludest apellatsioonikogu aurande vastavalt WTO vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artiklile 16 ja artikli 17 lõikele 14;

b) käesoleva jao kohase vaidluse lahendamise menetlus peetakse algatatuks lepinguosalise taotlusega artikli 64 lõike 1 kohase vahekohtu moodustamiseks ja see peetakse lõpetatuks, kui vahekohus teeb oma otsuse teatavaks lepinguosalistele ning koostöökomiteele vastavalt artiklile 67.

6. Käesolevas jaos sätestatu ei takista lepinguosalist peatamast kohustuste täitmist WTO vaidluste lahendamise organi loal. WTO asutamislepingule ei saa tugineda, et takistada lepinguosalisel peatada käesoleva lepingu II jaotise kohaste kohustuste täitmist.

Artikkel 80

Tähtajad

1. Kõiki käesolevas jaos sätestatud tähtaegu, sealhulgas vahekohtu otsuste teatavakstegemise tähtaegu, arvestatakse kalendripäevades alates viidatud toimingule või sündmusele järgnevast päevast.

2. Käesolevas jaos sätestatud tähtaegu võib pikendada lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

III JAOTIS

KOOSTÖÖVALDKONNAD

Artikkel 81

Finants- ja tehniline abi

1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Iraak liidult finants- ja tehnilist abi rahalise toetusena, mida antakse Iraagi majanduse ja poliitilise ümberkorraldamise kiirendamiseks.

2. Nimetatud abi antakse liidu majanduskoostöö raames vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu asjakohastele määrustele.

Liidu rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette sihtprogrammis, mis kajastab lepinguosaliste vahel kokkulepitavaid prioriteete, võttes arvesse Iraagi arenguvajadusi ja -strateegiaid, iga valdkonna suutlikkust abi vastu võtta ja reformide edukust.

3. Lepinguosalised tagavad, et liidu tehnilise abi andmisel võetakse arvesse muudest allikatest antavat abi. Liidu arengukoostöö poliitika ja tema rahvusvaheline tegevus lähtub ÜRO aastatuhande arengueesmärkidest ning ÜRO ja muude asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide peamistest arengueesmärkidest ja põhimõtetest. Liidu arengupoliitika elluviimisel võetakse igakülgselt arvesse abi tulemuslikkuse põhimõtteid, sealhulgas 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni ja Accra tegevuskava.

4. Tehnilist ja finantsabi saav lepinguosaline vastab viivitamata teise lepinguosalise pädevate ametiasutuste esitatavatele halduskoostöö taotlustele liidu abiga seotud pettuse ja eeskirjade eiramisega võitlemiseks, ilma et see piiraks vastastikust õigusabi käsitlevate sätete kohaldamist.

5. Iraagi valitsus nimetab pettusevastase võitluse kontaktpunkti. Kontaktpunkt tagab tulemuslikku koostöö tegemise liidu institutsioonide ja organitega, sealhulgas Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Pettusevastase Ametiga, eriti auditi- ja kontrollimeetmete rakendamise liidu finantshuvide kaitsmiseks.

Artikkel 82

Koostöö sotsiaalvaldkonna ja inimarengu nimel

Selle koostöö eesmärk on tugevdada üleilmastumise sotsiaalset mõõdet, arvestades, et sotsiaalne ja majandusareng ning keskkonda säästev areng on omavahel seotud. Koostöö raames rõhutatakse vaesuse vähendamise, kõikide inimeste, sealhulgas kaitsetute rühmade ja kodust lahkuma sunnitud inimeste inimõiguste ja põhivabaduste kaitse ning peamiste tervise, haridus- ja tööhõivevajaduste rahuldamise tähtsust. Neis valdkondades tehakse koostööd eeskätt suutlikkuse suurendamiseks ja institutsioonide arendamiseks vastavalt kaasatuse, hea valitsemistava järgimise ning usaldusväärse ja läbipaistva haldamise põhimõtetele.

Artikkel 83

Haridus, koolitus ja noored

1. Lepinguosalised edendavad olemasolevate vahendite piires vastastikku kasulikku koostööd hariduse, koolituse ja noorsoo valdkonnas ja edendavad soolist võrdõiguslikkust.

2. Eriti aitavad lepinguosalised kaasa teabe, oskusteabe, üliõpilaste, teadlaste, tehniliste ressursside, noorte, sealhulgas noortöötajate vahetusele ning suutlikkuse suurendamisele, kasutades ära kummagi lepinguosalise olemasolevaid koostööprogramme ning tuginedes nende kogemusele selles valdkonnas.

3. Haridussüsteemi kvaliteedi tõstmiseks ja selle rahvusvaheliste sidemete tugevdamiseks tihendavad lepinguosalised kõrgkoolide koostööd näiteks Erasmus Munduse programmi raames.

Artikkel 84

Tööhõive ja sotsiaalareng

1. Lepinguosalised lepivad kokku süvendada koostööd tööhõive ja sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas koostööd sotsiaalse ühtekuuluvuse, inimväärse töö, töötervishoiu ja tööohutuse, tööõiguse, sotsiaalse dialoogi, inimressursside arendamise ja soolise võrdõiguslikkuse vallas, et edendada täielikku ja tootlikku tööhõivet ja inimväärset tööd, mis on säästva arengu ja vaesuse vähendamise põhitingimuseks.

2. Lepinguosalised kinnitavad oma kohustust edendada ja rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja sotsiaalnorme. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse ka asjakohaste mitmepoolsete sotsiaal- ja tööküsimusi käsitlevate lepingute rakendamist.

3. Koostöövormide hulka võib kuuluda vastastikku kokkulepitud eriprogramme ja -projekte, dialoogi, suutlikkuse suurendamist ning kahe- ja mitmepoolset koostööd ja algatusi ühist huvi pakkuvates küsimustes.

4. Lepinguosalised kaasavad dialoogi ja koostöösse sotsiaalpartnereid ja muid sidusrühmi.

Artikkel 85

Kodanikuühiskond

Lepinguosalised tunnistavad kodanikuühiskonna, eelkõige kõrgkoolide ja mõttekodade rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohasesse dialoogi ja koostööprotsessi ning lepivad kokku, et edendavad tulemuslikku dialoogi kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja nende tõhusat osalust.

Artikkel 86

Inimõigused

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd inimõiguste edendamise ja tõhusa kaitse alal, sealhulgas ratifitseerides ja rakendades rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid õigusakte, osutades tehnilist abi, pakkudes koolitust ja suurendades suutlikkust. Lepinguosalised on teadlikud sellest, et koostöö ja arenguprogrammide mõju jääb väikeseks, kui nende puhul ei kaitsta, edendata ega järgita inimõigusi.

2. Inimõiguste alane koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:

a) inimõigustega tegelevate valitsusasutuste ja valdkonnas töötavate valitsusväliste organisatsioonide tugevdamine;

b) inimõiguste ja sellealase hariduse edendamine üleriigilisel ja kohalikul tasandil, eriti avaliku halduse, kohtu- ja õiguskaitseasutustes, et suurendada naiste ja laste õigusi;

c) rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusi käsitlevatele õigusaktidele vastavate Iraagi õigusaktide väljatöötamine;

d) koostöö ja teabevahetus inimõigustega seotud ÜRO institutsioonidega;

e) abi osutamine Iraagi valitsusele Iraagi kodanikele kohaste elutingimuste loomisel, nende poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste tagamisel ja diskrimineerimise vältimisel;

f) rahvusliku leppimise ja karistamatuse vastase võitluse toetamine;

g) igakülgse inimõiguste alase dialoogi loomine.

Artikkel 87

Tööstus- ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate poliitika alane koostöö

1. Selles valdkonnas tehakse koostööd eesmärgiga edendada Iraagi tööstuse ümberkorraldamist ja ajakohastamist, edendada selle konkurentsivõimet ja kasvu ning luua tingimused Iraagi ja liidu tööstusettevõtete vahelise vastastikku kasuliku koostöö sisseseadmiseks.

A. Üldsätted

2. Koostöö:

a) toetab Iraagi igakülgset tööstusstrateegiat, milles võetakse arvesse avaliku ja erasektori tööstusettevõtete praegust olukorda;

b) aitab Iraagi tööstust ajakohastada ja ümber korraldada viisil, millega tagatakse eelduste loomine keskkonna kaitsmiseks, säästvaks arenguks ja majanduskasvuks;

c) aitab edendada eraettevõtluse arengut soosiva tööstuskeskkonna loomist, et suurendada ja mitmekesistada koduturule ja ekspordiks ettenähtud toodangut;

d) aitab edendada majanduskasvu ja tööstustoodangu mitmekesisust soosiva keskkonna loomist, pidades silmas säästvat arengut;

e) aitab edendada teabevahetust, millega aidatakse kaasa tööstusvaldkondades tehtavale koostööle;

f) aitab edendada liidu ja rahvusvaheliste tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist eesmärgiga aidata kaasa Iraagi integreerumisele maailmamajandusse, ning seada sisse korrapärane teabevahetus lepinguosaliste standardi- ja normiasutuste vahel;

g) soodustab vajaliku tööstus- ja ärikeskkonna loomise alast koostööd;

h) aitab edendada ja soodustada teabe abiteenuste arendamist, mis on äritegevuse kasvupotentsiaali suurendamise ja majanduse arengu peamine tegur;

i) aitab tihendada lepinguosaliste tööstuse valdkonnas tegutsejate (ettevõtjad, teatavad kutsealad, sektoripõhised ja muud äriorganisatsioonid, kutseühingud jms) vahelisi sidemeid;

j) aitab kaasa ühiste tööstusprojektide algatamisele ning ühisettevõtete ja teabevõrgustike loomisele.

B. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõttjad

3. Lepinguosalised lepivad oma majanduspoliitikat ja eesmärke arvesse võttes kokku tööstuspoliitikaalase koostöö edendamises kõigis sobivates valdkondades, et parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKE) konkurentsivõimet.

4. Lepinguosalised:

a) arendavad ja tugevdavad VKEsid ning edendavad nendevahelist koostööd;

b) arendavad mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavat finants-, kutsekoolitus-, tehnoloogia ja turustuse ning innovatsiooniabi, samuti muud VKEdele vajalikku abi, nagu inkubatsioonipargid jms;

c) toetavad VKEsid võrkude moodustamise teel ning

d) soodustavad ettevõtjate koostööd, toetades kummagi lepinguosalise erasektori koostööd Iraagi ja liidu eraettevõtjate vaheliste sidemete loomisega, et parandada teabevahetust.

Artikkel 88

Investeerimiskoostöö

1. Lepinguosalised teevad koostööd kodu- ja välismaistele investeeringutele soodsa keskkonna loomiseks, sätestades investeeringute ja kapitali ülekannete piisava kaitse ning investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetamise tingimused.

2. Lepinguosalised lepivad kokku, et soodustavad ja kaitsevad investeeringuid diskrimineerimise vältimise ja vastastikkuse põhimõttel.

3. Lepinguosalised edendavad teabevahetust investeerimisvaldkonda käsitlevate seaduste, määruste ja haldustava kohta.

4. Lepinguosalised edendavad investeerimisasutuste koostööd paremate investeerimisvõimaluste loomisel.

5. Et edendada investeerimist ja kaubandust, on liit valmis osutama Iraagile tema palvel abi lepinguga hõlmatud valdkondade õigus- ja reguleeriva raamistiku lähendamisel liidu omale.

Artikkel 89

Tööstusstandardid ja vastavushindamine

Lepinguosalised võivad teha koostööd järgmistes standardite, tehniliste normide ja vastavushindamise valdkondades:

1. lepinguosaliste territooriumil rahvusvaheliste tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamise edendamine, sealhulgas sektorikohaste meetmete võtmine, ning lepinguosaliste koostöö süvendamine rahvusvaheliste institutsioonide ja organisatsioonide raames;

2. Iraagi standardimise, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja turuseire valdkonna suutlikkuse suurendamise algatuste toetamine;

3. Iraagi ja liidu standardimis-, vastavushindamise, akrediteerimise, metroloogia ja turuseire organisatsioonide kahepoolse koostöö edendamine ning toetamine;

4. hea reguleerimispraktika ühisseisukohtade väljatöötamine, sealhulgas, kuid mitte ainult: a) tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste ettevalmistamise, vastuvõtmise ja kohaldamise läbipaistvuse kohta; b) reguleeritavate meetmete ja nendega seotud vastavushindamismenetluste, sealhulgas tarnijate vastavusdeklaratsiooni kasutamise vajaduse ja proportsionaalsuse kohta; c) rahvusvaheliste standardite kasutamise kohta tehniliste normide koostamise alusena, kui rahvusvahelised standardid on taotletavate õiguspäraste eesmärkide täitmiseks tõhusad ja sobivad; d) tehniliste normide jõustamise ja turujärelevalve teostamise kohta;

5. regulatiivse, tehnilise ja teaduskoostöö tugevdamine muu hulgas teabe, kogemuste ja andmete vahetuse kaudu, et parandada tehniliste normide kvaliteeti ja põhjalikkust ning kasutada tõhusalt reguleerimisressursse;

6. tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste ühilduvuse parandamine ja nende omavaheline lähendamine.

Artikkel 90

Koostöö põllumajanduse, metsanduse ja maaelu arengu valdkonnas

Koostööd põllumajanduse, metsanduse ja maaelu a