Kokkulepe Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis ’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega



Euroopa Liidu Teataja L 103 , 13/04/2012 Lk 0004 - 0009



Kokkulepe Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Norra Kuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel, milles käsitletakse nimetatud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega EUROOPA LIIT ning ISLANDI VABARIIK (edaspidi "Island"), LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi "Liechtenstein"), NORRA KUNINGRIIK (edaspidi "Norra") ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi "Šveits"), koos edaspidi "Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid", VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999 sõlmitud lepingut viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (edaspidi "Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemisleping"), VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping"), VÕTTES ARVESSE Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel 28. veebruaril 2008 alla kirjutatud protokolli, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll"), VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 18. mail 1999 sõlmitud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni selle täidesaatva võimu teostamisel, VÕTTES ARVESSE kirjavahetuse teel 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud kokkulepet Euroopa Liidu Nõukogu ning Šveitsi Konföderatsiooni vahel komiteede kohta, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel, VÕTTES ARVESSE Liechtensteiniga 28. veebruaril 2008 alla kirjutatud ühinemisprotokolli deklaratsiooni osalemise kohta komiteedes, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel, ARVESTADES, et Euroopa Komisjoni (edaspidi "komisjon") rakendusvolituste täitmisel vastu võetud Schengeni acquis’ uusi õigusakte ja meetmeid, mille suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, kohaldatakse samal ajal Euroopa Liidu ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide suhtes, ARVESTADES vajadust tagada Schengeni acquis’ uute õigusaktide ja meetmete kohaldamine ja ühetaoline rakendamine, mis eeldab Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalemist nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis’ sätteid edasi arendava õigusakti või meetme kohta, ARVESTADES, et ühinemislepingud ei sisalda üksikasjalikke eeskirju Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalemise kohta nende komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel juhul, kui võetakse vastu otsus Schengeni acquis’ sätteid edasi arendava õigusakti või meetme kohta, ARVESTADES, et Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi ja Liechtensteini Vürstiriigi osalemine komitees, kes abistab komisjoni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) [1] sätestatud rakendusvolituste täitmisel, on praegu ette nähtud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ning Šveitsi Konföderatsiooni osalemine nimetatud komitees on ette nähtud Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingule lisatud kirjavahetusega, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse õigusaktide ja meetmete suhtes, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid ning mille on vastu võtnud komisjon oma rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega. Artikkel 2 1. Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid osalevad vaatlejatena käesoleva kokkuleppe lisas loetletud komiteede töös, kes abistavad komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi "Schengeni komiteemenetluse komiteed"). 2. Kui uue õigusaktiga, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, luuakse uus komitee, kes abistab komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel, osalevad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid selle komitee töös alates komitee loomist käsitleva õigusakti jõustumisest. 3. Komisjon ajakohastab korrapäraselt Schengeni komiteemenetluse komiteede nimekirja ja avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas. Artikkel 3 1. Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide esindajad osalevad Schengeni komiteemenetluse komiteede töös vastavalt käesolevale artiklile. 2. Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidel on Schengeni komiteemenetluse komiteedes võimalus - selgitada probleeme, mis neil on tekkinud seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamist, kohaldamist või edasiarendamist hõlmava konkreetse õigusakti või meetmega, või reageerida muudel delegatsioonidel tekkinud probleemidele; - väljendada oma arvamust mis tahes küsimustes, mis on seotud neile huvi pakkuvate sätete sõnastamise ja edasiarendamise või rakendamisega. 3. Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidel on õigus teha Schengeni komiteemenetluse komiteedes ettepanekuid. Pärast arutelu võib komisjon kaaluda sellist ettepanekut eesmärgiga esitada ettepanek või algatus. 4. Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid ei osale Schengeni komiteemenetluse komiteede hääletamisel ja lahkuvad, kui komitee hakkab hääletama. 5. Schengeni komiteemenetluse komitee koosoleku kokkukutsumise korral saavad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid päevakorra, meetmete eelnõu, mille kohta neilt arvamust soovitakse, ning muud asjaomased töödokumendid ELi liikmesriikidega samal ajal. 6. Üldsuse juurdepääsu suhtes Schengeni komiteemenetluse komiteede dokumentidele kohaldatakse samu põhimõtteid ja tingimusi, mida kohaldatakse komisjoni dokumentide suhtes [2]. 7. Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel ja Schengeni komiteemenetluse komiteede menetluslike küsimuste reguleerimisel viidatakse käesolevale artiklile. Artikkel 4 Kui komisjon koostab ettepaneku, millega muudetakse või arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, küsib ta Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide ekspertidelt mitteametlikult nõu samal viisil kui muid oma ettepanekuid koostades Euroopa Liidu liikmesriikide (edaspidi "liikmesriigid") ekspertidelt. Artikkel 5 1. Uusi õigusakte või meetmeid, millega arendatakse edasi Schengeni acquis’ sätteid, võtavad vastu ainult Euroopa Liidu pädevad institutsioonid [3]. Kui lõikest 3 ei tulene teisiti, - jõustuvad sellised õigusaktid või meetmed samal ajal Euroopa Liidu ja tema asjaomaste liikmesriikide ning Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide suhtes, välja arvatud juhul, kui sellistes õigusaktides või meetmetes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti; - loob sellise õigusakti või meetme heakskiitmine iga Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi poolt õigused ja kohustused ühelt poolt selle Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide vahel, kelle suhtes need õigusaktid ja meetmed on siduvad. 2. Lõikes 1 osutatud õigusaktid või meetmed, mille vastuvõtmise suhtes on kohaldatud käesolevas kokkuleppes sätestatud korda, edastatakse Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele. Lõikes 1 osutatud vastuvõetud õigusaktid või meetmed edastab Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peasekretariaat, viidates käesolevale artiklile, juhul kui kõnealuste õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest teavitatakse liikmesriike. Kui komisjoni peasekretariaat ei teavita lõikes 1 osutatud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest liikmesriike, edastab kõnealused õigusaktid või meetmed Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikidele komisjoni peadirektoraat, kes vastutab asjaomase õigusakti või meetme vastuvõtmise eest, viidates käesolevale artiklile. 3. Iga Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riik otsustab iseseisvalt, kas nõustuda lõikes 1 osutatud õigusakti või meetme sisuga ning rakendada seda oma siseriiklikus õiguskorras. Sellisest otsusest teavitatakse komisjoni kolmekümne päeva jooksul alates päevast, mil komisjon edastas asjaomase õigusakti või meetme. Kui Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid nõustuvad lõikes 1 osutatud õigusaktide ja meetmetega või kui nad nendega ei nõustu, kohaldatakse järgmisi sätteid: - Islandi ja Norra puhul Islandi ja Norraga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 8; - Šveitsi puhul Šveitsiga sõlmitud ühinemislepingu artiklit 7; - Liechtensteini puhul Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli artiklit 5. Artikkel 6 1. Käesoleva kokkuleppe rakendamisega seotud halduskuludeks maksavad Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid Euroopa Liidu üldeelarvesse iga-aastase osamaksena vastavalt riigi sisemajanduse koguprodukti suhtele kõikide kõnealuste komiteede töös osalevate riikide sisemajanduse koguprodukti 500000 eurot, mida korrigeeritakse igal aastal vastavalt Euroopa Liidu inflatsioonimäärale. 500000 euro suurust summat korrigeeritakse kirjavahetuse teel juhul, kui Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riikide osalusega Schengeni komiteemenetluse komiteede arv või koosolekute sagedus seda nõuab. 2. Schengeni komiteemenetluse komiteede koosolekutel osalevate esindajate reisikulusid ei hüvitata. Artikkel 7 1. Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär. 2. Euroopa Liit ja Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigid kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks vastavalt oma menetlustele. 3. Käesoleva kokkuleppe jõustumise peavad heaks kiitma Euroopa Liit ja vähemalt üks Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riik. 4. Käesolev kokkulepe jõustub Euroopa Liidu ja asjaomase Schengeni acquis’ sätetega ühinenud riigi vahel heakskiitmis- või ratifitseerimiskirja hoiulevõtjale hoiuleandmisele järgneva teise kuu esimesel päeval. 5. Käesolev kokkulepe jõustub Liechtensteini suhtes pärast Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokolli jõustumist. Artikkel 8 1. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Norra ja Islandi suhtes juhul, kui lõpetatakse asjaomane Islandi või Norraga sõlmitud ühinemisleping. 2. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Šveitsi suhtes juhul, kui lõpetatakse Šveitsiga sõlmitud ühinemisleping. 3. Käesolev kokkulepe lõpetatakse Liechtensteini suhtes juhul, kui lõpetatakse Liechtensteiniga sõlmitud ühinemisprotokoll. 4. Kokkuleppe lõpetamisest teatatakse hoiulevõtjale. Artikkel 9 Käesolev kokkulepe ja ühisdeklaratsioon koostatakse ühes originaaleksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari, islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Съставено в Брюксел на двадесет и втори септември две хиляди и единадесета година. Hecho en Bruselas, el veintidós de septiembre de dos mil once. V Bruselu dne dvacátého druhého září dva tisíce jedenáct. Udfærdiget i Bruxelles den toogtyvende september to tusind og elleve. Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten September zweitausendelf. Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta septembrikuu kahekümne teisel päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι δύο Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες έντεκα. Done at Brussels on the twenty-second day of September in the year two thousand and eleven. Fait à Bruxelles, le vingt-deux septembre deux mille onze. Fatto a Bruxelles, addì ventidue settembre duemilaundici. Briselē, divi tūkstoši vienpadsmitā gada divdesmit otrajā septembrī. Priimta du tūkstančiai vienuoliktų metų rugsėjo dvidešimt antrą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év szeptember huszonkettedik napján. Magħmul fi Brussell, fit- tnejn u għoxrin jum ta' Settembru tas-sena elfejn u ħdax. Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste september tweeduizend elf. Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego drugiego września roku dwa tysiące jedenastego. Feito em Bruxelas, em vinte e dois de setembro de dois mil e onze. Întocmit la Bruxelles la douăzeci și doi septembrie două mii unsprezece. V Bruseli dňa dvadsiateho druhého septembra dvetisícjedenásť. V Bruslju, dne dvaindvajsetega septembra leta dva tisoč enajst. Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenätoisena päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattayksitoista. Som skedde i Bryssel den tjugoandra september tjugohundraelva. Gjört í Brussel þann tuttugasta og annan september árið tvö þúsund og ellefu. Utferdiget i Brussel den tjueandre september to tusen og elleve. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Fyrir hönd lýðveldisins Íslands +++++ TIFF +++++ Für das Fürstentum Liechtenstein +++++ TIFF +++++ For Kongeriket Norge +++++ TIFF +++++ Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Pour la Confédération suisse Per la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ [1] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43). [3] Käesoleva kokkuleppe allakirjutamise ajal võtab osutatud õigusaktid või meetmed vastu komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13), või võetakse nad vastu kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ ((millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23), viimati muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11)) artikliga 5a. -------------------------------------------------- LISA Nimekiri praegustest komiteedest, kes abistavad Euroopa Komisjoni tema rakendusvolituste täitmisel seoses Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega: - nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 (ühtse viisavormi kohta) [1] alusel loodud komitee; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) [2] ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) [3] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni ka järgmiste õigusaktide kohaldamisel: - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) [4]; - nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1104/2008, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [5]; - nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsus 2008/839/JSK, mis käsitleb migratsiooni Schengeni infosüsteemist (SIS 1+) teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) [6]; - nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsuse 2004/201/JSK (SIRENE käsiraamatu muutmiseks vajalike menetluste kohta) [7] ja nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 378/2004 (SIRENE käsiraamatu muutmise korra kohta) [8] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni SIRENE käsiraamatu muutmisel; - nõukogu 16. märtsi 2005. aasta otsuse 2005/267/EÜ (millega luuakse liikmesriikide migratsiooniteenistustele turvaline veebipõhine teabe- ja koordineerimisvõrk) [9] alusel loodud komitee; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) [10] alusel loodud komitee, kes abistab Euroopa Komisjoni välispiiride valdkonnas; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsuse nr 574/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi "Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine" raames Välispiirifond aastateks 2007–2013) [11] alusel loodud solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise komitee; - Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 810/2009 (millega kehtestatakse ühenduse viisaeeskiri) [12] alusel loodud viisakomitee. [1] EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1. [2] ELT L 381, 28.12.2006, lk 4. [3] ELT L 205, 7.8.2007, lk 63. [4] ELT L 218, 13.8.2008, lk 60. [5] ELT L 299, 8.11.2008, lk 1. [6] ELT L 299, 8.11.2008, lk 43. [7] ELT L 64, 2.3.2004, lk 45. [8] ELT L 64, 2.3.2004, lk 5. [9] ELT L 83, 1.4.2005, lk 48. [10] ELT L 105, 13.4.2006, lk 1. [11] ELT L 144, 6.6.2007, lk 22. [12] ELT L 243, 15.9.2009, lk 1. --------------------------------------------------