Päritolustaatusega toodete mõiste määratlust

ja halduskoostöö meetodeid käsitlev

protokoll

SISUKORD

A JAGU

PÄRITOLUREEGLID

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Mõisted

II JAOTIS PÄRITOLUSTAATUSEGA TOODETE MÕISTE MÄÄRATLUS

Artikkel 2 Päritolustaatusega tooted

Artikkel 3 Päritolu kumulatsioon

Artikkel 4 Täielikult saadud või toodetud tooted

Artikkel 5 Piisava töö või töötluse läbinud tooted

Artikkel 6 Ebapiisav töö või töötlus

Artikkel 7 Kvalifikatsiooniühik

Artikkel 8 Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Artikkel 9 Komplektid

Artikkel 10 Kõrvalised tegurid

Artikkel 11 Materjalide arvestuslik eraldamine

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 12 Territoriaalsuse põhimõte

Artikkel 13 Otsevedu

B JAGU

PÄRITOLUMENETLUSED

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 14 Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine

V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15 Üldnõuded

Artikkel 16 Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

Artikkel 17 Heakskiidetud eksportija

Artikkel 18 Päritolutõendi kehtivus

Artikkel 19 Tariifse sooduskohtlemise taotlemine ja päritolutõendi esitamine

Artikkel 20 Importimine osasaadetistena

Artikkel 21 Päritolutõendi esitamisest vabastamine

Artikkel 22 Tõendavad dokumendid

Artikkel 23 Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

Artikkel 24 Lahknevused ja vormistusvead

Artikkel 25 Eurodes väljendatud summad

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 26 Aadresside vahetamine

Artikkel 27 Päritolutõendi õigsuse kontroll

Artikkel 28 Vaidluste lahendamine

Artikkel 29 Karistused

Artikkel 30 Vabatsoonid

C JAGU

CEUTA JA MELILLA

VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 31 Protokolli kohaldamine

Artikkel 32 Eritingimused

D JAGU

LÕPPSÄTTED

VIII JAOTIS LÕPPSÄTTED

Artikkel 33 Protokolli muudatused

Artikkel 34 Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta

LISADE LOETELU

I lisa Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta

II lisa Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavast töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

IIa lisa Loendi päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse, addendum

III lisa Päritoludeklaratsiooni tekst

IV lisa Korea poolsaare välistöötlemistsoonide komitee

ÜHISDEKLARATSIOONID

Andorra Vürstiriiki käsitlev ühisdeklaratsioon

San Marino Vabariiki käsitlev ühisdeklaratsioon

Käesolevas protokollis sisalduvate päritolureeglite läbivaatamist käsitlev ühisdeklaratsioon

Selgitavaid märkusi käsitlev ühisdeklaratsioon

A JAGU

PÄRITOLUREEGLID

I JAOTIS

Üldsätted

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "valmistamine" - igat liiki töö või töötlemine, sealhulgas taimekasvatus, kalapüük, loomakasvatus, jahipidamine, komplekteerimine või eritoimingud;

b) "materjal" - koostisosa, tooraine, komponent, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) "toode" - valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus materjalina kasutamiseks;

d) "kaup" - materjalid, tooted või artiklid;

e) "tolliväärtus" - tolliväärtuse määramise lepingu kohaselt määratud väärtus;

f) "tehasehind" - hind, mida maksti või makstakse lepinguosalise riigis asuvas tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mis tuleks tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) "päritolustaatuseta materjalide väärtus" - kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse liidus või Koreas;

h) "päritolustaatusega materjalide väärtus" - selliste materjalide väärtus mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt;

i) "grupid", "rubriigid" ja "alamrubriigid" - kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (käesolevas protokollis edaspidi "harmoneeritud süsteem" või "HS") moodustavas nomenklatuuris kasutatud grupid (kahekohalised koodid), rubriigid (neljakohalised koodid) ja alamrubriigid (kuuekohalised koodid);

j) "klassifitseeritud" - osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatud gruppi, rubriiki ja alamrubriiki;

k) "kaubasaadetis" - tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

l) "HS" - kehtiv kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteem, sealhulgas selle tõlgendamisreeglid ja õigusmärkused;

m) "territooriumid" - hõlmab ka territoriaalmerd.

II JAOTIS

Päritolustaatusega toodete mõiste määratlus

Artikkel 2

Päritolustaatusega tooted

Tariifse sooduskohtlemise kohaldamisel käsitatakse lepinguosalise riigist pärinevate toodetena järgmisi tooteid:

a) täielikult lepinguosalise riigis saadud või toodetud tooted artikli 4 tähenduses;

b) lepinguosalise riigis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud materjale, mis ei ole täielikult seal saadud või toodetud, tingimusel et need on läbinud lepinguosalise riigis piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses, või

c) lepinguosalise riigis saadud või toodetud tooted, milles on kasutatud üksnes selliseid materjale, mis on päritolustaatusega käesoleva protokolli tähenduses.

Artikkel 3

Päritolu kumulatsioon

Olenemata artiklist 2 käsitatakse tooteid lepinguosalise riigist pärinevana, kui need on seal saadud või toodetud ning neis on kasutatud teise lepinguosalise riigist pärit materjale, tingimusel et tehtud töö või töötlus on artiklis 6 nimetatud toimingutest ulatuslikum. Sellised materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

Artikkel 4

Täielikult saadud või toodetud tooted

1. Artikli 2 punkti a kohaldamisel käsitatakse täielikult lepinguosalise riigis saadud või toodetud toodetena järgmisi tooteid:

a) lepinguosalise territooriumil maapinnast või merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal kasvatatud ja koristatud taimsed saadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadelt saadud tooted;

e) i) lepinguosalise maismaaterritooriumil toimunud jahi ning tema sisevetes või territoriaalmeres toimunud kalapüügi saadused;

ii) vesiviljelustooted, tingimusel et kala, koorikloomad ja molluskid on seal sündinud ja kasvanud;

f) merekalapüügisaadused ja muud väljaspool lepinguosalise territoriaalmerd tema laevade poolt püütud saadused;

g) tema kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) väljaspool lepinguosalise territoriaalmerd merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud saadused, kui lepinguosalisel on selle merepõhja või aluspinnase kasutamise õigus;

i) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret või mis sobivad üksnes jäätmeteks;

j) sealse tootmis- või töötlemistegevuse jäätmed ja jäägid;

k) tooted, mis on lepinguosalise riigis valmistatud üksnes käesolevas lõikes nimetatud saadustest või toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g kasutatud mõisteid "tema laevad" ja "tema kalatöötlemislaevad" kohaldatakse üksnes selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes, mis:

a) on registreeritud Euroopa Liidu liikmesriigis või Koreas;

b) sõidavad Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea lipu all ning

c) vastavad ühele järgmistest tingimustest:

i) neist vähemalt 50 % kuulub Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanikele või

ii) nad kuuluvad äriühingutele:

A) mille peakontor ja peamine tegevuskoht asub Euroopa Liidu liikmesriigis või Koreas ning

B) millest vähemalt 50 % kuulub Euroopa Liidu liikmesriigile või Koreale, Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea avalik-õiguslikele üksustele või Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanikele.

Artikkel 5

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 punkti b kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis või IIa lisas sätestatud tingimused on täidetud. Kõnealused tingimused näitavad, millist päritolustaatuseta materjalidega tehtavat tööd või töötlemist nõutakse kõigi käesoleva lepinguga hõlmatud toodete valmistamisel ning neid tingimusi kohaldatakse üksnes nende materjalide suhtes. Seega kui:

a) päritolustaatuseta materjalid läbivad piisava töö või töötluse, mille tulemuseks on päritolustaatusega toode, ja kui seda toodet kasutatakse teise toote valmistamisel, ei võeta selles sisalduvat päritolustaatuseta materjali arvesse;

b) päritolustaatuseta ja päritolustaatusega materjale töödeldakse selliselt, et tulemuseks on päritolustaatuseta toode, ja kui seda toodet kasutatakse teise toote valmistamisel, võetakse arvesse üksnes selles sisalduvat päritolustaatuseta materjali.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohi II lisas esitatud loendiga ette nähtud tingimuste kohaselt toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast ning

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on II lisa loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

3. Lõiget 2 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse vastavalt artikli 6 sätetele.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, olenemata sellest, kas artikli 5 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende transportimisel ja ladustamisel;

b) pakendi muutmine, pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiili triikimine või pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine, lõhnastamine ja maitsestamine või tükkipressimine; kristallsuhkru osaline või täielik jahvatamine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine, kividest või seemnetest puhastamine ja lüdimine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, sõelumine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine või sobitamine (sh kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse või kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning igasugune muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes ainega;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

o) katsetamine või kalibreerimine;

p) kaks või rohkem punktides a–o loetletud toimingut üheskoos;

q) loomade tapmine.

2. Et määrata kindlaks, kas tootega tehtud töö või töötlus on lõike 1 tähenduses ebapiisav, vaadeldakse kõiki lepinguosalise riigis selle tootega tehtud toiminguid koos.

Artikkel 7

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida käsitatakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri alusel klassifitseerimisel põhiüksusena. Seega:

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi järgi ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku, ja

b) kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis klassifitseeritakse samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesolevat protokolli iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt peetakse klassifitseerimisel pakendit toote juurde kuuluvaks, tuleb seda ka toote päritolu kindlaksmääramisel pidada toote juurde kuuluvaks ja käsitada päritolustaatusega tootena, kui see toode on päritolustaatusega.

Artikkel 8

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Tootega kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja kuuluvad hinna sisse või mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse toote lahutamatu osana.

Artikkel 9

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplekti peetakse päritolustaatusega komplektiks, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega ja kui nii komplekt kui ka tooted vastavad kõigile muudele käesoleva protokolli kohaldatavatele nõuetele. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, kui päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 10

Kõrvalised tegurid

Selleks et teha kindlaks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata nende kaupade päritolu, mida võidakse kasutada selle valmistamisel, kuid mis ei kuulu ega ole ette nähtud kuuluma toote lõppkoosseisu.

Artikkel 11

Materjalide arvestuslik eraldamine

1. Kui toote valmistamisel kasutatakse ühesuguseid ja omavahel asendatavaid päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjale, tuleb need ladustamise ajaks päritolu järgi füüsiliselt eraldada.

2. Kui toote valmistamisel kasutavate ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide varude eraldi hoidmine tooks kaasa märkimisväärseid kulusid või olulisi raskusi, võib tootja kasutada varude haldamiseks nn arvestusliku eraldamise meetodit.

3. Meetodi kasutamine registreeritakse ja seda rakendatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse lepinguosalise riigis, kus toode on valmistatud.

4. Meetodiga peab olema võimalik tagada, et teatava vaatlusperioodi jooksul ei saa päritolustaatust suurem hulk tooteid kui materjalide füüsilise eraldamise korral.

5. Lepinguosaline võib nõuda, et käesoleva artikliga ette nähtud varude haldamise meetodi kohaldamiseks taotletaks tolli eelnevat luba. Sellisel juhul võib toll esitada loa andmiseks tingimusi, mida ta peab vajalikuks; ta kontrollib loa kasutamist ja võib selle igal ajal ära võtta, kui loa saaja kasutab luba vääriti või ei täida mõnda muud käesolevas protokollis sätestatud tingimust.

III JAOTIS

Territoriaalsed nõuded

Artikkel 12

Territoriaalsuse põhimõte

1. Kui artiklis 3 ja käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimused olema lepinguosalise riigis pidevalt täidetud.

2. Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, tuleb juhul, kui lepinguosalise riigist muusse kui lepinguosalise riiki eksporditavad päritolustaatusega kaubad tagasi saadetakse, käsitada neid päritolustaatuseta kaupadena, kui tollile ei saa tõendada, et:

a) tagasitoodud kaubad on samad kaubad, mis eksporditi, ning

b) need ei ole kõnealuses kolmandas riigis või eksportimise ajal läbinud ühtegi muud toimingut peale nende, mis on vajalikud kaupade seisundi säilitamiseks.

3. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 lepivad lepinguosalised kokku, et teatavaid kaupu käsitatakse päritolustaatusega kaupadena isegi siis, kui need on läbinud töö või töötluse väljaspool Koread, kui tegemist on materjalidega, mis on Koreast eksporditud ja hiljem sinna reimporditud, tingimusel et töö või töötlus tehakse piirkondades, mille lepinguosalised on IV lisa kohaselt määranud.

Artikkel 13

Otsevedu

1. Käesoleva lepinguga ette nähtud sooduskohtlemist kohaldatakse üksnes käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse lepinguosaliste vahel. Ühe kaubasaadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral neid kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et neid ei lubata transiidi- või ladustamisriigis vabasse ringlusse ning et need ei läbi muid toiminguid peale maha- või uuesti pealelaadimise või kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

2. Tollile tõendatakse importiva lepinguosalise riigis kohaldatavate menetluste kohaselt, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades:

a) tõendid päritolustaatusega toodete ümberlaadimise või ladustamisega seotud asjaolude kohta kolmandates riikides;

b) üheainsa veodokumendi, mis hõlmab teekonda eksportiva lepinguosalise riigist läbi transiidiriigi, või

c) transiidiriigi tolli väljastatud tõendi:

i) milles on toodete täpne kirjeldus;

ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud transpordivahendid ning

iii) mis tõendab, millistel tingimustel tooted transiidiriigis olid.

B JAGU

PÄRITOLUMENETLUSED

IV JAOTIS

Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine

Artikkel 14

Tollimaksude tagastamine või tollimaksudest vabastamine

1. Viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatavad lepinguosalised kummagi lepinguosalise taotlusel ühiselt läbi oma tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise süsteemid. Üks aasta pärast lepingu jõustumist ja seejärel igal aastal vahetavad lepinguosalised omavahel teavet oma tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise süsteemide toimimise kohta ning järgmist üksikasjalikku statistikat.

1.1 Aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest hakatakse riikide kaupa esitama 8- või 10-numbrilisel tasemel impordistatistikat HS 2007 rubriikidesse 8407, 8408, 8522, 8527, 8529, 8706, 8707 ja 8708 klassifitseeritud materjalide impordi kohta ning ekspordistatistikat rubriikide 8703, 8519, 8521 ja 8525–8528 kohta. Taotluse korral esitatakse selline statistika ka muude materjalide või toodete kohta. Käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise süsteemide suhtes kehtestatud piirangute rakendamiseks võetud meetmete kohta vahetatakse korrapäraselt teavet.

2. Lepinguosaline võib mis tahes ajal pärast eespool nimetatud läbivaatamise algatamist taotleda konsultatsioonide pidamist teise lepinguosalisega, et arutada tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise süsteemide võimalikke piiranguid teatud toote puhul, kui on tõendeid, et hankimismudelid on pärast käesoleva lepingu jõustumist muutunud viisil, mis võib mõjuda negatiivselt samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaiste tootjate konkurentsile taotleva lepinguosalise riigis.

2.1 Eespool nimetatud tingimused, mida hinnatakse konsultatsioone taotleva lepinguosalise esitatud tõendite põhjal, on täidetud, kui:

a) teatud tootes sisalduvate materjalide, mis pärinevad riikidest, millega ei ole sõlmitud vabakaubanduslepingut, maksustatava impordi kasvu määr on märkimisväärselt kõrgem kui selliseid materjale sisaldava toote ekspordi kasvu määr teise lepinguosalise riiki, välja arvatud kui konsultatsioonitaotluse saanud lepinguosaline teeb kindlaks, et muu hulgas selline materjalide impordi kasv:

i) on valdavalt tingitud neid materjale sisaldava toote omamaise tarbimise kasvust lepinguosalise riigis;

ii) on valdavalt tingitud imporditud materjalide kasutamisest muus kui lõikega 2 hõlmatud tootes;

iii) on tingitud neid materjale sisaldava toote ekspordi kasvust muudesse riikidesse kui teise lepinguosalise riik või

iv) piirdub kõrgtehnoloogiliste või kvaliteetsete komponentide impordiga, vähendamata lepinguosalise eksporttoote hinda, ning

b) selliseid materjale sisaldava toote import lepinguosalise riigist teise lepinguosalise riiki on märkimisväärselt kasvanud absoluutnäitajate poolest või võrreldes omamaise toodanguga. Arvesse võetakse ka asjakohaseid tõendeid mõju kohta teise lepinguosalise samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjate konkurentsitingimustele [1].

3. Kui lõikes 2 nimetatud tingimustele vastavuse suhtes ollakse lahkarvamusel, lahendatakse küsimus kiireloomulise juhtumina neljateistkümnenda peatüki ("Vaidluste lahendamine") artikli 14.5 ("Vahekohtu moodustamine") kohaselt moodustatud vahekohtu siduva otsusega [2]. Kui vahekohus otsustab, et lõike 2 tingimused on täidetud ja juhul kui ei ole sätestatud teisiti, piiravad lepinguosalised tavaliselt 90 päeva jooksul ja igal juhul hiljemalt 150 päeva pärast otsuse teatavakstegemist kõnealuse toote päritolustaatuseta materjali suhtes kehtestatud tagastatava tollimaksu suurimat võimalikku määra 5 protsendini.

V JAOTIS

Päritolutõend

Artikkel 15

Üldnõuded

1. Liidust pärit toodete importimisel Koreasse ja Koreast pärit toodete importimisel liitu kohaldatakse käesoleva lepinguga ette nähtud tariifset sooduskohtlemist sellise deklaratsiooni (edaspidi "päritoludeklaratsioon") alusel, mille eksportija esitab kaubaarvel, saatelehel või muus äridokumendis, kus asjaomaseid tooteid on kirjeldatud piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Päritoludeklaratsioonide tekstid on esitatud III lisas.

2. Olenemata lõikest 1 saavad käesoleva protokolli kohased päritolustaatusega tooted artikliga 21 ette nähtud juhtudel käesoleva lepingu kohaseid tariifseid soodustusi, ilma et oleks vaja esitada lõikes 1 nimetatud dokumente.

Artikkel 16

Päritoludeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Käesoleva protokolli artikli 15 lõikes 1 nimetatud päritoludeklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 17 määratletud heakskiidetud eksportija või

b) iga eksportija iga kaubasaadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6000 eurot.

2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, võib päritoludeklaratsiooni koostada, kui asjaomaseid tooteid võib pidada liidust või Koreast pärit toodeteks ja kui need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab päritoludeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva lepinguosalise tolli taotlusel kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad asjaomaste toodete päritolustaatust, sealhulgas tarnijate või tootjate kinnitused vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist.

4. Eksportija koostab päritoludeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või printides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud III lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keeleversiooni kooskõlas eksportiva lepinguosalise õigusega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Päritoludeklaratsioonile kirjutab eksportija käsitsi oma originaalallkirja. Heakskiidetud eksportijalt artikli 17 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva lepinguosalise tollile kirjalikult, et ta võtab endale täieliku vastutuse iga päritoludeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada päritoludeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimise ajal või pärast eksportimist, tingimusel et see esitatakse importiva lepinguosalise riigis hiljemalt kaks aastat või importiva lepinguosalise riigi õigusaktidega ettenähtud ajavahemikul pärast sellega hõlmatud toodete importimist.

Artikkel 17

Heakskiidetud eksportija

1. Eksportiva lepinguosalise toll võib anda igale eksportijale (edaspidi "heakskiidetud eksportija"), kes tegeleb käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade eksportimisega, loa koostada ise päritoludeklaratsioone, olenemata asjaomaste toodete väärtusest, eksportiva lepinguosalise asjakohaste õigusnormidega ette nähtud tingimuste kohaselt. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab esitama tollile kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesoleva protokolliga ette nähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse päritoludeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib, kuidas heakskiidetud eksportija kõnealust luba kasutab.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta peab seda tegema siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 osutatud tagatisi, ei täida lõikes 2 viidatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 18

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib 12 kuud pärast selle väljaandmist eksportiva lepinguosalise riigis ja tariifset sooduskohtlemist tuleb importiva lepinguosalise tollilt taotleda nimetatud ajavahemiku jooksul.

2. Päritolutõendeid, mis esitatakse importiva lepinguosalise tollile pärast lõikes 1 sätestatud esitamistähtaja möödumist, võib vastavalt importiva lepinguosalise asjakohastele õigusnormidele tariifse sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui need dokumendid jäid tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega hilinetakse muudel kui lõikes 2 nimetatud põhjustel, võib importiva lepinguosalise toll päritolutõendeid lepinguosaliste menetluste kohaselt aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 19

Tariifse sooduskohtlemise taotlemine ja päritolutõendi esitamine

Kui importiva lepinguosalise õigusnormid seda nõuavad, esitatakse tariifse sooduskohtlemise taotlemiseks importiva lepinguosalise tollile päritolutõendid. Toll võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu kohaldamiseks vajalikele tingimustele.

Artikkel 20

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotluse korral ja importiva lepinguosalise tolli poolt ette nähtud tingimustel imporditakse harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahti võetud või kokku panemata tooteid eraldi saadetistena, esitatakse tollile selle toote kohta üksainus päritolutõend esimese osasaadetise importimisel.

Artikkel 21

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud toodete import ei ole kaubanduslikku laadi ning tooted on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt ja kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada postisaadetise tollideklaratsioonil või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja hõlmab eranditult tooteid, mis on ette nähtud toote saajate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi nende toodete koguväärtus ületada:

a) liitu importimisel 500 eurot väikepakendite puhul ja 1200 eurot reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul;

b) Koreasse importimisel 1000 USA dollarit nii väikepakendite kui ka reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul.

4. Juhul kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro või USA dollar, määratakse lõike 3 kohaldamiseks eurodes või USA dollarites väljendatud summadega samaväärsed summad lepinguosaliste omavääringus kindlaks importiva lepinguosalise riigis kehtiva vahetuskursi alusel.

Artikkel 22

Tõendavad dokumendid

Artikli 16 lõikes 3 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et päritolutõendiga hõlmatud tooteid võib pidada liidust või Koreast pärinevateks toodeteks ning et need vastavad muudele käesoleva protokolli tingimustele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) otsesed tõendid eksportija, tarnija või tootja poolt kõnealuste kaupade saamiseks või tootmiseks tehtud toimingute kohta, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisdokumentides või asutusesiseses raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise riigis, kus neid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse lepinguosalise riigis, ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise riigis, kus neid dokumente kasutatakse siseriikliku õiguse kohaselt;

d) päritolutõendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise riigis käesoleva protokolli kohaselt, ning

e) piisavad tõendid artikli 12 kohaselt väljaspool lepinguosaliste territooriumi toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendavad, et kõnealuse artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 23

Päritolutõendite ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Päritoludeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab päritoludeklaratsiooni koopiat ja artikli 16 lõikes 3 osutatud dokumente viis aastat.

2. Importija säilitab kõiki importimisega seotud dokumente importiva lepinguosalise õigusnormide kohaselt.

3. Importiva lepinguosalise toll säilitab talle esitatud päritoludeklaratsioone viis aastat.

4. Lõigete 1–3 kohaselt säilitatavad dokumendid võivad hõlmata elektroonilisi dokumente.

Artikkel 24

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendil ja tollile toodete impordiga seotud formaalsuste täitmiseks esitatud dokumentides olevate andmete vahel avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see päritolutõendit iseenesest tühiseks, kui tõendatakse nõuetekohaselt, et see dokument vastab esitatud toodetele.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 25

Eurodes väljendatud summad

1. Juhul kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määrab liit artikli 16 lõike 1 punkti b kohaldamiseks igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad Euroopa Liidu liikmesriikide omavääringus ja teatab need Koreale.

2. Kaubasaadetise suhtes kohaldatakse artikli 16 lõike 1 punkti b sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, kooskõlas liidu poolt fikseeritud summadega.

3. Euroopa Liidu liikmesriikide omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Euroopa Komisjon teatab need summad Koreale 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist.

4. Euroopa Liidu liikmesriigid võivad eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Euroopa Liidu liikmesriigid võivad eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa konverteerimise tulemusena enne ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast vähem kui 15 % suurem. Omavääringus väljendatud summa võib jätta muutmata, kui see summa konverteerimise tulemusena väheneks.

5. Tollikomitee vaatab lepinguosalise taotlusel eurodes väljendatud summad üle. Kõnealusel ülevaatamisel kaalub tollikomitee, kas tegelikkuses on asjaomaseid piiranguid soovitav säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

Halduskoostöö kord

Artikkel 26

Aadresside vahetamine

Lepinguosaliste tolliasutused edastavad üksteisele Euroopa Komisjoni kaudu päritolutõendite õigsuse kontrollimise eest vastutavate tolliasutuste aadressid.

Artikkel 27

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Käesoleva protokolli nõuetekohase kohaldamise tagamiseks abistavad lepinguosalised üksteist tolli kaudu päritolutõendite ehtsuse ja neis dokumentides esitatud teabe õigsuse kontrollimisel.

2. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva lepinguosalise tollil tekib põhjendatud kahtlus nende dokumentide ehtsuses, asjaomaste toodete päritolustaatuses või muude käesoleva protokolli nõuete täitmises.

3. Lõike 1 rakendamisel tagastab importiva lepinguosalise toll eksportiva lepinguosalise tollile päritolutõendid või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Kõik saadud dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged, saadetakse kontrollitaotluse tõendamiseks.

4. Kontrolli teostab eksportiva lepinguosalise toll. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha muid kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

5. Kui importiva lepinguosalise toll otsustab kuni kontrollitulemuste saamiseni asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on kasutusele võetud kõik vajalikud ettevaatusmeetmed.

6. Kontrolli tulemustest, sealhulgas järeldustest ja asjaoludest, teatatakse kontrolli taotlenud tollile nii kiiresti kui võimalik. Tulemustest peab selgesti ilmnema, kas dokumendid on ehtsad ning kas asjaomaseid tooteid võib pidada lepinguosalise riigist pärinevateks toodeteks ja kas need vastavad muudele käesoleva protokolli nõuetele.

7. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust 10 kuu jooksul pärast kontrollitaotluse esitamise kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud toll soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

8. Olenemata tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli artiklist 2, lähtuvad lepinguosalised päritolutõenditega seotud ühiste järelkontrollide puhul kõnealuse protokolli artiklist 7.

Artikkel 28

Vaidluste lahendamine

1. Kui seoses artiklis 27 nimetatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud toll ja kontrolli tegemise eest vastutav toll ei suuda lahendada, või kui tekib käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimusi, esitatakse need lahendamiseks tollikomiteele.

2. Importija ja importiva lepinguosalise pädevate asutuste vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse lepinguosalise õigusnormide kohaselt.

Artikkel 29

Karistused

Igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi, määratakse lepinguosaliste õigusnormide kohaselt karistus.

Artikkel 30

Vabatsoonid

1. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida transportimise ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui lepinguosalise riigist pärit tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, võidakse erandina lõikest 1 koostada uus päritolutõend, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolli sätetega.

C JAGU

CEUTA JA MELILLA

VII JAOTIS

Ceuta ja Melilla

Artikkel 31

Protokolli kohaldamine

1. Mõiste "liit" ei hõlma Ceutat ja Melillat.

2. Ceutasse või Melillasse imporditavate Koreast pärit toodete suhtes kohaldatakse sama tolliprotseduuri, mida kohaldatakse Euroopa Liidu tolliterritooriumilt pärit toodete suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa ühendustega ühinemise akti protokolli nr 2 alusel. Korea kohaldab käesoleva lepinguga hõlmatud ning Ceutast ja Melillast pärit toodete importimisel sama tolliprotseduuri nagu toodete suhtes, mida imporditakse liidust ja mis pärinevad liidust.

3. Lõike 2 kohaldamisel Ceutast ja Melillast pärit toodete suhtes kohaldatakse käesolevat protokolli mutatis mutandis vastavalt artiklis 32 sätestatud eritingimustele.

Artikkel 32

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otse vastavalt artiklile 13, peetakse:

a) Ceutast ja Melillast pärit toodeteks:

i) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid või

ii) Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui alapunktis i osutatud tooteid, tingimusel et nimetatud tooted:

A) on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses või

B) pärinevad lepinguosalise riigist, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

b) Koreast pärit toodeteks:

i) täielikult Koreas saadud või toodetud tooteid või

ii) Koreas saadud või toodetud tooteid, mille valmistamisel on kasutatud muid kui alapunktis i osutatud tooteid, tingimusel et nimetatud tooted:

A) on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses või

B) pärinevad Ceutast ja Melillast või liidust, tingimusel et need on läbinud töö või töötluse, mis on artiklis 6 osutatud toimingutest ulatuslikum.

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab päritoludeklaratsioonile "Korea" või "Ceuta ja Melilla".

4. Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

D JAGU

LÕPPSÄTTED

VIII JAOTIS

Lõppsätted

Artikkel 33

Protokolli muudatused

Kaubanduskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 34

Üleminekusätted transiit- ja ladustatud kauba kohta

Käesolevat lepingut võib kohaldada kaupade suhtes, mis vastavad käesolevale protokollile ja on lepingu jõustumise kuupäeval kas teel või ajutiselt ladustatud lepinguosalise riigi tollilaos või vabatsoonis, kui importiva lepinguosalise tollile esitatakse 12 kuu jooksul pärast kõnealust kuupäeva tagantjärele koostatud päritolutõend koos dokumentidega, millest nähtub, et kaupu on veetud otse vastavalt artiklile 13.

[1] Käesoleva artikli kohaste statistiliste andmete hindamisel kasutatakse võrdlusaastana käesoleva lepingu jõustumisele vahetult eelnenud kolme aasta keskmist, kusjuures aastana käsitatakse jaanuarist kuni detsembrini kestvat finantsaastat. Tõendid võivad põhineda kõigi asjaomases tootes kasutatud päritolustaatuseta materjalide kogumil või teataval osal sellistest materjalidest. Viimasel juhul kohaldatakse tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise piiranguid üksnes asjaomase osa suhtes.

[2] Selguse huvides olgu öeldud, et enne kui lepinguosaline võib taotleda vahekohtu moodustamist, ei pea toimuma muid konsultatsioone kui lõikega 2 ette nähtud konsultatsioonid, mille tähtajad on samad mis artikli 14.3 lõike 4 kohastel konsultatsioonidel. Tähtajad, mille jooksul vahekohus peab oma otsuse teatavaks tegema, on nimetatud artikli 14.7 lõikes 2.

--------------------------------------------------

I LISA

SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED II LISA LOENDI KOHTA

Märkus 1

Loendiga kehtestatakse kõikidele toodetele tingimused, millele nad peavad vastama, et neid saaks käsitada piisava töö või töötluse läbinuna käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses.

Märkus 2

2.1. Loendi kahes esimeses veerus kirjeldatakse saadud toodet. Esimeses veerus on esitatud harmoneeritud süsteemis kasutatav alamrubriigi-, rubriigi- või grupinumber ja teises veerus selle süsteemi vastava alamrubriigi, rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru iga kande kohta on kolmandas või neljandas veerus reegel. Kui mõnel juhul on esimese veeru kande ees "ex", tähendab see seda, et kolmanda või neljanda veeru reegel kehtib üksnes teises veerus kirjeldatud alamrubriigi või rubriigi osa suhtes.

2.2. Kui esimesse veergu on koondatud mitu alamrubriigi- või rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning seetõttu on teises veerus toodet kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse kolmanda või neljanda veeru vastavat reeglit kõikide toodete suhtes, mis on harmoneeritud süsteemis liigitatud kõnealuse grupi alamrubriikidesse või rubriikidesse või mis tahes esimesse veergu koondatud alamrubriiki või rubriiki.

2.3. Kui loendis on eri reeglid, mida kohaldatakse ühe alamrubriigi või rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane alamrubriigi või rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab vastav kolmanda või neljanda veeru reegel.

2.4. Kui kahe esimese veeru kandele vastab nii kolmanda kui ka neljanda veeru reegel, võib eksportija valida, kas ta kohaldab kolmandas või neljandas veerus sätestatud reeglit. Kui neljandas veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada kolmandas veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3

3.1. Käesoleva protokolli artikli 5 sätteid toodete kohta, mis on saanud päritolustaatuse ja mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on saadud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus lepinguosalise tehases.

Näide

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei tohi ületada 50 % tehasehinnast, on valmistatud rubriigi 7201, 7202, 7203, 7204, 7205 või alamrubriigi 722410 materjalist.

Kui seda materjali on Euroopa Liidus töödeldud päritolustaatuseta valandist, on see juba omandanud päritolustaatuse loendi alamrubriiki 722490 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib materjali käsitada päritolustaatust omavana, olenemata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus Euroopa Liidu tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valandi väärtust arvesse.

3.2. Loendi reegliga nähakse ette päritolustaatuse saamiseks vajalik minimaalne töö või töötlus, millest ulatuslikum töö või töötlus annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlus päritolustaatust ei anna. Kui reegliga nähakse ette, et teatavas valmistamisetapis võib päritolustaatuseta materjali kasutada, on kõnealuse materjali kasutamine lubatud ka varasemas valmistamisetapis, kuid hilisemas etapis enam mitte.

3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3 punkti 2 kohaldamist, kui reeglis kasutatakse väljendit "valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest", tähendab see, et kasutada võib kõigi rubriikide materjale (ka tootega sama rubriigi ja kirjelduse alla kuuluvaid materjale), kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.

Väljend "valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sealhulgas muudest rubriiki … kuuluvatest materjalidest" tähendab aga, et kasutada võib kõikidesse rubriikidesse klassifitseeritud materjale, välja arvatud materjale, mille kirjeldus on sama mis loendi teises veerus esitatud tootekirjelduses.

3.4. Kui loendi reegliga nähakse ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut materjali. Kõiki nimetatud materjale kasutama ei pea.

Näide

Rubriikidesse 5208–5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiude ja muu hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht neist või mõlemat.

3.5. Kui loendi reegliga nähakse ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkuse 6 punkt 2 tekstiilide kohta.)

Näide

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis sõnaselgelt keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, et takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest.

Näide

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui lausriiet lõngast tavaliselt valmistada ei saa. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas järgus, see tähendab kiu kujul.

3.6. Kui loendi reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat võimalikku väärtust, ei tohi nimetatud protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim väärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Peale selle ei tohi ühegi materjali väärtus ületada selle suhtes kohaldatavat protsendimäära.

Märkus 4

4.1. Loendis kasutatud mõiste "looduslikud kiud" osutab muudele kiududele kui tehis- ja sünteeskiud. Mõiste hõlmab vaid ketruseelses etapis olevaid kiude, sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude.

4.2. Mõiste "looduslikud kiud" hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi, rubriikidesse 5101–5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201–5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301–5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

4.3. Loendis kasutatud mõistetega "tekstiilimass", "keemilised materjalid" ja "paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid" kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50–63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4.4. Loendis kasutatud mõiste "keemilised staapelkiud" tähendab rubriikidesse 5501–5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või nende jäätmeid.

Märkus 5

5.1. Kui teatava toote puhul viidatakse loendis käesolevale märkusele, ei kohaldata kolmandas veerus toodud tingimusi ühegi selle valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui need materjalid ei moodusta ühtekokku rohkem kui 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkuse 5 punkte 3 ja 4.)

5.2. Märkuse 5 punktis 1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski üksnes nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

- siid,

- vill,

- loomakarv,

- loomavill,

- hobusejõhv,

- puuvill,

- paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

- lina,

- kanep,

- džuut ja muud niintekstiilkiud,

- sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

- kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

- sünteesfilamentkiud,

- tehisfilamentkiud,

- elektrit juhtiv filamentkiud,

- sünteesstaapelkiud,

- tehisstaapelkiud,

- mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab elastseid polüeetrilõike,

- mähitud või mähkimata polüuretaanlõng, mis sisaldab elastseid polüestrilõike,

- rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust,

- muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted.

Näide

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et selle kogumass ei ületa 10 % lõnga massist.

Näide

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist) või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (millega nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust) või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist.

Näide

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide

Kui kõnealune taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, kujutavad kasutatud lõngad endast kahte eri põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad "mähitud või mähkimata polüuretaanlõnga, mis sisaldab elastseid polüeetrilõike" on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad "kahe kile vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiuseid ribasid, mis koosnevad alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust", on piirmäär sellise riba kohta 30 %.

Märkus 6

6.1. Kui loendis viidatakse käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi kolmanda veeru reeglitele, tingimusel et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6 punkti 3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete valmistamiseks vabalt kasutada gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjale, olenemata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide

Kui loendi reegliga nähakse ette, et teatava tekstiileseme, näiteks pükste valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallesemete, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50–63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3. Protsendireegli kohaldamisel tuleb kaubas sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel võtta arvesse gruppidesse 50–63 klassifitseerimata materjalide väärtust.

--------------------------------------------------

II LISA

LOEND PÄRITOLUSTAATUSETA MATERJALIDEGA TEHTAVATEST TÖÖDEST JA TÖÖTLEMISTOIMINGUTEST, MIS ANNAVAD TOOTELE PÄRITOLUSTAATUSE

Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu muid osi.

HSi rubriik | Toote kirjeldus | Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse |

(1) | (2) | (3) või (4) |

Grupp 1 | Elusloomad | Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud või toodetud | |

Grupp 2 | Liha ja söödav rups | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

Grupp 3 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

ex grupp 4 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor (kontsentreeritud või kontsentreerimata, suhkru või muu magusainelisandiga või ilma, lõhna- ja maitseainetega või ilma, puuvilja-, marja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma) | Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud,–kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuvilja- ja marjamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega ja–kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

Grupp 5 | Mujal nimetamata loomsed tooted | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 5 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

Grupp 6 | Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja dekoratiivne taimmaterjal | Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja–kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

Grupp 7 | Köögivili ning söödavad juured ja mugulad | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

Grupp 8 | Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor | Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad puuviljad, marjad ja pähklid on täielikult saadud või toodetud ja–kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 9 | Kohv, tee, mate ja maitseained; välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

0901 | Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohvikestad ja -koored; mis tahes vahekorras kohvi sisaldavad kohviasendajad | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

ex0902 | Tee, lõhna- või maitseainetega või ilma, välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

090210 | Roheline tee (fermenteerimata), müügipakendis massiga kuni 3 kg | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 9 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

091091 | Vürtsisegud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

Grupp 10 | Teraviljad | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

ex grupp 11 | Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7, 8, 10, 11 ja 23 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

110610 | Rubriigi 0713 kuivatatud kaunviljadest peen- ja jämejahu ning pulber | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

Grupp 12 | Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 12 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

1301 | Šellak; vaigud, looduslikud kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar jm taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata, välja arvatud | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

130219 | Taimemahlad ja -ekstraktid; muud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a alamrubriigi 121120 materjalidest | |

130231, 130232 ja 130239 | Taimeliimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

Grupp 14 | Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 14 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

ex grupp 15 | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomsed või taimsed vahad; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

1501 | Searasv ja -rasvkude (sh seapekk) ning kodulinnurasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv | Valmistamine rubriiki 0203 või 0206 kuuluvast sealihast või söödavast searupsist või rubriiki 0207 kuuluvast linnulihast või söödavast linnurupsist. Rubriiki 0506 kuuluvaid konte ei tohi siiski kasutada | |

1502 | Veise-, lamba- või kitserasv ja -rasvkude, v.a rubriiki 1503 kuuluv | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 kuuluvad materjalid ja rubriiki 0506 kuuluvad kondid on täielikult saadud või toodetud | |

1504 | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

1505 | Villarasv ja sellest saadud rasvained (k.a lanoliin) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

1506 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

1507–ex 1515 | Taimeõlid ja nende fraktsioonid, välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

1509 ja 1510 | Oliiviõli ja selle fraktsioonid, muud oliividest saadud õlid ja nende fraktsioonid | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

1515 50 | Seesamiõli ja selle fraktsioonid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a gruppi 12 kuuluvatest materjalidest | |

1516 | Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, esterdatud, ümberesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid edasi töötlemata | Valmistamine, mille puhul: –kõik gruppi 2 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja–kõik kasutatavad gruppidesse 7, 8, 10, 15 ja 23 kuuluvad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada | |

1517 | Margariin; toidusegud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi eri rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest või nende fraktsioonidest | Valmistamine, mille puhul: –kõik gruppidesse 2 ja 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja–kõik kasutatavad gruppidesse 7, 8, 10, 15 ja 23 kuuluvad taimsed materjalid on täielikult saadud või toodetud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada | |

Grupp 16 | Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest | Valmistamine: –gruppi 1 kuuluvatest loomadest ja/või–mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

ex grupp 17 | Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

170191 | Roo- ja peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- või värvainelisanditega | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1702 | Muud suhkrud, sh keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell | | |

–keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest | |

–muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

–muud | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad materjalid on päritolustaatusega | |

ex1703 | Melass, mis on saadud suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), mis ei sisalda kakaod | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

Grupp 18 | Kakao ja kakaotooted | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1901 | Linnaseekstrakt; jäme- ja peenjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401–0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest,–mille puhul kõik kasutatavad gruppi 4, rubriiki 1006 ja gruppi 11 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja–mille puhul kasutatavate kõigi gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte: spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, cannelloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte, välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11 kuuluvad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) on täielikult saadud või toodetud ning–kõik kasutatavad gruppidesse 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud, kui need moodustavad üle 20 % toote massist | |

ex 1902 19 | Nuudlid, kuumtöötlemata, kuivatatud ja täidiseta, valmistatud jahust, v.a kõva nisu jahust | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

+++++ TIFF +++++

ex 1902 30 | Ramen, keetes või praadides kuumtöödeldud kiirnuudlid, pakendatud koos maitseaineseguga, mis sisaldab vürtspaprikapulbrit, soola, küüslaugumaitseainet ja muid põhimaitseaineid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

1903 | Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1108 kartulitärklisest | |

1904 | Teraviljade või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel saadud toidukaubad (näiteks maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil toiduks valmistatud mujal nimetamata teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a lihtjahu, püülijahu ja tangud) toiduks valmistatud teraviljad; | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalidest,–mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11 kuuluvad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, kõva mais ja nende saadused) on täielikult saadud või toodetud ja–mille puhul kasutatavate kõigi gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex 1905 | Leiva-, saia- ja valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad kapslid farmaatsiatööstusele, oblaadid, riispaber jms, välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalidest | |

ex 1905 90 | Riisist pagaritooted | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex grupp 20 | Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest; välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul: –kõik kasutatavad gruppidesse 7, 8 ja 12 kuuluvad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult saadud või toodetud ja–kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2006 | Köögi- ja puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad suhkrus säilitatuna (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2007 | Džemmid, keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumutamisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2008 11 | Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma; maapähklid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

2008 19 | Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma; muud, sh segud | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202–1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast | |

2008 91, 2008 92 ja 2008 99 | Puuviljad ja marjad, pähklid jm söödavad taimeosad, muul viisil toiduks valmistatud või konserveeritud, mujal nimetamata, suhkru-, muu magusaine- või piirituselisandiga või ilma; muud, sh segud, v.a alamrubriiki 2008 19 kuuluvad segud | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2009 | Kääritamata, piirituselisandita marjamahlad, puu- ja köögiviljamahlad (k.a viinamarjavirre), suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 21 | Mitmesugused toiduained; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex 2103 | Kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; kastmelisandite segud ja maitseainesegud; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski kasutada. | |

2103 30 | Sinepipulber ja valmissinep | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

2103 90 | Muud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

2104 10 | Supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikidesse 2002–2005 kuuluvatest töödeldud või konserveeritud köögiviljadest | |

2105 | Jäätis jm toidujää, kakaoga või kakaota | Valmistamine, mille puhul: –kõigi kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast–kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2106 | Mujal nimetamata toiduained | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest,–mille puhul kõik kasutatavad rubriikidesse 1211 20 ja 1302 19 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 4 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast ja–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 22 | Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud | |

2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriiki 2009 kuuluvad marjamahlad ning puu- ja köögiviljamahlad | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest,–mille puhul kõigi kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast,–mille puhul kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuvilja- ja marjamahlad (v.a ananassi-, laimi- ja greibimahl) on päritolustaatusega, ja–mille puhul kõik kasutatavad alamrubriikidesse 1211 20 ja 1302 19 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

2207 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega vähemalt 80 % mahust; denatureeritud etüül- jm alkohol, mis tahes alkoholisisaldusega | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 2207 ja 2208 materjalidest, ja–mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud | |

2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritusjoogid, liköörid jm alkohoolsed joogid | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 2207 ja 2208 materjalidest, ja–mille puhul kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult saadud või toodetud | |

ex grupp 23 | Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasöödad; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex 2301 | Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu pulber, jahu ja graanulid kalast, vähkidest, molluskitest vm veeselgrootutest | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 2 ja 3 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

2303 10 | Tärklise tootmisjäägid jms jäätmed | Valmistamine, mille puhul kogu kasutatav mais on täielikult saadud või toodetud | |

2306 90 | Õlikoogid jm taimsete rasvade või õlide (v.a rubriikides 2304 ja 2305 esitatute) ekstraheerimise tahked jäätmed, peenestatud või peenestamata, granuleeritud või granuleerimata; muud | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad oliivid on täielikult saadud või toodetud | |

2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted | Valmistamine, mille puhul: kõik gruppidesse 2, 3, 4, 10, 11 ja 17 kuuluvad materjalid on päritolustaatusega | |

ex grupp 24 | Tubakas ja tööstuslikud tubaka aseained; välja arvatud: | Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 24 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või toodetud | |

2402 | Tubakast või tubaka aseainetest valmistatud sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid | Valmistamine, mille puhul on vähemalt 70 massiprotsenti kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest päritolustaatusega | |

2403 10 | Suitsetamistubakas | Valmistamine, mille puhul on vähemalt 70 massiprotsenti kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest päritolustaatusega | |

ex grupp 25 | Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

2504 10 | Looduslik grafiit pulbri või helvestena | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

2515 12 | Marmor ja travertiin, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

2516 12 | Graniit, ainult saetud või muul viisil ristkülikukujulisteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks tükeldatud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

2518 20 | Kaltsineeritud või paagutatud dolomiit | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

ex 2519 | Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesia | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada | |

ex 2520 20 | Stomatoloogiline kips | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2525 20 | Vilgupulber | Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine | |

ex 2530 90 | Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad | Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine | |

Grupp 26 | Maagid, räbu ja tuhk | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

Grupp 27 | Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; mineraalvahad | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

Grupp 28 | Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

ex grupp 29 | Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

ex 2905 19 | Käesolevasse rubriiki kuuluva alkoholi ja etanooli metallalkoholaadid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriiki 2905 kuuluvatest materjalidest. Käesolevasse rubriiki kuuluvaid metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

2915 | Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. Kõigi kasutatavate rubriikidesse 2915 ja 2916 kuuluvate materjalide väärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 2932 | –Sise-eetrid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. Kõigi kasutatavate rubriiki 2909 kuuluvate materjalide väärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

–Tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ning nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

2933 | Heterotsüklilised ühendid, millel ei ole muid heteroaatomeid peale lämmastiku aatomi(te) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. Kõigi kasutatavate rubriikidesse 2932 ja 2933 kuuluvate materjalide väärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

2934 | Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapped ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest. Kõigi kasutatavate rubriikidesse 2932, 2933 ja 2934 kuuluvate materjalide väärtus ei tohi siiski ületada 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 30 | Farmaatsiatooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

3001 | Organoteraapias kasutatavad kuivatatud näärmed ja muud organid (pulbrina või pulbristamata); organoteraapias kasutatavad näärmete, muude organite ja nende nõrede ekstraktid; hepariin ja selle soolad; ravis ja profülaktikas kasutatavad muljal nimetamata inim- või loomaorganismist pärinevad ained | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

3002 | Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbeks ettevalmistatud loomaveri; antiseerumid jm verefraktsioonid ning modifitseeritud immunoloogilised tooted, k.a need, mis on saadud biotehnoloogiliste menetluste abil; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

3006 91 | Stoomi korral kasutatavad vahendid | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 31 | Väetised; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3105 | Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toimeainetest: lämmastik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettidena vms kujul või pakendis brutomassiga kuni 10 kg, v.a: –naatriumnitraat–kaltsiumtsüaanamiid–kaaliumsulfaat–magneesiumkaaliumsulfaat | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, ja–mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 32 | Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvaineid ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3201 | Tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid | Valmistamine taimse päritoluga parkaineekstraktidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3204 | Kindla või muutuva keemilise koostisega orgaanilised sünteesvärvained; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud orgaaniliste sünteesvärvainete baasil saadud valmistised; fluorestsentsvalgenditena või luminofooridena kasutatavad sünteetilised orgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3205 | Lakkpigmendid; käesoleva grupi märkuses 3 osutatud valmistised lakkpigmentide baasil [1] | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 materjalidest. Rubriigi 3205 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3206 | Muud värvained; käesoleva grupi märkuses 3 nimetatud valmistised (v.a rubriikidesse 3203, 3204 ja 3205 kuuluvad valmistised); luminofooridena kasutatavad anorgaanilised tooted (kindla või muutuva keemilise koostisega) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 33 | Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked ja absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anflöraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadusena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide veeaurudestillaadid ja vesilahused | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh käesoleva rubriigi mõnda muusse rühma [2] kuuluvatest materjalidest. Tootega samasse rühma kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 34 | Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, tehisvaha, vahavalmistised, poleerimis- ja puhastusvahendid, küünlad jms tooted, voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis kasutatavad kipsisegud; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3404 | Tehisvaha ja vahavalmistised: mis põhinevad parafiinil, naftavahal, bituminoossetest mineraalidest saadud vahal, toorparafiinil või õlivabal parafiinil | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 35 | Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (näiteks eelgeelistatud või esterdatud tärklised); tärkliste, dekstriinide jm modifitseeritud tärkliste alusel valmistatud liimid: | | |

-eeterdatud ja esterdatud tärklis | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3505 materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

-muud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1108 materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3507 | Mujal nimetamata ensüümvalmistised | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

Grupp 36 | Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; teatavad kergsüttivad valmistised | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 37 | Foto- ja kinokaubad; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3701 | Valgustamata valgustundlikud fotoplaadid ja lamefilmid mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiil; valgustamata valgustundlik kiirfotolamefilm pakendatud või pakendamata: | | |

–pakendatud värvilised kiirfotofilmid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3701 ja 3702 materjalidest. Rubriigi 3702 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

–muud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3701 ja 3702 materjalidest. Rubriikide 3701 ja 3702 materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3702 | Valgustamata valgustundlikud fotofilmid rullides, mis tahes materjalist, v.a paber, papp ja tekstiil; valgustamata valgustundlikud kiirfotofilmid rullides | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3701 ja 3702 materjalid | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3704 | Valgustatud, kuid ilmutamata fotoplaadid, -filmid, -paber, -papp ja -tekstiil | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3701–3704 materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 38 | Mitmesugused keemiatooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3803 00 | Rafineeritud tallõli | Toortallõli rafineerimine | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex 3805 10 | Puhastatud sulfaattärpentin | Toorsulfaattärpentini puhastamine destilleerimise või rafineerimise teel | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3806 30 | Estervaigud | Valmistamine vaikhapetest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3808 | Insektitsiidid, rodentitsiidid, fungitsiidid, herbitsiidid, idanemist takistavad vahendid, taimekasvuregulaatorid, desinfektsioonivahendid jms jaemüügivormis või -pakendis valmististe või esemetena esitatavad tooted (nt väävlipael, -tahid ja -küünlad, kärbsepaber) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3809 | Viimistlusained, värvikandjad ja värvikinnistid, mida kasutatakse värvimise või värvi kinnitumise kiirendamiseks, ning muud tekstiil-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3810 | Metallpindade dekapeerimissegud; jooteräbustid jm pehme- ja kõvajoodisjootmise ning keevitamise abiained; pehme- ja kõvajoodisjootmisel ning keevitamisel kasutatavad metalli- jm pulbrid; keevituselektroodide ja -varraste täidis- ning kattesegud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3811 | Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigutekkeinhibiitorid, viskoossuse regulaatorid, korrosioonitõrjevahendid ja muud naftasaaduste (k.a bensiin) ning naftasaadustega samal eesmärgil kasutatavate vedelike valmislisandid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3812 | Kautšuki vulkaniseerimiskiirendid; plasti- ja kummikompaundi mujal nimetamata plastifikaatorid; antioksüdandid jm kummi- või plastikompaundi stabilisaatorid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3813 | Valmistised ja laengud tulekustutite jaoks; laetud tulekustutusgranaadid | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

3814 | Mujal nimetamata orgaaniliste lahustite segud ja vedeldid; värvi- ja lakieemaldusvahendid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3818 | Elektroonikas kasutatavad legeeritud keemilised elemendid ketaste, vahvlite vms kujul; elektroonikas kasutatavad legeeritud keemilised ühendid | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

3819 | Pidurivedelikud jm hüdraulilise jõuülekande vedelikud, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid või sisaldavad neid alla 70 % massist | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

3820 | Antifriisid ja jäätumisvastased vedelikud | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

Ex 3821 00 | Valmis söötmed mikroorganismide (sh viirused jms) või taime-, inim- või loomarakkude kasvatamiseks või hooldamiseks | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

3822 | Diagnostilised ja laboratoorsed reaktiivid kandjal; diagnostilised ja laboratoorsed valmisreaktiivid kandjal või kandjata, v.a rubriikide 3002 ja 3006 tooted; sertifitseeritud etalonained | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

3823 | Tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; tööstuslikud rasvalkoholid: | | |

3823 11–3823 19 | –tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

3823 70 | –tööstuslikud rasvalkoholid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3823 materjalidest | |

3824 | Valuvormi- ja kärnisegutugevdid; keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tooted ja valmistised (k.a need, mis kujutavad endast looduslike saaduste segusid) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest., v.a toote enda rubriigi materjalidest. Toote enda rubriigi materjale võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast |

3901–3921 | Plastid algkujul, plastijäätmed, -lõikmed ja -jäägid; plastist pool- ja valmistooted | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 25 % toote tehasehinnast |

3907 30 ja 3907 40 | Epoksüvaigud; polükarbonaadid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

3907 20 ja 3907 91 | Muud polüeetrid; muud polüestrid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

3922–3926 | Plasttooted | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 40 | Kautšuk ja kummitooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4005 | Vulkaniseerimata täidisega kautšuk (toorkummi) algkujul või tahvlite, lehtede või ribadena | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide, v.a loodusliku kautšuki väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

4012 | Protekteeritud või kasutatud kummist õhkrehvid; kummist täis- või padjandrehvid, vahetatavad kummist protektorid ja pöiavööd: | | |

Ex 4012 11, ex 4012 12, ex 4012 13 ja ex 4012 19. | –protekteeritud kummist õhk-, täis- või padjandrehvid | Kasutatud rehvide protekteerimine | |

–muud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 4011 ja 4012 materjalidest | |

ex 4017 | Kõvakummist tooted | Valmistamine kõvakummist | |

ex grupp 41 | Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4102 21 ja 4102 29 | Lamba ja talle villata toornahad | Villa eemaldamine villaga kaetud lamba- või tallenahalt või valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4104–4106 | Pargitud või enne kuivatamist järelpargitud nahad, villata või karvata, laustetud või lauskmata, kuid edasi töötlemata | Pargitud naha järelparkimine või valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

Grupp 42 | Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesiidist) | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex grupp 43 | Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex 4302 30 | Pargitud või töödeldud karusnahad, ühendatud: | | |

–nelinurksete tükkide, ristide ja muul samalaadsel kujul | Ühendamata pargitud või töödeldud karusnaha pleegitamine või värvimine lisaks lõikamisele ja ühendamisele | |

–muud | Valmistamine ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast | |

4303 | Karusnahast rõivad, rõivamanused jm karusnahatooted | Valmistamine rubriiki 4302 kuuluvast ühendamata pargitud või töödeldud karusnahast | |

ex grupp 44 | Puit ja puittooted; puusüsi; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4403 | Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

ex 4407 | Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spooni hööveldatud või -kooritud puit paksusega üle 6 mm, mida on hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud | Hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine | |

ex 4408 | Spoon vineerimiseks (k.a spooni hööveldatud kihtpuitmaterjal) ja vineeri valmistamiseks, servjätkatud, paksusega kuni 6 mm, ja muu pikikiudu saetud, spooni hööveldatud või kooritud puit paksusega kuni 6 mm, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud | Servjätkamine, hööveldamine, lihvimine või pikijätkamine | |

4409 | Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, v-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest | |

ex 4410–ex 4413 | Profileeritud liistud, sh profileeritud põrandaliistud jm profileeritud lauad | Profileerimine | |

ex 4415 10 | Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid | Valmistamine mõõtu lõikamata laudadest | |

ex 4416 00 | Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad | Valmistamine lõhestatud tünnilaudadest, mida ei ole rohkem töödeldud kui saetud mööda kahte põhipinda | |

ex 4418 | –Puidust tisleri- ja puusepatooted | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest. Puidust kärgpaneele, katusesindleid ja -laaste võib siiski kasutada | |

–Profileeritud liistud | Profileerimine | |

ex 4421 90 | Tuletikutoorikud; puidust jalatsinaelad ja -tihvtid | Valmistamine mis tahes rubriigi puidust, v.a rubriiki 4409 kuuluvast pidevprofiiliga puidust | |

ex grupp 45 | Kork ja korgist tooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4503 | Looduslikust korgist tooted | Valmistamine rubriiki 4501 kuuluvast korgist | |

Grupp 46 | Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv- ja vitspunutised | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

Grupp 47 | Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

ex grupp 48 | Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4816 | Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt | Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest | |

4817 | Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberikaupu | Valmistamine: –mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest, ja–mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

4818 10 | Tualettpaber | Valmistamine gruppi 47 kuuluvatest paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest | |

ex 4820 10 | Kirjaplokid | Valmistamine, mille puhul kõigi kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 49 | Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

4909 | Trükitud või illustreeritud postkaardid; trükitud õnnitlus-, kutse- ja tähtpäevakaardid, illustreeritud või illustreerimata, ümbriku või kaunistustega või ilma | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 4909 ja 4911 materjalidest | |

ex grupp 50 | Siid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex 5003 | Kraasitud või kammitud siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed) | Siidijääkide kraasimine või kammimine | |

5004–ex 5006 | Siidlõng ja siidijääkidest kedratud lõng | Valmistamine [3]: –toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest,–muudest kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest,–keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või–paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest | |

5007 | Siidriie või siidijääkidest riie: | | |

–kumminiidisisaldusega | Valmistamine ühekordsest lõngast [3] | |

–muu | Valmistamine [3]: –kookoslõngast,–looduslikest kiududest,–kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest,–keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või–paberistvõi trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine), kui kasutatava trükkimata kanga väärtus ei ületa 47,5 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 51 | Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng ja riie; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote enda rubriigi materjalidest | |

5106–5110 | Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist lõng | Valmistamine [3]: –toorsiidist või kraasitud, kammitud vm viisil ketramiseks ettevalmistatud siidijääkidest,–kraasimata, kammimata vm viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikest kiududest,–keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või–paberi valmistamiseks kasutatavatest materjalidest | |

5111–5113 | Lambavillast, muude loomade villast, loomakarvadest või hobusejõhvist riie: | | |

–kumminiidisisaldusega | Valmistamine ühekordsest lõngast [3] | |

–muu | Valmistamine [3]: –kookoslõngast,–looduslikest kiududest,–kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata keemilistest staapelkiududest,–keemilistest materjalidest või tekstiilimassist või–paberistvõi trükkimine, millega kaasneb vähemalt kaks ettevalmistus- või viimistlustoimingut (nagu pesemine, pleegitamine, merseris