EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE NING JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIGI 
VAHELINE  
Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping  
BELGIA KUNINGRIIK,  
BULGAARIA VABARIIK,  
TŠEHHI VABARIIK,  
TAANI KUNINGRIIK,  
SAKSAMAA LIITVABARIIK,  
EESTI VABARIIK,  
IIRIMAA  
KREEKA VABARIIK,  
HISPAANIA KUNINGRIIK,  
PRANTSUSE VABARIIK,  
ITAALIA VABARIIK,  
KÜPROSE VABARIIK,  
LÄTI VABARIIK,  
LEEDU VABARIIK,  
LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,  
UNGARI VABARIIK,  
MALTA,  
MADALMAADE KUNINGRIIK,  
AUSTRIA VABARIIK,  
POOLA VABARIIK,  
PORTUGALI VABARIIK,  
RUMEENIA,  
SLOVEENIA VABARIIK,  
SLOVAKI VABARIIK,  
SOOME VABARIIK,  
ROOTSI KUNINGRIIK,  
SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,  
Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”, ning  
EUROOPA LIIT  
ühelt poolt ja  
JORDAANIA HAŠIMIIDI KUNINGRIIK (edaspidi „Jordaania”),  
teiselt poolt,  
SOOVIDES edendada lennuettevõtjate õiglasel konkurentsil põhinevat rahvusvahelist lennundust turul, mille regulee ­
rimisse valitsused minimaalselt sekkuvad,ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/3
SOOVIDES hõlbustada rahvusvahelise lennutranspordi võimaluste laienemist, sealhulgas lennutranspordivõrgustike aren ­
damise teel, et täita reisijate ja vedajate vajadust sobivate lennutransporditeenuste järele,  
TÕDEDES, et lennutransport on tähtis kaubanduse, turismi ja investeeringute edendamisel,  
SOOVIDES võimaldada lennuettevõtjatel pakkuda reisijatele ja vedajatele konkurentsivõimelisi hindu ja teenuseid avatud 
turgudel,  
TÕDEDES, et mõistlikus ulatuses õigusakte lähendada ja lennutranspordialaseid õigusakte kooskõlastada on kasulik,  
SOOVIDES, et kõik lennutranspordisektorid, sealhulgas lennuettevõtete töötajad, saaksid liberaalsemast keskkonnast kasu,  
SOOVIDES tagada rahvusvahelise lennutranspordi ohutuse ja julgestuse kõrgeimat taset ning veel kord rõhutades oma 
tõsist muret õhusõidukite ohutuse vastu suunatud tegude või ähvarduste üle, mis ohustavad isikuid või vara, mõjutavad 
negatiivselt lennutranspordi toimimist ning kahjustavad üldsuse usaldust tsiviillennunduse ohutuse vastu,  
VÕTTES ARVESSE rahvusvahelist tsiviillennunduse konventsiooni, mis avati allakirjutamiseks Chicagos 7. detsembril 
1944,  
TÕDEDES, et käesolev Euroopa – Vahemere piirkonna lennundusleping kuulub 28. novembri 1995. aasta Barcelona 
deklaratsioonis ettenähtud Euroopa-Vahemere partnerluslepingu reguleerimisalasse,  
MÄRKIDES oma ühist tahet edendada Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduspiirkonda õigusaktide lähendamise, 
õigusalase koostöö ja turule juurdepääsu liberaliseerimise põhimõtete alusel,  
VÕTTES ARVESSE Araabia tsiviillennunduse komisjoni ja Araabia lennuettevõtjate organisatsiooni ning transpordi ja 
energeetika peadirektoraadi vahel Sharm el Sheikhis 16. novembril 2008 alla kirjutatud ühisdeklaratsiooni,  
SOOVIDES tagada nende lennuettevõtjatele võrdsed tegutsemisvõimalused, mis annaks neile lennuettevõtjatele õiglased ja 
võrdsed võimalused kokkulepitud teenuste osutamiseks,  
TÕDEDES, et teenindusaegade jaotamist on oluline reguleerida, andes lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed võimalused, et 
tagada kõigi lennuettevõtjate erapooletu ja mittediskrimineeriv kohtlemine,  
TÕDEDES, et subsiidiumid võivad kahjustada lennuettevõtjate vahelist konkurentsi ja seada ohtu käesoleva lepingu 
põhieesmärkide saavutamise,  
KINNITADES lennundusest tekkiva kasvuhoonegaaside heite piiramise ja keskkonnakaitse olulisust rahvusvahelise lennun ­
duspoliitika väljatöötamisel ja elluviimisel,  
VÕTTES ARVESSE tarbijate kaitse olulisust, sealhulgas kaitset, mille tagab rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise 
konventsioon (koostatud 28. mail 1999 Montrealis), kuivõrd mõlemad lepinguosalised on selle konventsiooni osalised,  
SOOVIDES tugineda olemasolevate lennutranspordilepingute raamistikule eesmärgiga avada juurdepääs turgudele ning 
võimaldada mõlema lepinguosalise tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ning üldsusele maksimaalset kasu,  
MÄRKIDES, et käesolevat lepingut tuleb kohaldada järk-järgult, kuid terviklikult ja et sobiv mehhanism võib tagada 
õigusaktide veelgi suurema kooskõla,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
Artikkel 1  
Mõisted  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järg ­
misi mõisteid:  
1) „kokkulepitud teenused” ja „kindlaksmääratud liinid” – 
rahvusvaheline lennutransport vastavalt käesoleva lepingu 
artiklile 2 (liiklusõigused) ja I lisale;  
2) „leping” – käesolev leping, selle lisad ja muudatused;  
3) „lennutransport” – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav 
reisijate, pagasi, lasti ja posti (kas eraldi või koos) vedamine õhusõidukil; kahtluste vältimiseks hõlmab see nii regulaar- 
kui ka mitteregulaarlende (tellimuslende) ja lastilende;  
4) „assotsiatsioonileping” – Brüsselis 24. novembril 1997 
sõlmitud Euroopa – Vahemere piirkonna leping, millega 
luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja 
nende liikmesriikide ning teiselt poolt Jordaania Hašimiidi 
Kuningriigi vahel;  
5) „kodakondsus” – lennuettevõtja vastavus selle omandiõi ­
guse, tõhusa kontrolli ja peamise tegevuskohaga seotud 
nõuetele;  
6) „pädevad asutused” – käesolevast lepingust tulenevate 
haldusülesannete täitmise eest vastutavad valitsusasutused 
või -üksused;ET L 334/4 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
7) „lepinguosalised” – Euroopa Liit või selle liikmesriigid või 
Euroopa Liit ja selle liikmesriigid nende vastavate volituste 
kohaselt ning Jordaania;  
8) „konventsioon” – rahvusvahelise tsiviillennunduse konvent ­
sioon, mis avati allakirjutamiseks Chicagos 7. detsembril 
1944 ja mis hõlmab:  
a) kõiki muudatusi, mis on jõustunud konventsiooni 
artikli 94 punkti a alusel ja mille on ratifitseerinud nii 
Jordaania kui ka Euroopa Liidu liikmesriik või liikmes ­
riigid, ning  
b) kõiki selle lisasid või muudatusi, mis on vastu võetud 
konventsiooni artikli 90 alusel, kui selline lisa või 
muudatus on konkreetsel hetkel jõus nii Jordaania kui 
ka Euroopa Liidu liikmesriigi või liikmesriikide suhtes 
ning on seotud asjaomase teemaga;  
9) „sobivus” – lennuettevõtja sobivus osutada rahvusvahelise 
lennutranspordi teenuseid, st lennuettevõtjatel on rahuldav 
finantssuutlikkus ja piisav juhtimiskogemus ning nad 
järgivad õigusnorme ja nõudeid, millega reguleeritakse 
selliste teenuste osutamist;  
10) „ECAA riik” – Euroopa ühise lennunduspiirkonna rajamise 
mitmepoolses lepingus osalev riik (Euroopa Liidu liikmes ­
riigid, Albaania Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina, 
Horvaatia Vabariik, endine Jugoslaavia Makedoonia Vaba ­
riik, Islandi Vabariik, Montenegro Vabariik, Norra Kuning ­
riik, Serbia Vabariik ning Kosovo vastavalt ÜRO Julgeole ­
kunõukogu resolutsioonile nr 1244);  
11) „Euroopa – Vahemere piirkonna riik” – Euroopa naabrus ­
poliitikas osalevad Vahemere piirkonna riigid (Maroko, 
Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Egiptus, Liibanon, Jordaania, 
Iisrael, Palestiina territoorium, Süüria ja Türgi);  
12) „viienda vabaduse liiklusõigus” – ühe riigi (õiguse andnud 
riik) poolt teise riigi (õiguse saanud riik) lennuettevõtjatele 
antud õigus osutada rahvusvahelisi lennutransporditee ­
nuseid õiguse andnud riigi territooriumi ja kolmanda 
riigi territooriumi vahel, tingimusel et selliste teenuste 
osutamine algab või lõpeb õiguse saanud riigi territooriu ­
mil;  
13) „rahvusvaheline lennutransport” – lennutransport, mis 
läbib rohkem kui ühe riigi territooriumi kohal asuvat 
õhuruumi;  
14) „kodanik” – füüsilised isikud, kellel on Jordaania koda ­
kondsus, või juriidilised isikud, millel on Jordaania riik ­
kondsus Jordaania poolt, või füüsilised isikud, kellel on 
liikmesriigi kodakondsus, või juriidilised isikud, millel on liikmesriigi riikkondsus Euroopa poolt, juriidiline isik 
niivõrd, kuivõrd seda kontrollivad kas vahetult või enamu ­
sosaluse kaudu pidevalt Jordaania kodanikud või jurii ­
dilised isikud Jordaania poolt või liikmesriigi või ühe IV 
lisas nimetatud kolmanda riigi kodanikud või juriidilised 
isikud Euroopa poolt;  
15) „lennutegevusluba” – Euroopa Liidu ja liikmesriikide puhul 
lennutegevusluba ja muud asjakohased dokumendid või 
sertifikaadid, mis on välja antud Euroopa Parlamendi ja 
nõukogu 24. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 
1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate 
ühiseeskirjade kohta) (  1 ) ja sellele järgnevate õigusaktide 
alusel, ning Jordaania puhul lennutegevusluba/sertifikaadid/ 
load, mis on välja antud Jordaania tsiviillennunduseeskir ­
jade 119. osa alusel;  
16) „hind”: 
— „piletihinnad”, mida makstakse lennuettevõtjatele või 
nende esindajatele või muudele piletimüüjatele reisijate 
ja pagasi veo eest lennuteenuse osutamisel, ning tingi ­
mused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas 
esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad 
tingimused ning muud abiteenused, ning  
— „lastitariifid”, mida makstakse lasti veo eest, ning tingi ­
mused, mille alusel neid hindu kohaldatakse, sealhulgas 
esindajale makstav tasu ja tema suhtes kohaldatavad 
tingimused ning muud abiteenused.  
Mõiste hõlmab vajaduse korral rahvusvahelise lennutrans ­
pordiga seotud maismaa- ja meretransporti ning sellega 
seotud tingimusi;  
17) „peamine tegevuskoht” – lennuettevõtja peakontor või 
registreeritud asukoht, mis asub lepinguosalises riigis, kus 
toimub selle lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tege ­
vuse juhtimine, sealhulgas jätkuva lennukõlblikkuse korral ­
damine;  
18) „avaliku teenindamise kohustus” – lennuettevõtjale pandud 
kohustus tagada kindlaksmääratud liinil regulaarlendude 
minimaalne teenindamine, mis vastab jätkuvuse, regulaar ­
suse, hinnakujunduse ja minimaalse veomahu kindlaks ­
määratud normidele, millest lennuettevõtja üksnes ärihuvi ­
dest lähtudes kinni ei peaks. Asjaomane lepinguosaline 
võib maksta lennuettevõtjale hüvitist avaliku teenindamise 
kohustuse täitmise eest;  
19) „SESAR” – ühtse Euroopa taeva tehniline rakendus, millega 
nähakse ette lennuliikluse uue põlvkonna korraldussüstee ­
mide kooskõlastatud ja ühtlustatud uurimine, väljatöö ­
tamine ja kasutamine;ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/5  
( 1 ) ELT L 293, 31.10.2008, lk 3.
20) „subsiidium” – ametiasutuselt või piirkondlikult organisat ­
sioonilt või muult riiklikult organisatsioonilt saadud raha ­
line abi, s.t kui:  
a) valitsuse või piirkondliku ametiasutuse või muu riikliku 
organisatsiooni tegevus hõlmab otsest raha ülekand ­
mist, nt toetused, laenud või paigutused omakapitali, 
võimalikud raha otseülekanded ettevõttesse, ettevõtte 
kohustuste ülevõtmine laenutagatiste, kapitalisüstide, 
omandi, pankrotikaitse või kindlustuse kujul;  
b) valitsuse või piirkondliku ametiasutuse või muu riikliku 
organisatsiooni tulu jääb tagasi saamata või seda ei 
koguta;  
c) valitsus või piirkondlik ametiasutus või muu riiklik 
organisatsioon hangib muid kui üldisesse infrastruk ­
tuuri kuuluvaid kaupu või teenuseid või ostab neid või  
d) valitsus või piirkondlik ametiasutus või muu riiklik 
organisatsioon teeb makseid rahastamise mehhanismi 
või volitab või suunab teatavat eraettevõtet täitma 
ühte või mitut alapunktides a, b ja c nimetatud üles ­
annet, mis kuulub tavaliselt valitsuse pädevusse ja mille 
menetlus ei erine tegelikult tavalisest valitsuse järgita ­
vast menetlusest,  
ning millest saadakse seeläbi kasu;  
21) „territoorium” – Jordaania puhul maismaa-alad (manner ja 
saared), siseveekogud ja territoriaalmeri, mis kuuluvad 
tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, ning 
Euroopa Liidu puhul maismaa-alad (manner ja saared), 
siseveekogud ja territoriaalmeri, mille suhtes kohaldatakse 
Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise 
lepingut vastavalt kõnealuses lepingus ning sellele järgne ­
vates õigusaktides sätestatud tingimustele. Käesoleva 
lepingu kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei 
järeldata, et see mõjutaks Hispaania Kuningriigi ja Ühend ­
kuningriigi asjakohaseid õigusalaseid seisukohti seoses 
nende vaidlusega selle territooriumi suveräänsuse üle, kus 
lennujaam paikneb, ning seoses Gibraltari lennujaama 
suhtes liikmesriikide vahel 18. septembri 2006. aasta 
seisuga kehtivate ELi lennundusmeetmete jätkuva peatami ­
sega, kooskõlas 18. septembril 2006 Cordobas vastu 
võetud ning Gibraltari lennujaama käsitleva ministrite 
deklaratsiooniga, ning  
22) „kasutustasu” – lennuettevõtjatelt lennuvälja, lennuvälja 
keskkonnaalaste, aeronavigatsiooni või lennundusjulgestuse 
rajatiste või teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja 
rajatiste kasutamise eest võetav tasu, mis vajaduse korral 
sisaldab müraga seotud keskkonnakulusid.  
I JAOTIS  
MAJANDUSSÄTTED  
Artikkel 2  
Liiklusõigused  
1. Iga lepinguosaline annab teisele lepinguosalisele vastavalt 
käesoleva lepingu I ja II lisale järgmised õigused, mille abil saavad kõnealuse teise lepinguosalise lennuettevõtjad korraldada 
rahvusvahelist lennutransporti:  
a) õigus ilma maandumiseta üle tema territooriumi lennata;  
b) õigus teha tema territooriumil vahemaandumisi, välja arvatud 
reisijate pardaletulekuks või mahaminekuks ning pagasi, lasti 
ja/või posti peale- või mahalaadimiseks (muul kui lennuliik ­
luse eesmärgil);  
c) õigus teha kindlaksmääratud liinil kokkulepitud teenuse 
osutamisel tema territooriumil vahemaandumisi rahvusvahe ­
lise liikluse puhul reisijate pardaletulekuks ja mahaminekuks 
ning lasti ja/või posti peale- ja mahalaadimiseks eraldi või 
koos ning  
d) muud käesolevas lepingus sätestatud õigused.  
2. Käesolevas lepingus sätestatu ei anna:  
a) Jordaania lennuettevõtjatele õigust võtta liikmesriigi territoo ­
riumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti 
ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt asjaomase 
liikmesriigi territooriumil;  
b) Euroopa Liidu lennuettevõtjatele õigust võtta Jordaania terri ­
tooriumil pardale tasu eest vedamiseks reisijaid, pagasit, lasti 
ja/või posti, mille sihtkoht on mõni muu punkt Jordaania 
territooriumil.  
Artikkel 3  
Lubade andmine  
1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse 
saamise korral annab pädev asutus asjakohased load minimaalse 
menetlusliku viivitusega, eeldusel et:  
a) Jordaania lennuettevõtja puhul:  
— lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Jordaanias ja ta 
on saanud lennutegevusloa Jordaania Hašimiidi Kuning ­
riigi õigusnormide kohaselt;  
— lennuettevõtja on Jordaania Hašimiidi Kuningriigi tõhusa 
ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning  
— lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu 
Jordaania ja/või Jordaania kodanike omandis või nende 
tõhusa kontrolli all;  
b) Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:  
— lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liikmesriigi terri ­
tooriumil vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule ja 
tal on lennutegevusluba ning  
— lennuettevõtja on lennuettevõtja sertifikaadi välja andnud 
liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli all ning 
asjakohane lennundusamet on selgelt nimetatud;ET L 334/6 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
— lennuettevõtja on otse või enamusosaluse kaudu liikmes ­
riikide ja/või liikmesriikide kodanike või muude IV lisas 
loetletud riikide ja/või nende muude riikide kodanike 
omandis;  
c) lennuettevõtja on täitnud tingimused, mis on sätestatud 
rahvusvahelise lennutranspordi teostamise eest vastutava 
asutuse poolt tavaliselt kohaldatavates õigusnormides, ning  
d) rakendatakse ja järgitakse käesoleva lepingu artikli 13 (len ­
nundusohutus) ja artikli 14 (lennundusjulgestus) sätteid.  
Artikkel 4  
Lubade andmisest keeldumine ning nende tühistamine, 
peatamine ja piiramine  
1. Mõlema lepinguosalise pädevad asutused võivad tege ­
vusloa andmisest keelduda, loa tühistada, peatada või seda 
piirata või teise lepinguosalise lennuettevõtja tegevuse muul 
viisil peatada või seda piirata, kui:  
a) Jordaania lennuettevõtja puhul:  
— lennuettevõtja peamine tegevuskoht ei ole Jordaanias või 
ta ei ole saanud lennutegevusluba Jordaanias kehtivate 
õigusnormide kohaselt;  
— lennuettevõtja ei ole Jordaania tõhusa ja jätkuva regulee ­
riva kontrolli all  
või 
— lennuettevõtja ei ole otse või enamusosaluse kaudu 
Jordaania ja/või Jordaania kodanike omandis ega nende 
tõhusa kontrolli all;  
b) Euroopa Liidu lennuettevõtja puhul:  
— lennuettevõtja peamine tegevuskoht või olemasolu korral 
registreeritud asukoht ei ole liikmesriigi territooriumil 
vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või ta ei 
ole saanud lennutegevusluba ELi õigusnormide kohaselt;  
— lennuettevõtja ei ole lennuettevõtja sertifikaadi välja 
andnud liikmesriigi tõhusa ja jätkuva reguleeriva kontrolli 
all või pädevat lennundusametit ei ole selgelt nimetatud 
või 
— lennuettevõtja ei ole otse või enamusosaluse kaudu liik ­
mesriikide ja/või liikmesriikide kodanike või muude IV 
lisas loetletud riikide ja/või nende muude riikide koda ­
nike omandis ega nende kontrolli all;  c) lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva lepingu artiklis 6 (vas ­
tavus õigusnormidele) osutatud õigusnorme või  
d) ei rakendata ega järgita käesoleva lepingu artikli 13 (lennun ­
dusohutus) ja artikli 14 (lennundusjulgestus) sätteid.  
2. Kui lõike 1 punktides c või d sätestatu edaspidise jätkuva 
mittetäitmise vältimiseks ei ole hädavajalik võtta koheseid meet ­
meid, rakendatakse käesoleva artikliga kehtestatud õigust lepin ­
guosalise lennuettevõtjale tegevus- või muude lubade andmisest 
keelduda, lubasid tühistada, peatada või piirata üksnes käesoleva 
lepingu artikliga 23 (kaitsemeetmed) ettenähtud korras. Igal 
juhul tuleb seda õigust kasutada asjakohaselt ja proportsionaal ­
selt ning üksnes sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on 
rangelt vajalik. Kõnealust õigust kasutatakse vaid asjaomase 
lennuettevõtja või asjaomaste lennuettevõtjate suhtes, ilma et 
see piiraks lepinguosaliste õigust võtta meetmeid vastavalt artik ­
lile 22 (vaidluste lahendamine ja vahekohus).  
3. Kumbki lepinguosaline ei kasuta käesoleva artikliga 
kehtestatud õigust lepinguosalise lennuettevõtjale tegevus- või 
muude lubade andmisest keelduda, lubasid tühistada, peatada 
või piirata sel põhjusel, et asjaomase lennuettevõtja enamusakt ­
siad ja tegelik kontroll selle lennuettevõtja üle kuuluvad muule 
Euroopa – Vahemere piirkonna riigile või selle kodanikele, 
eeldusel et kõnealune Euroopa – Vahemere piirkonna riik osaleb 
samasuguses Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingus 
ning kohtleb teisi vastastikkuse alusel.  
Artikkel 4a  
Lennuettevõtja sobivuse ja kodakondsuse 
kindlaksmääramise vastastikune tunnustamine  
1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse 
saamise korral tunnustab teise lepinguosalise pädev asutus 
esimese lepinguosalise pädeva asutuse otsuseid kõnealuse lennu ­
ettevõtja sobivuse ja/või kodakondsuse kindlaksmääramise 
kohta, nagu oleks need otsused teinud kõnealuse teise lepinguo ­
salise pädev asutus; teise lepinguosalise pädev asutus ei uuri seda 
küsimust täiendavalt, välja arvatud lõikes 2 sätestatud korras.  
2. Kui lennuettevõtjalt tegevusloa taotluse saanud lepinguo ­
salise pädeval asutusel on pärast taotluse saamist või loa 
andmist konkreetne põhjus kahelda, et vaatamata teise lepin ­
guosalise pädeva asutuse otsusele sobivuse ja kodakondsuse 
kindlaksmääramise kohta ei ole täidetud käesoleva otsuse artiklis 
3 (lubade andmine) sätestatud tingimused asjakohaste tegevus- 
või muude lubade andmiseks, teatab ta sellest viivitamata kõne ­
aluse teise lepinguosalise pädevale asutusele ja esitab oma kaht ­
luse kaalukad põhjused. Sel juhul võivad mõlemad lepinguosa ­
lised taotleda konsultatsioone, milles võivad osaleda mõlema 
lepinguosalise pädeva asutuse esindajad, ja/või lisateavet seoses 
kõnealuse kahtlusega; sellisele taotlusele tuleb vastata võimali ­
kult kiiresti. Kui küsimust ei lahendata, võivad mõlemad lepin ­
guosalised selle tõstatada käesoleva lepingu artikliga 21 (ühisko ­
mitee) loodud ühiskomitees.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/7
3. Käesolev artikkel ei hõlma järgmisi elemente käsitlevate 
otsuste tunnustamist:  
— ohutussertifikaadid või -tunnistused,  
— julgestusmeetmed või  
— kindlustuskaitse.  
Artikkel 5  
Investeeringud  
1. Jordaania võib võtta meetmeid, et lubada liikmesriikidel 
või nende kodanikel omada Jordaania lennuettevõtjate enamus ­
aktsiad ja/või tegelikku kontrolli nende lennuettevõtjate üle.  
2. Kui ühiskomitee on artikli 21 (ühiskomitee) lõike 10 
kohaselt kontrollinud vastastikuste meetmete olemasolu, 
lubavad lepinguosalised liikmesriikidel või nende kodanikel 
omada Jordaania lennuettevõtjate enamusaktsiad ja/või tegelikku 
kontrolli nende lennuettevõtjate üle või Jordaanial või selle 
kodanikel omada Euroopa Liidu lennuettevõtjate enamusaktsiad 
ja/või tegelikku kontrolli nende lennuettevõtjate üle.  
3. Käesoleva artikli kohaseid konkreetseid investeerimispro ­
jekte lubatakse käesoleva lepinguga loodud ühiskomitee esialg ­
sete otsuste põhjal. Neis otsustes võidakse määrata kindlaks 
käesoleva lepingu kohaste kokkulepitud teenustega ning 
kolmandate riikide ja lepinguosaliste vaheliste teenustega seotud 
tingimused. Käesoleva lepingu artikli 21 (ühiskomitee) lõiget 9 
selliste otsuste suhtes ei kohaldata.  
Artikkel 6  
Vastavus õigusnormidele  
1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtja järgib teise lepinguosa ­
lise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljudes 
õigusnorme, mis kehtivad teise lepinguosalise territooriumil 
ning millega reguleeritakse rahvusvahelises lennutranspordis 
osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt 
väljumist või nende õhusõidukite käitamist ja lennuliiklust 
tema territooriumil.  
2. Ühe lepinguosalise lennuettevõtja järgib teise lepinguosa ­
lise territooriumile sisenemisel, seal viibides või sealt väljudes 
õigusnorme, mis kehtivad teise lepinguosalise territooriumil 
ning millega reguleeritakse reisijate, meeskonna või lasti õhusõi ­
dukil tema territooriumile sisenemist või sealt väljumist (sh riiki 
sisenemist, julgestuskontrolli, sisserännet, passe, tolli ja karan ­
tiini käsitlevaid eeskirju või posti puhul postieeskirju).  
Artikkel 7  
Konkurentsil põhinev keskkond  
1. Lepinguosalised kinnitavad assotsiatsioonilepingu IV 
jaotise II peatüki põhimõtete kohaldamist käesoleva lepingu 
suhtes.  2. Lepinguosalised kinnitavad, et nende ühine eesmärk on 
kindlustada mõlema poole lennuettevõtjatele õiglased ja võrdsed 
võimalused kokkulepitud teenuste osutamiseks. Selleks on 
vajalik lennuteenuste õiglane ja konkurentsil põhinev keskkond. 
Lepinguosalised tõdevad, et lennuettevõtjate konkurentsitavad 
on õiglased kõige tõenäolisemalt siis, kui nad osutavad lennu ­
teenuseid täielikult ärilistel alustel ega saa subsiidiume.  
3. Kui lepinguosaline leiab, et käesoleva lepingu alusel tegut ­
seva lennuettevõtja riiklik subsideerimine on seaduspärase 
eesmärgi saavutamiseks hädavajalik, kindlustab ta, et kõnealused 
subsiidiumid vastavad eesmärgile, on läbipaistvad ja kavandatud 
selliselt, et nende kahjulik mõju teise lepinguosalise lennuette ­
võtjatele oleks võimalikult väike. Sellist subsideerimist kavandav 
lepinguosaline teatab oma kavatsusest teisele lepinguosalisele ja 
kindlustab subsiidiumide vastavuse käesolevas lepingus sätes ­
tatud kriteeriumidele.  
4. Kui üks lepinguosaline leiab, et teise lepinguosalise terri ­
tooriumil esineb eelkõige subsiidiumi tõttu tingimusi, mis on 
vastuolus lõikes 3 sätestatud kriteeriumidega ning mis võivad 
ebasoodsalt mõjutada tema lennuettevõtjate õiglaseid ja võrdseid 
konkureerimisvõimalusi, võib ta esitada teisele lepinguosalisele 
tähelepanekud. Lisaks võib ta taotleda ühiskomitee kokkukutsu ­
mist vastavalt käesoleva lepingu artiklile 21 (ühiskomitee). 
Konsultatsioonid algavad 30 päeva jooksul alates sellise taotluse 
saamisest. Kui ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada, võivad 
lepinguosalised kohaldada vastavaid subsiidiumivastaseid meet ­
meid.  
5. Käesoleva artikli lõikes 4 osutatud meetmed peavad olema 
asjakohased ja proportsionaalsed ning piirduma ulatuse ja 
kestuse osas rangelt vajalikuga. Kõnealuseid meetmeid võetakse 
üksnes sellise lennuettevõtja või selliste lennuettevõtjate suhtes, 
kes saavad subsiidiumi või kelle suhtes kohaldatakse käesolevas 
artiklis sätestatud tingimusi, ning nendega ei piirata lepinguosa ­
liste õigust võtta meetmeid vastavalt käesoleva lepingu artiklile 
23 (kaitsemeetmed).  
6. Mõlemad lepinguosalised võivad, teatades sellest teisele 
lepinguosalisele, pöörduda käesoleva artikliga seotud küsimuste 
arutamiseks teise lepinguosalise territooriumil asuvate vastuta ­
vate valitsusasutuste, sealhulgas riigi-, piirkondlike või kohalike 
asutuste poole.  
7. Käesoleva artikli sätete kohaldamine ei piira lepinguosaliste 
õigusnorme, mis on seotud avaliku teenindamise kohustusega 
lepinguosaliste territooriumidel.  
Artikkel 8  
Ärivõimalused  
Lennuettevõtjate esindajad  
1. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus asutada 
teise lepinguosalise territooriumil esindusi lennutranspordi ning 
sellega seotud tegevuse edendamiseks ja müügiks.ET L 334/8 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
2. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguo ­
salise territooriumile sisenemist, seal viibimist ja töötamist käsit ­
levate õigusnormide kohaselt õigus tuua teise lepinguosalise 
territooriumile ning seal tegevuses hoida lennutransporditee ­
nuste osutamiseks vajalikke juhtiv-, müügi-, tehnika-, lennutege ­
vus- ja muid spetsialiste.  
Maapealne teenindus  
3. a) Ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, on lennuette ­
võtjatel seoses teise lepinguosalise territooriumil 
toimuva maapealse teenindusega õigus:  
i) teha oma lendude maapealset teenindust ise (oma ­
käitlus) või soovi korral  
ii) valida kas kõiki või mõningaid maapealseid 
teenuseid tagavate konkureerivate teenuseosutajate 
vahel, kui neil teenuseosutajatel on lepinguosaliste 
õigusnormide kohaselt õigus turule pääseda ja kui 
sellised teenuseosutajad on turul olemas.  
b) Selliste maapealse teeninduse liikide puhul nagu 
pagasi-, perrooni-, kütuse- ja õlikäitlus ning kauba ja 
posti füüsiline käitlemine lennujaama terminali ja 
õhusõiduki vahel, kehtivad punkti a alapunktides i ja 
ii sätestatud õigustele üksnes teise lepinguosalise terri ­
tooriumil kohaldatavatele õigusnormidele vastavad 
füüsilised või tegevuslikud piirangud. Kui need 
piirangud välistavad omakäitluse ja kui lendude 
maapealse teeninduse osutajate vahel ei ole tegelikku 
konkurentsi, peavad kõik lennuettevõtjad saama selli ­
seid teenuseid kasutada võrdsetel ja mittediskriminee ­
rivatel alustel; selliste teenuste hinnad ei tohi ületada 
nende kogumaksumust, mis sisaldab mõistlikku tulu 
koos amortisatsioonikuludega.  
Müük, kohalikud kulud ja rahasummade ülekandmine  
4. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad teise lepin ­
guosalise territooriumil müüa lennutransporditeenuseid ise 
ja/või lennuettevõtja äranägemisel kas oma müügiesindajate, 
lennuettevõtja määratud muude vahendajate või Interneti kaudu. 
Kõigil lennuettevõtjatel on õigus selliseid transporditeenuseid 
müüa ja kõigil isikutel on vaba võimalus neid osta konkreetsel 
territooriumil käibel oleva valuuta või vabalt konverteeritava 
valuuta eest.  
5. Kõigil lennuettevõtjatel on õigus nõudmisel tulude ülejääk 
konverteerida ja teise lepinguosalise territooriumilt oma territoo ­
riumile või valitud riiki või riikidesse üle kanda, välja arvatud 
juhul, kui see ei ole kooskõlas üldiselt kohaldatavate õigusnor ­
midega. Konverteerimist ja ülekandmist lubatakse viivitamata 
ilma piiranguteta ja maksustamiseta lennuettevõtja esmase 
ülekandetaotluse kuupäeval tehingute suhtes kohaldatava vahe ­
tuskursi järgi.  
6. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on teise lepinguo ­
salise territooriumil õigus maksta kohalike kulude, sealhulgas kütuse eest kohalikus vääringus. Mõlema lepinguosalise lennu ­
ettevõtjad võivad oma äranägemisel maksta selliste kulude eest 
teise lepinguosalise territooriumil vabalt konverteeritavas 
valuutas vastavalt kohalikele valuutaeeskirjadele.  
Koostöökokkulepped  
7. Lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad käesoleva lepingu 
alusel tegutsemisel või teenuste osutamisel sõlmida turustamisa ­
laseid koostöökokkuleppeid (nt block-broneeringut või koodi 
jagamist käsitlevaid kokkuleppeid):  
a) lepinguosaliste lennuettevõtja või lennuettevõtjatega ning  
b) kolmandate riikide lennuettevõtja või lennuettevõtjatega ning  
c) maismaa- ja meretransporditeenuste osutajatega,  
kui i) kõigil selliste kokkulepete osalistel on asjakohane liiniluba 
ning ii) kokkulepped vastavad nende puhul tavaliselt kohaldata ­
vatele ohutus- ja konkurentsinõuetele. Koodi jagamisega seotud 
reisijateveo puhul tuleb ostjat ostukohas või igal juhul enne 
pardaleminekut teavitada sellest, millised transporditeenuse 
osutajad tegutsevad igas kõnealuse teenuse sektoris.  
8. a) Reisijateveo puhul maismaa- ja meretransporditeenuse 
osutajate suhtes ei kehti lennutransporti reguleerivad 
õigusnormid üksnes seepärast, et sellist maismaa- ja 
meretransporditeenust pakub lennuettevõtja enda 
nimel. Maismaa- ja meretransporditeenuse osutajad 
võivad oma äranägemisel otsustada, kas sõlmida koos ­
töölepped või mitte. Konkreetsete kokkulepete sõlmi ­
misel võivad maismaa- või meretransporditeenuse 
osutajad muu hulgas arvesse võtta tarbijate huve ning 
tehnilisi, majanduslikke, ruumilisi ja veomahuga seotud 
piiranguid.  
b) Hoolimata käesoleva lepingu muudest sätetest on 
lepinguosaliste lennuettevõtjatel ja lastiveo kaudsetel 
teostajatel lubatud rahvusvahelise lennutranspordi 
puhul piiranguteta kasutada maismaa- ja meretran ­
sporti lasti veoks Jordaania ja Euroopa Liidu või 
kolmandate riikide territooriumi mis tahes punktidesse 
või punktidest, sealhulgas veoks kõigisse tolliteenustega 
lennujaamadesse või kõigist tolliteenustega lennujaa ­
madest, samuti on neil vajaduse korral õigus vedada 
tollitud lasti kohaldatavate õigusnormide kohaselt. 
Sellisel lastil, olenemata sellest, kas seda veetakse 
mööda maismaad, merd või õhu teel, on juurdepääs 
lennujaama tollimenetlusele ja -rajatistele. Lennuette ­
võtjad võivad teostada ise maismaa- ja meretransporti 
või sõlmida selleks kokkuleppeid muude maismaa- ja 
meretranspordiettevõtjatega, sealhulgas muude mere- ja 
maismaatransporditeenust osutavate lennuettevõtjatega 
ja lennutransporti hõlmavate lastivedude kaudseteET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/9
teostajatega. Sellist intermodaalset lastiveoteenust võib 
osutada ühtse hinna eest (lennu- ning maismaa- ja 
meretranspordi kombineeritud hind), tingimusel et 
see ei eksita lastisaatjaid transpordiviisi osas.  
Rentimine  
9. a) Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus kasu ­
tada kokkulepitud teenuste osutamiseks mis tahes 
lennuettevõtjalt (sh kolmanda riigi lennuettevõtjalt) 
renditud õhusõidukeid ja meeskonda, eeldusel et kõik 
sellistes kokkulepetes osalejad on täitnud lepinguosa ­
liste poolt selliste kokkulepete suhtes tavaliselt kohal ­
datavates õigusnormides sätestatud tingimused.  
b) Kumbki lepinguosaline ei nõua, et varustust rendile 
andval lennuettevõtjal peavad olema käesoleva lepingu 
alusel antud liiklusõigused.  
c) Lepinguosaliste lennuettevõtjad võivad kolmanda riigi 
(v.a IV lisas loetletud riigid) lennuettevõtjalt rentida 
õhusõiduki koos meeskonnaga käesoleva lepinguga 
ettenähtud õiguste kasutamiseks ainult erandkorras ja 
ajutiste vajaduste rahuldamiseks. Õhusõiduki rentimi ­
sele koos meeskonnaga peab eelneva nõusoleku 
andma rendiõhusõidukile lennutegevusloa andnud 
asutus ja selle teise lepinguosalise pädev asutus, kuhu 
kavatsetakse teostada lende, kasutades asjaomast mees ­
konnaga renditud õhusõidukit.  
Frantsiisi- ja tootemargikokkulepped  
10. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjatel on õigus 
sõlmida frantsiisi- või tootemargikokkuleppeid mõlema lepin ­
guosalise või kolmanda riigi ettevõtetega, sealhulgas lennuette ­
võtjatega, tingimusel et lennuettevõtjatel on asjakohased voli ­
tused ja nad on täitnud lepinguosaliste poolt selliste kokkulepete 
suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatud tingimused, 
eelkõige tingimuse, mille kohaselt tuleb avaldada teenust 
osutava lennuettevõtja andmed.  
Teenindusaegade jaotamine lennujaamades  
11. Lepinguosaliste territooriumidel asuvates lennujaamades 
jaotatakse teenindusajad sõltumatult, läbipaistvalt ja mittediskri ­
mineerivalt. Kõiki lennuettevõtjaid koheldakse õiglaselt ja võrd ­
selt. Lepinguosalised võivad vastavalt artikli 21 (ühiskomitee) 
lõikele 5 taotleda ühiskomitee kokkukutsumist käesoleva lõike 
kohaldamisega seotud küsimuste lahendamiseks.  
Artikkel 9  
Tolli- ja muud maksud  
1. Ühe lepinguosalise lennuettevõtjate poolt rahvusvahelises 
lennutranspordis kasutatav õhusõiduk, selle tavapärane pardava ­
rustus, kütus, määrdeained, tarvitatavad tehnilised varud, 
maapealne varustus, varuosad (sh mootorid), pardavarud (muu 
hulgas, kuid mitte ainult toiduained, mittealkohoolsed ja alko ­
hoolsed joogid, tubakas ning muud reisijatele lennu ajal piiratud 
koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud tooted) ja muud tooted, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvus ­
vahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki lendude või 
nende teenindamisega, vabastatakse teise lepinguosalise territoo ­
riumile saabumisel vastastikkuse alusel kõigist impordipiirangu ­
test, omandi-, kapitali-, tolli-, aktsiisimaksudest ning muudest 
sarnastest tasudest ja maksudest, a) mida kohaldavad riiklikud 
või kohalikud asutused või Euroopa Liit ning b) mis ei põhine 
osutatavate teenuste hinnal, tingimusel et nimetatud varustus ja 
varud jäävad õhusõiduki pardale.  
2. Samuti vabastatakse vastastikkuse alusel käesoleva artikli 
lõikes 1 osutatud maksudest, lõivudest, tollimaksudest ja tasu ­
dest, välja arvatud osutatava teenuse hinnal põhinevatest tasu ­
dest:  
a) lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja 
pardale võetud mõistlikus koguses pardavarud, mis on ette 
nähtud kasutamiseks teise lepinguosalise lennuettevõtja 
lahkuva, rahvusvahelise lennutranspordi lende teostava 
õhusõiduki pardal, isegi kui need pardavarud on ette nähtud 
kasutamiseks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territoo ­
riumi kohal;  
b) lepinguosalise territooriumile toodud maapealne varustus ja 
varuosad (sh mootorid), mis on ette nähtud teise lepinguo ­
salise lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutranspordi 
lendudel kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks 
või remondiks;  
c) kütus, määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, mis on 
lepinguosalise territooriumile toodud või seal hangitud ja mis 
on ette nähtud teise lepinguosalise lennuettevõtja poolt 
rahvusvahelise lennutranspordi lendudel kasutatava õhusõi ­
duki tarbeks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutami ­
seks reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi 
kohal;  
d) mõlema lepinguosalise tollieeskirjadega ette nähtud trükised, 
mis on ühe lepinguosalise territooriumile toodud või seal 
hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasuta ­
miseks teise lepinguosalise lennuettevõtja lahkuva, rahvus ­
vahelise lennutranspordi lende teostava õhusõiduki pardal, 
isegi kui need on ette nähtud kasutamiseks reisi selles osas, 
mis toimub kõnealuse territooriumi kohal, ning  
e) lennujaamades ja kaubaterminalides kasutatav ohutus- ja 
julgestusvarustus.  
3. Olenemata muudest vastupidistest sätetest ei takista käes ­
olevas lepingus sätestatu lepinguosalist kehtestamast mittedisk ­
rimineerivaid makse, lõive, tollimakse ega tasusid kütuse suhtes, 
mis tarnitakse tema territooriumil kasutamiseks lennuettevõtja 
õhusõidukis, mis peab lennuühendust tema territooriumi kahe 
punkti vahel.  
4. Võidakse nõuda käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud 
varustuse ja varude hoidmist asjakohaste asutuste järelevalve või 
kontrolli all.ET L 334/10 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
5. Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastused kehtivad ka 
siis, kui ühe lepinguosalise lennuettevõtjad on saanud lepingu 
alusel teiselt lennuettevõtjalt, kelle suhtes teine lepinguosaline 
samuti selliseid vabastusi kohaldab, laenuks või edastamiseks 
teise lepinguosalise territooriumil lõigetes 1 ja 2 sätestatud 
tooted.  
6. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisi 
kohaldamast makse, lõivusid, tollimakse või tasusid kaupade 
suhtes, mida müüakse reisijatele pardal muul eesmärgil kui 
pardal tarbimiseks lennu selle osa jooksul, mis toimub tema 
territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek 
ja pardalt mahatulek.  
7. Käesoleva lepingu sätted ei mõjuta käibemaksu valdkonda, 
välja arvatud impordi käibemaksu osas. Käesolev leping ei 
mõjuta liikmesriikide ja Jordaania vahel kehtivate tulu ja kapitali 
topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätteid.  
Artikkel 10  
Lennujaamade, lennundusrajatiste ja -seadmete ning 
lennundusteenuste kasutustasud  
1. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida 
nende pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise 
lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes aeronavigatsiooni- ja 
lennujuhtimisteenuste kasutamise eest, on õiglased, põhjenda ­
tud, kuludega seotud ega ole ebaõiglaselt diskrimineerivad. Igal 
juhul määratakse kõik teise lepinguosalise lennuettevõtjate 
suhtes kehtestatavad kasutustasud tingimustel, mis on sama 
soodsad kui mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud 
tasude kõige soodsamad tingimused.  
2. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kasutustasud, mida 
nende pädevad asutused või organid võivad kehtestada teise 
lepinguosalise lennuettevõtjate suhtes lennujaama, lennundusjul ­
gestuse ning seonduvate rajatiste ja teenuste kasutamise eest, on 
õiglased, põhjendatud, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad ning 
on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Kõnealused 
tasud võivad kajastada lennujaamas või lennujaamade süsteemis 
asjakohaste lennujaama ning lennundusjulgestuse rajatiste ja 
teenuste täielikku maksumust tasusid kehtestavatele pädevatele 
asutustele või organitele, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud 
võivad sisaldada mõistlikku tulu koos amortisatsioonikuludega. 
Rajatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasusid võetakse, peab 
saama kasutada efektiivselt ja säästlikult. Igal juhul määratakse 
kõik kõnealused tasud teise lepinguosalise lennuettevõtjate 
suhtes tingimustel, mis on sama soodsad kui tasude määramise 
ajal mis tahes teise lennuettevõtja suhtes kehtestatud tasude 
kõige soodsamad tingimused.  
3. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil 
asuvad tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid ning 
teenuseid ja rajatisi kasutavad lennuettevõtjad või neid esindavad organid peavad konsultatsioone, ning tagavad, et tasusid kehtes ­
tavad pädevad asutused või organid ja lennuettevõtjad või neid 
esindavad organid vahetavad teavet, mis võib olla vajalik selleks, 
et saada täpne ülevaade tasude põhjendatusest vastavalt käes ­
oleva artikli lõigete 1 ja 2 põhimõtetele. Mõlemad lepinguosa ­
lised tagavad, et tasusid kehtestavad pädevad asutused teatavad 
kasutajatele mõistliku aja jooksul ette kõigist kasutustasude 
muutmise ettepanekutest, et kõnealused asutused saaksid enne 
muudatuste tegemist võtta arvesse kasutajate seisukohad.  
4. Kumbagi lepinguosalist ei loeta artikli 22 (vaidluste lahen ­
damine ja vahekohus) kohases vaidluste lahendamise menetluses 
käesoleva artikli nõudeid rikkunuks, välja arvatud juhul, kui a) ta 
ei vaata mõistliku aja jooksul läbi tasu või tava, mille kohta 
teine lepinguosaline on kaebuse esitanud; või b) ta ei võta pärast 
tasu või tava läbivaatamist kõiki võimalikke meetmeid käesoleva 
artikliga vastuolus oleva tasu või tava muutmiseks.  
Artikkel 11  
Hinnakujundus  
1. Lepinguosalised lubavad lennuettevõtjatel vaba ja õiglase 
konkurentsi alusel hindu piiranguteta kehtestada.  
2. Lepinguosalised ei nõua hindade esitamist.  
3. Pädevad asutused võivad korraldada arutelusid, et käsitleda 
näiteks (kuid mitte ainult) hindu, mis võivad olla ebaõiglased, 
põhjendamatud või diskrimineerivaid.  
Artikkel 12  
Statistika  
1. Mõlemad lepinguosalised esitavad teisele lepinguosalisele 
siseriiklike õigusnormidega ette nähtud statistika ning taotluse 
korral muu kättesaadava statistilise teabe, mida võidakse lennu ­
teenuste osutamise läbivaatamiseks põhjendatult nõuda.  
2. Lepinguosalised teevad käesoleva lepingu artikliga 21 
(ühiskomitee) loodud ühiskomitees koostööd, et hõlbustada 
omavahel statistilise teabe vahetust käesoleva lepingu kohaste 
lennuteenuste arengu jälgimiseks.  
II JAOTIS  
ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ  
Artikkel 13  
Lennundusohutus  
1. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlusta ­
takse vähemalt III lisa A osas sätestatud normid allpool kehtes ­
tatud tingimustel.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/11
2. Lepinguosalised tagavad, et kui on kahtlusi, et ühe lepin ­
guosalise territooriumil registreeritud õhusõiduk, mis maandub 
teise lepinguosalise territooriumil asuvas rahvusvahelisele lennu ­
liiklusele avatud lennuväljal, ei vasta konventsiooniga kehtes ­
tatud rahvusvahelistele lennundusohutusnormidele, siis kontrol ­
livad teise lepinguosalise pädevad asutused kõnealuse õhusõi ­
duki pardal ja selle ümber seisuplatsil õhusõiduki ja meeskonna 
dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja selle varustuse 
nähtavat seisukorda.  
3. Mõlemad lepinguosalised võivad igal ajal taotleda konsul ­
tatsioone teise lepinguosalise ohutusnormide järgimise kohta.  
4. Lepinguosaliste pädevad asutused võivad võtta kõik asja ­
kohased ja viivitamatud meetmed, kui nad teevad kindlaks, et 
õhusõiduk, toode või tegevus:  
a) ei pruugi vastata konventsiooniga, III lisa A osas sätestatud 
õigusaktidega või käesoleva artikli lõikele 1 vastavate 
Jordaania võrdväärsete õigusaktidega (vastavalt sellele, millist 
neist kohaldatakse) kehtestatud miinimumnormidele;  
b) võib tekitada lõikes 2 osutatud kontrollimise tulemusel tõsi ­
seid kahtlusi selles, kas õhusõiduk või selle kasutamine 
vastab konventsiooniga, III lisa A osas sätestatud õigusakti ­
dega või käesoleva artikli lõikele 1 vastavate Jordaania võrd ­
väärsetele õigusaktidega (vastavalt sellele, millist neist kohal ­
datakse) kehtestatud miinimumnormidele, või  
c) võib tekitada tõsiseid kahtlusi selles, kas konventsiooniga, III 
lisa A osas sätestatud õigusaktidega või käesoleva artikli 
lõikele 1 vastavate Jordaania võrdväärsete õigusaktidega (vas ­
tavalt sellele, millist neist kohaldatakse) kehtestatud 
miinimumnorme järgitakse ja hallatakse tõhusalt.  
5. Kui ühe lepinguosalise pädevad asutused võtavad lõike 4 
kohaselt meetmeid, teatavad nad sellest viivitamatult teise lepin ­
guosalise pädevatele asutustele ja põhjendavad meetmete 
võtmist.  
6. Kui lõike 4 kohaldamisel võetud meetmete rakendamist ei 
lõpetata, kuigi nende võtmiseks ei ole enam põhjust, võivad 
mõlemad lepinguosalised suunata selle küsimuse ühiskomiteele 
lahendamiseks.  
Artikkel 14  
Lennundusjulgestus  
1. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlusta ­
takse vähemalt käesoleva lepingu III lisa B osas sätestatud 
normid allpool kehtestatud tingimustel.  
2. Kuna tsiviilõhusõiduki, selle reisijate ja meeskonna 
ohutuse tagamine on rahvusvaheliste lennuteenuste osutamise peamine eeltingimus, kinnitavad lepinguosalised vastastikust 
kohustust kaitsta tsiviillennundust ebaseaduslike sekkumiste 
eest ning eelkõige oma kohustusi, mis on sätestatud Chicago 
konventsioonis, Tokios 14. septembril 1963 alla kirjutatud 
konventsioonis kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta 
õhusõidu pardal, Haagis 16. detsembril 1970 alla kirjutatud 
konventsioonis õhusõiduki ebaseadusliku hõivamise vastu võit ­
lemise kohta, Montrealis 23. septembril 1971 alla kirjutatud 
konventsioonis tsiviillennunduse ohutuse vastu suunatud 
ebaseaduslike tegude tõkestamise kohta, Montrealis 24. veeb ­
ruaril 1988 alla kirjutatud protokollis ebaseaduslike vägivallaak ­
tide vastu võitlemise kohta rahvusvahelist lennuliiklust teenin ­
davates lennujaamades ja Montrealis 1. märtsil 1991 alla kirju ­
tatud konventsioonis, milles käsitletakse plastiliste lõhkeainete 
märkimist nende avastamiseks, kuivõrd mõlemad lepinguosa ­
lised on loetletud konventsioonide ja ka kõigi muude tsiviillen ­
nundusjulgestust käsitlevate konventsioonide ja protokollide 
osalised.  
3. Taotluse korral osutavad lepinguosalised teineteisele 
igakülgset abi, et takistada tsiviilõhusõiduki ebaseaduslikku 
hõivamist ning muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad 
sellist õhusõidukit, selle reisijaid ja meeskonda, lennujaamu ja 
aeronavigatsiooniseadmeid ning et hoida ära kõiki muid ohte 
tsiviillennundusjulgestusele.  
4. Lepinguosalised tegutsevad vastastikustes suhetes koos ­
kõlas lennundusjulgestuse normidega ning Rahvusvahelise 
Tsiviillennunduse Organisatsiooni kehtestatud asjakohase 
soovitatava praktikaga, mis on määratletud Chicago konvent ­
siooni lisades, niivõrd, kuivõrd sellised julgestussätted kehtivad 
lepinguosaliste suhtes. Mõlemad lepinguosalised nõuavad, et 
nende registritesse kantud õhusõidukite käitajad, samuti ettevõt ­
jad, kelle peamine tegevuskoht või alaline asukoht on nende 
territooriumil, ja nende territooriumil asuvate lennuväljade 
käitajad tegutseksid vastavalt nendele lennundusjulgestuse säte ­
tele.  
5. Mõlemad lepinguosalised tagavad, et nende territooriumil 
võetakse tõhusad meetmed õhusõiduki kaitsmiseks, reisijate ja 
nende käsipagasi läbivaatamiseks ning meeskonna, lasti (sh 
registreeritud pagasi) ja õhusõiduki varude asjakohaseks kontrol ­
limiseks pardalemineku või laadimise eel ja ajal ning et neid 
meetmeid kohandatakse vastavalt suurenevale ohule. Mõlemad 
lepinguosalised nõustuvad, et nende lennuettevõtjatelt võidakse 
nõuda, et nad järgiksid lõikes 4 osutatud lennundusjulgestuse 
sätteid, mida teine lepinguosaline nõuab oma territooriumile 
sisenemisel, sealt lahkumisel ja seal viibimisel.  
6. Mõlemad lepinguosalised suhtuvad positiivselt kõigisse 
teise lepinguosalise taotlustesse võtta konkreetse ohu korral 
mõistlikke julgestusalaseid erimeetmeid. Mõlemad lepinguosa ­
lised teatavad teisele lepinguosalisele eelnevalt kõigist kavanda ­
tavatest julgestusalastest erimeetmetest, mis võiksid oluliselt 
mõjutada käesoleva lepingu alusel osutatavate lennutranspordi ­
teenuste rahastamist ja korraldamist, välja arvatud hädaolukorras 
Mõlemad lepinguosalised võivad selliste julgestusmeetmete 
arutamiseks taotleda ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt 
käesoleva lepingu artiklile 21 (ühiskomitee).ET L 334/12 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
7. Kui toimub tsiviilõhusõiduki ebaseaduslik hõivamine või 
muu õhusõiduki, reisijate ja meeskonna, lennujaamade või aero ­
navigatsiooniseadmete ohutuse vastane ebaseaduslik tegevus või 
tekib selliste intsidentide oht, abistavad lepinguosalised üksteist, 
hõlbustades suhtlemist ning teisi asjakohaseid meetmeid, mille 
eesmärk on lõpetada selline intsident või selle tekkimise oht 
kiiresti ning ohutult.  
8. Mõlemad lepinguosalised võtavad kõik nende poolt otstar ­
bekaks loetud meetmed, et pidada nende territooriumil kinni 
seal asuv õhusõiduk, mis on ebaseaduslikult hõivatud või 
mille suhtes on toimunud muu ebaseaduslik tegevus, välja 
arvatud juhul, kui õhusõiduki lahkumise muudab vajalikuks 
esmane kohustus kaitsta inimelusid. Kui see on otstarbekas, 
võetakse sellised meetmed vastastikuste konsultatsioonide alusel.  
9. Kui ühel lepinguosalisel on põhjendatud kahtlusi, et teine 
lepinguosaline ei ole järginud käesoleva artikli lennundusjulges ­
tuse sätteid, võib ta taotleda viivitamatut konsultatsiooni teise 
lepinguosalisega.  
10. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 4 (lubade 
andmisest keeldumine ning nende tühistamine, peatamine ja 
piiramine) kohaldamist, annab suutmatus jõuda rahuldavale 
kokkuleppele viieteistkümne (15) päeva jooksul alates sellise 
taotluse esitamisest aluse teise lepinguosalise ühe või mitme 
lennuettevõtja tegevusloa peatamiseks, tühistamiseks, piirami ­
seks või sellele tingimuste seadmiseks.  
11. Otsese ja erakorralise ohu korral võib lepinguosaline 
võtta ajutisi meetmeid enne viieteistkümne (15) päeva 
möödumist.  
12. Käesoleva artikli lõike 10 kohaselt võetud meetmete 
rakendamine lõpetatakse, kui teine lepinguosaline on viinud 
oma tegevuse käesoleva artikliga vastavusse.  
Artikkel 15  
Lennuliikluse korraldamine  
1. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlusta ­
takse käesoleva lepingu III lisa C osas sätestatud normid allpool 
kehtestatud tingimustel.  
2. Lepinguosalised kohustuvad tegema tihedat koostööd 
lennuliikluse korraldamisel, et laiendada ühtne Euroopa taevas 
Jordaaniale ning tugevdada seega praeguseid ohutusnorme, 
tõhustada Euroopa üldiseid lennuliiklusnorme, optimeerida 
veomahtu ja minimeerida viivitusi. Selleks tagatakse Jordaania 
asjakohane osalemine ühtse taeva komitee töös. Ühiskomitee 
jälgib ja hõlbustab koostööd lennuliikluse korraldamisel.  
3. Selleks et hõlbustada ühtse Euroopa taeva õigusaktide 
kohaldamist oma territooriumil:  a) võtab Jordaania vajalikud meetmed, et kohandada oma 
lennuliiklust korraldavad asutused ümber vastavalt ühtse 
Euroopa taeva põhimõtetele, eelkõige asutades vastavad riik ­
likud järelevalveorganid, kes on vähemalt funktsionaalselt 
sõltumatud aeronavigatsiooniteenuste osutajatest, ning  
b) kaasab Euroopa Liit Jordaania vastavatesse ühtsest Euroopa 
taevast tulenevatesse algatustesse aeronavigatsiooniteenuste, 
õhuruumi ja koostalitlusvõime valdkonnas, eelkõige kaasates 
varakult Jordaania jõupingutused toimivate õhuruumiosade 
loomiseks või SESARiga asjakohase kooskõlastamise kaudu.  
Artikkel 16  
Keskkond  
1. Lepinguosalised tõdevad, et keskkonnakaitse on oluline 
rahvusvahelise lennutranspordipoliitika väljatöötamisel ja elluvii ­
misel.  
2. Lepinguosalised tõdevad, et on oluline teha koostööd ja 
osaleda mitmepoolsetes aruteludes, et kaaluda lennunduse mõju 
keskkonnale ja majandusele ning tagada leevendusmeetmete 
täielik kooskõla käesoleva lepingu eesmärkidega.  
3. Käesolevas lepingus sätestatu ei piira lepinguosalise päde ­
vate asutuste volitusi võtta oma suveräänse jurisdiktsiooni piires 
kõik asjakohased meetmed, et vältida lennutranspordi keskkon ­
namõju, või tegeleda selle küsimusega muul viisil, eeldusel et 
sellised meetmed on täielikult kooskõlas rahvusvahelisest õigu ­
sest tulenevate õiguste ja kohustustega ning neid kohaldatakse 
sõltumata kodakondsusest.  
4. Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlusta ­
takse käesoleva lepingu III lisa D osas sätestatud normid.  
Artikkel 17  
Tarbijakaitse  
Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlustatakse 
lennutranspordinormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu III 
lisa E osas.  
Artikkel 18  
Arvutipõhised broneerimissüsteemid  
Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlustatakse 
käesoleva lepingu III lisa F osas sätestatud normid.  
Artikkel 19  
Sotsiaalsed aspektid  
Lepinguosalised tagavad, et nende õigusaktidega kindlustatakse 
lennutranspordinormid, mis on sätestatud käesoleva lepingu III 
lisa G osas.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/13
III JAOTIS  
INSTITUTSIOONILISED SÄTTED  
Artikkel 20  
Tõlgendamine ja jõustamine  
1. Lepinguosalised võtavad asjakohased üld- või erimeetmed, 
et tagada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmine, 
ning hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid kahjustada käes ­
oleva lepingu eesmärkide saavutamist.  
2. Mõlemad lepinguosalised vastutavad oma territooriumil 
käesoleva lepingu ja eelkõige selle III lisas sätestatud norme 
tagavate õigusaktide nõuetekohase jõustamise eest.  
3. Mõlemad lepinguosalised annavad teisele lepinguosalisele 
vajaliku teabe ja abi võimalike rikkumiste uurimisel, mida teine 
lepinguosaline teostab vastavalt käesoleva lepinguga talle antud 
pädevusele.  
4. Kui lepinguosalised tegutsevad neile käesoleva lepinguga 
antud volituste alusel teisele lepinguosalisele huvi pakkuvates 
ja teise lepinguosalise asutusi või ettevõtjaid käsitlevates küsi ­
mustes, tuleb teise lepinguosalise pädevatele asutustele sellest 
teatada ja anda neile võimalus esitada enne lõpliku otsuse tege ­
mist võimalikud märkused.  
Artikkel 21  
Ühiskomitee  
1. Luuakse lepinguosaliste esindajatest koosnev komitee 
(edaspidi „ühiskomitee”), mis vastutab käesoleva lepingu halda ­
mise eest ning tagab selle nõuetekohase rakendamise. Selleks 
esitab komitee soovitusi ja võtab lepinguga ettenähtud juhtudel 
vastu otsuseid.  
2. Ühiskomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel ja 
need on lepinguosaliste suhtes siduvad. Lepinguosalised raken ­
davad kõnealuseid otsuseid oma eeskirjade kohaselt.  
3. Ühiskomitee võtab otsusega vastu oma töökorra.  
4. Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Mõlemad 
lepinguosalised võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist.  
5. Samuti võivad mõlemad lepinguosalised taotleda ühisko ­
mitee kokkukutsumist käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohal ­
damisega seotud küsimuste lahendamiseks. Koosolek toimub 
esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui kaks kuud pärast 
taotluse saamist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud 
teisiti.  6. Käesoleva lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks vahe ­
tavad lepinguosalised teavet ja peavad kummagi lepinguosalise 
taotlusel nõu ühiskomitees.  
7. Kui ühe lepinguosalise arvates ei ole teine lepinguosaline 
ühiskomitee otsust nõuetekohaselt rakendanud, võib ta taotleda 
küsimuse arutamist ühiskomitees. Kui ühiskomitee ei suuda 
küsimust lahendada kahe kuu jooksul alates taotluse esitamisest, 
võib taotluse esitanud lepinguosaline võtta käesoleva lepingu 
artikli 23 (kaitsemeetmed) alusel asjakohased kaitsemeetmed.  
8. Ühiskomitee otsuses on sätestatud lepinguosalistele selle 
rakendamise kuupäev ning ka muu ettevõtjaid tõenäoliselt 
puudutav teave.  
9. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad lepinguo ­
salised võtta käesoleva lepingu artikli 23 (kaitsemeetmed) alusel 
asjakohased ajutised kaitsemeetmed, kui ühiskomitee ei tee kuue 
kuu jooksul alates taotluse esitamisest otsust küsimuses, mille 
kohta on talle taotlus esitatud.  
10. Ühiskomitee uurib küsimusi, mis on seotud kahepoolsete 
investeeringutega enamusosalusse või muudatustega lepinguosa ­
liste lennuettevõtjate tõhusas kontrollimises.  
11. Ühiskomitee arendab ka koostööd:  
a) soodustades ekspertidel uute seadusandlike algatuste ja 
muudatuste vahetamist, sealhulgas julgestuse, ohutuse, kesk ­
konnakaitse, lennunduse infrastruktuuri (sh teenindusajad), 
konkurentsitingimuste ja tarbijakaitse valdkonnas;  
b) analüüsides pidevalt käesoleva lepingu rakendamise 
sotsiaalset mõju, eriti tööhõive valdkonnas, ja leides asjako ­
haseid lahendusi põhjendatuks loetud probleemidele;  
c) kaaludes võimalikke valdkondi, millega seoses võiks käes ­
olevat lepingut edasi arendada ja esitades sealhulgas soovitusi 
selle muutmiseks, ning  
d) leppides konsensuse alusel kokku menetluslikes ettepaneku ­
tes, põhimõtetes või dokumentides, mis on otseselt seotud 
käesoleva lepingu toimimisega.  
12. Lepinguosalised jagavad eesmärki tuua maksimaalset 
kasu tarbijatele, lennuettevõtjatele, töötajatele ja üldsusele, laien ­
dades käesolevat lepingut kolmandatele riikidele. Selleks töötab 
ühiskomitee välja ettepaneku, milles käsitletakse tingimusi ja 
menetlusi, sealhulgas käesoleva lepingu vajalikke muudatusi, 
mida kolmandad riigid peavad käesoleva lepinguga ühinemiseks 
täitma.ET L 334/14 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Artikkel 22  
Vaidluste lahendamine ja vahekohus  
1. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda assotsiatsioonile ­
pingu alusel loodud assotsiatsiooninõukogult, et see uuriks käes ­
oleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlusi, 
mida ei ole käesoleva lepingu artikli 21 (ühiskomitee) kohaselt 
lahendatud.  
2. Assotsiatsioonilepingu alusel loodud assotsiatsiooninõu ­
kogu võib vaidluse lahendada oma otsusega.  
3. Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed lõikes 2 
osutatud otsuse rakendamiseks.  
4. Kui lepinguosalised ei suuda vaidlust ühiskomitees ega 
lõike 2 kohaselt lahendada, esitatakse see kummagi lepinguosa ­
lise taotlusel lahendamiseks kolmest vahekohtunikust koos ­
nevale vahekohtule allpool sätestatud korras:  
a) mõlemad lepinguosalised määravad vahekohtuniku kuue ­
kümne (60) päeva jooksul pärast seda, kui vahekohus, kelle 
poole teine lepinguosaline on diplomaatiliste kanalite kaudu 
pöördunud, on saanud taotluse sooviga lahendada vaidlus 
vahekohtus; need kaks vahekohtunikku peaks määrama 
kolmanda vahekohtuniku kuuekümne (60) lisapäeva jooksul. 
Kui üks lepinguosaline ei ole kokkulepitud aja jooksul vahe ­
kohtunikku määranud või kolmandat vahekohtunikku ei 
määrata kokkulepitud aja jooksul, võib kumbki lepinguosa ­
line paluda Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni 
nõukogu presidendil määrata vajaduse korral kas vahekoh ­
tunik või vahekohtunikud;  
b) punktis a sätestatud tingimustel määratud kolmas vahekoh ­
tunik peaks olema kolmanda riigi kodanik ja ta tegutseb 
vahekohtu eesistujana;  
c) vahekohus lepib kokku vahekohtu töökorra ning  
d) vahekohtu lõpliku otsuse kohaselt jagatakse vahekohtu 
esmased kulud lepinguosaliste vahel võrdselt.  
5. Ühe lepinguosalise taotlusel võib vahekohus teiselt lepin ­
guosaliselt nõuda ajutiste meetmete rakendamist kuni lõpliku 
otsuse vastuvõtmiseni.  
6. Kõik vahekohtu esialgsed või lõplikud otsused on lepin ­
guosaliste suhtes siduvad.  
7. Kui üks lepinguosaline ei täida vahekohtu poolt käesoleva 
artikli tingimustel tehtud otsust kolmekümne (30) päeva jooksul 
alates kõnealuse otsuse teatavakstegemisest, võib teine lepinguo ­
saline piirata süüdiolevale lepinguosalisele käesoleva lepingu tingimustel antud õiguseid ja eeliseid või need peatada või tühis ­
tada seniks, kuni rikkumine jätkub.  
Artikkel 23  
Kaitsemeetmed  
1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida 
on vaja käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. 
Nad tagavad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavuta ­
mise.  
2. Kui kumbki lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei 
ole täitnud käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta 
võtta asjakohaseid meetmeid. Kaitsemeetmed võetakse ainult 
sellises ulatuses ja sellise kestusega, mis on vajalik olukorra 
parandamiseks või käesoleva lepingu tasakaalu säilitamiseks. 
Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimi ­
mist kõige vähem.  
3. Kaitsemeetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teatab sellest 
teisele lepinguosalisele ühiskomitee kaudu ja edastab kogu asja ­
kohase teabe.  
4. Lepinguosalised asuvad kohe ühiskomitees konsultatsioone 
pidama, et jõuda ühiselt vastuvõetava lahenduseni.  
5. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 3 (lubade 
andmine) punkti d, artikli 4 (lubade andmisest keeldumine 
ning nende tühistamine, peatamine ja piiramine) punkti d 
ning artiklite 13 (lennundusohutus) ja 14 (lennundusjulgestus) 
kohaldamist, ei võta asjaomane lepinguosaline kaitsemeetmeid 
enne, kui lõikes 3 osutatud teatamisest on möödunud üks kuu, 
välja arvatud juhul, kui lõikes 4 osutatud konsulteerimine 
lõppeb enne nimetatud tähtaja möödumist.  
6. Asjaomane lepinguosaline teatab ühiskomiteele viivitama ­
tult võetud meetmetest ja edastab kogu asjakohase teabe.  
7. Kõik käesoleva artikli tingimustel võetud meetmed peata ­
takse kohe, kui süüdiolev lepinguosaline on täitnud käesoleva 
lepingu sätted.  
Artikkel 24  
Lepingu geograafiline laiendamine  
Lepinguosalised kohustuvad jätkama dialoogi, et tagada käes ­
oleva lepingu ühtsus Barcelona protsessiga, ja nende lõppees ­
märk on luua Euroopa – Vahemere piirkonna ühine lennundus ­
piirkond. Seepärast uuritakse ühiskomitees vastavalt artikli 21 
(ühiskomitee) lõikele 11 võimalust leppida vastastikku kokku 
muudatustes, et võtta arvesse samasuguseid Euroopa – Vahe ­
mere piirkonna lennunduslepinguid.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/15
Artikkel 25  
Seos teiste lepingutega  
1. Käesoleva lepingu sätted asendavad Jordaania ja liikmesrii ­
kide vaheliste olemasolevate kahepoolsete lepingute vastavad 
sätted. Kõnealustest kahepoolsetest lepingutest tulenevaid ja 
käesoleva lepinguga hõlmamata liiklusõigusi võib siiski jätkuvalt 
kasutada, tingimusel et Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel ei 
esineks diskrimineerimist kodakondsuse alusel.  
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 ja vastavalt artiklile 
27 (lõpetamine) võivad lepinguosalised käesoleva lepingu või 
selle ajutise kohaldamise lõpetamise korral leppida eelnevalt 
kokku nende territooriumide vahel osutatavate lennuteenuste 
suhtes kohaldatava korra.  
3. Kui lepinguosalised ühinevad mõne mitmepoolse lepin ­
guga või kiidavad heaks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Orga ­
nisatsiooni või muu rahvusvahelise organisatsiooni poolt vastu 
võetud otsuse, milles käsitletakse käesoleva lepinguga hõlmatud 
küsimusi, peavad nad ühiskomitees nõu, et teha kindlaks, kas 
käesolevat lepingut tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks 
muuta.  
4. Käesolev leping ei piira kahe lepinguosalise selliste otsuste 
kohaldamist, milles käsitletakse Rahvusvahelise Tsiviillennun ­
duse Organisatsiooni võimalike soovituste rakendamist. Lepin ­
guosalised ei kasuta käesolevat lepingut ega ühtegi selle osa, et 
seista vastu Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis 
kavandatavatele alternatiivsetele tegutsemisviisidele käesoleva 
lepinguga hõlmatud küsimuste puhul.  
Artikkel 26  
Muudatused  
1. Kui üks lepinguosaline soovib käesoleva lepingu sätteid 
muuta, teatab ta sellest ühiskomiteele. Käesoleva lepingu 
muudatus jõustub pärast mõlema lepinguosalise vastavate sise ­
riiklike menetluste lõpuleviimist.  
2. Ühiskomitee võib ühe lepinguosalise ettepanekul ja koos ­
kõlas käesoleva artikliga otsustada muuta käesoleva lepingu lisa ­
sid. 
3. Käesolev leping ei piira kummagi lepinguosalise õigust 
võtta vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele ühepoolselt 
vastu uusi või muuta olemasolevaid lennutranspordialaseid või 
käesoleva lepingu III lisas nimetatud valdkondadega seotud 
õigusakte.  
4. Niipea, kui üks lepinguosaline on välja töötanud lennu ­
transpordialase või III lisas nimetatud valdkondadega seotud uue õigusakti, mis võib mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohast 
toimimist, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele ja peab temaga 
nõu võimalikult põhjalikult. Ühe lepinguosalise taotlusel vahe ­
tatakse ühiskomitees eelnevalt seisukohti.  
5. Niipea, kui üks lepinguosaline on vastu võtnud lennu ­
transpordialase või III lisas nimetatud valdkondadega seotud 
uue õigusakti või õigusakti muudatuse, mis võib mõjutada käes ­
oleva lepingu nõuetekohast toimimist, teatab ta sellest teisele 
lepinguosalisele hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast 
õigusakti või õigusakti muudatuse vastuvõtmist. Ükskõik 
kumma lepinguosalise taotlusel vahetab ühiskomitee kuue ­
kümne päeva jooksul pärast taotluse esitamist seisukohti kõne ­
aluse uue õigusakti või muudatuse mõju üle käesoleva lepingu 
nõuetekohasele toimimisele.  
6. Pärast seisukohtade vahetamist vastavalt lõikele 5 teeb 
ühiskomitee järgmist:  
a) võtab vastu käesoleva lepingu III lisa muutva otsuse, et lisada 
sinna, vajaduse korral vastastikkuse põhimõtet arvesse võttes, 
asjaomane uus õigusakt või muudatus;  
b) võtab vastu otsuse selle kohta, et asjaomast uut õigusakti või 
muudatust tuleb käsitada käesoleva lepinguga kooskõlas 
olevana, või  
c) soovitab muid mõistliku aja jooksul võetavaid meetmeid 
käesoleva lepingu nõuetekohase toimimise kindlustamiseks.  
Artikkel 27  
Lõpetamine  
1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.  
2. Mõlemad lepinguosalised võivad mis tahes ajal diplomaa ­
tiliste kanalite kaudu teatada kirjalikult teisele lepinguosalisele 
oma otsusest käesolev leping lõpetada. See teade saadetakse 
samal ajal ka Rahvusvahelisele Tsiviillennunduse Organisatsioo ­
nile. Käesolev leping lõpeb pärast ühe aasta möödumist kirjaliku 
teate saamisest Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni 
lennuhooaja lõpus keskööl Greenwichi aja järgi, kui:  
a) enne selle aja saabumist ei ole lepinguosaliste kokkuleppel 
lõpetamise teadet tagasi võetud, või  
b) lepinguosaline, kes ei ole lõpetamise teadet esitanud, ei ole 
taotlenud kuni 18-kuulist pikemat ajavahemikku selleks, et 
tagada rahuldavad läbirääkimised lepinguosaliste territooriu ­
mide vahel osutatavate lennuteenuste suhtes kohaldatava 
korra üle.ET L 334/16 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Artikkel 28  
Registreerimine Rahvusvahelises Tsiviillennunduse 
Organisatsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 
sekretariaadis  
Käesolev leping ning kõik selle muudatused registreeritakse 
Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis ja ÜRO 
sekretariaadis.  
Artikkel 29  
Jõustumine  
1. Käesolev leping jõustub üks kuu pärast seda, kui lepinguo ­
salised on vahetanud viimase diplomaatilise noodi, milles nad 
kinnitavad kõigi käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menet ­
luste lõpetamist. Diplomaatilisi noote vahetatakse järgmiselt: 
Jordaania Hašimiidi Kuningriik esitab Euroopa Liidule ja selle 
liikmesriikidele ette nähtud diplomaatilise noodi Euroopa Liidu 
Nõukogu peasekretariaadile ning Euroopa Liidu Nõukogu 
peasekretariaat edastab Jordaania Hašimiidi Kuningriigile diplo ­
maatilise noodi Euroopa Liidult ja selle liikmesriikidelt. Diplo ­
maatiline noot Euroopa Liidult ja selle liikmesriikidelt sisaldab iga liikmesriigi teatist, millega kinnitatakse, et käesoleva lepingu 
jõustumiseks vajalikud menetlused on lõpetatud.  
2. Olenemata lõikest 1 nõustuvad lepinguosalised käesolevat 
lepingut ajutiselt kohaldama alates selle kuu esimesest päevast, 
mis järgneb järgmistest kuupäevadest varasemale: i) kuupäev, 
mil lepinguosalised on vahetanud viimase noodi, milles nad 
teatavad üksteisele lepingu ajutiseks kohaldamiseks vajalike 
menetluste lõpuleviimisest, või ii) vastavalt lepinguosaliste riik ­
likele menetlustele ja/või siseriiklikele õigusaktidele (olenevalt 
sellest, kumba kohaldatakse) 12 kuud alates lepingu allkirjasta ­
mise kuupäevast.  
SELLE KINNITUSEKS  on täievolilised isikud lepingule alla kirjuta ­
nud.  
Kahe tuhande kümnenda aasta detsembrikuu viieteistkümnendal 
päeval Brüsselis kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, 
hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portu ­
gali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovakkia, sloveenia, 
soome, taani, tšehhi, ungari ning araabia keeles, kõik tekstid 
on võrdselt autentsed.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/17
Voor het Koninkrijk België  
Pour le Royaume de Belgique  
Für das Königreich Belgien
  
Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.  
Cette signature engage égalament la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.  
Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.  
За Република  България
  
Za Českou republiku
  
På Kongeriget Danmarks vegne
  
Für die Bundesrepublik Deutschland
ET L 334/18 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Eesti Vabariigi nimel
  
Thar cheann Na hÉireann  
For Ireland
  
Για την Ελληνική  Δημοκρατία
  
Por el Reino de España
  
Pour la République française
  
Per la Repubblica italiana
ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/19
Για την Κυπριακή  Δημοκρατία
  
Latvijas Republikas v ārd ā –
 
Lietuvos Respublikos vardu
  
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
  
A Magyar Köztársaság részér ől
ET L 334/20 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Għal Malta
  
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
  
Für die Republik Österreich
  
W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
  
Pela República Portuguesa
ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/21
Pentru România
  
Za Republiko Slovenijo
  
Za Slovenskú republiku
  
Suomen tasavallan puolesta  
För Republiken Finland
  
För Konungariket Sverige
  
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
ET L 334/22 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/23
I LISA  
KOKKULEPITUD TEENUSED JA KINDLAKSMÄÄRATUD LIINID  
1. Käesolev lisa kehtib tingimusel, et kohaldatakse lepingu II lisas sisalduvaid üleminekusätteid.  
2. Mõlemad lepinguosalised annavad teise lepinguosalise lennuettevõtjatele õiguse osutada lennutransporditeenuseid 
allpool nimetatud lennuliinidel:  
a) Euroopa Liidu lennuettevõtjate puhul: Euroopa Liidus asuvad punktid – üks või mitu Euroopa – Vahemere 
piirkonna riigis, ECAA riigis või IV lisas loetletud riigis asuvat vahepunkti – üks või mitu Jordaanias asuvat punkti;  
b) Jordaania lennuettevõtjate puhul: Jordaanias asuvad punktid – üks või mitu Euroopa – Vahemere piirkonna riigis, 
ECAA riigis või IV lisas loetletud riigis asuvat vahepunkti – üks või mitu Euroopa Liidus asuvat punkti.  
3. Käesoleva lisa punkti 2 kohaselt Jordaania lennuettevõtjate poolt osutatavad teenused algavad või lõpevad Jordaania 
territooriumil ja ühenduse lennuettevõtjate poolt osutatavad teenused algavad või lõpevad Euroopa Liidu territooriumil.  
4. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad kõigil lendudel omal valikul:  
a) teostada lende ühel või mõlemal suunal;  
b) kasutada ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;  
c) teostada lende mis tahes kombinatsioonis ja järjekorras punktis 2 nimetatud vahepunktidesse ning lepinguosaliste 
territooriumidel asuvatesse punktidesse;  
d) jätta vahele peatusi mis tahes punktis või punktides;  
e) vahetada mis tahes punktis oma õhusõiduki mis tahes teise oma õhusõiduki vastu;  
f) teha vahemaandumisi mis tahes punktides mõlema lepinguosalise territooriumil või sellest väljaspool;  
g) teha transiitvedusid läbi teise lepinguosalise territooriumi ning  
h) olenemata veose päritolust kombineerida vedusid samal õhusõidukil.  
5. Mõlemad lepinguosalised lubavad kõigil lennuettevõtjatel määrata nende osutatavate rahvusvaheliste lennutranspordi ­
teenuste sageduse ja veomahu turul valitseva äriolukorra alusel. Kooskõlas selle õigusega ei tohi kumbki lepinguosaline 
ühepoolselt piirata teise lepinguosalise lennuettevõtjate veomahtu, teenuste sagedust ja regulaarsust või kasutatavate 
õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud tolliga, käitamisega ja keskkonna- või tervisekaitsega seotud või tehnilistel 
põhjustel.  
6. Mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad võivad eelkõige (kuid mitte üksnes) koodi jagamise korra raames teostada lende 
kõigisse kolmandas riigis asuvatesse punktidesse, mis ei asu kindlaksmääratud liinidel, eeldusel et nad ei kasuta viienda 
vabaduse liiklusõigusi.ET L 334/24 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
II LISA  
ÜLEMINEKUSÄTTED  
1. Kõigi käesoleva lepingu sätete, eelkõige III lisasloetletud normide, välja arvatud käesoleva lisa B osa, rakendamist ja 
kohaldamist kontrollitakse Euroopa Liidu vastutusel toimuva hindamise teel ning kõnealuse rakendamise ja kohalda ­
mise kiidab oma otsusega heaks ühiskomitee. Hindamine tehakse järgmistest kuupäevadest varasemal: i) kuupäev, mil 
Jordaania on teatanud ühiskomiteele käesoleva lepingu III lisal põhineva ühtlustamise lõpuleviimisest, või ii) üks aasta 
pärast käesoleva lepingu jõustumist.  
2. Olenemata I lisa sätetest ei hõlma lepingu kohased kokkulepitud teenused ja kindlaksmääratud liinid kuni käesoleva 
lisa punktis 1 osutatud otsuse vastuvõtmiseni kõigi lepinguosaliste lennuettevõtjate õigust kasutada viienda vabaduse 
liiklusõigusi, sh Jordaania lennuettevõtjate õigust kasutada kõnealuseid õigusi Euroopa Liidu territooriumil asuvate 
punktide vahel. Sellele vaatamata võib jätkuvalt kasutada kõiki Jordaania ja Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste 
kahepoolsete lepingutega antud liiklusõigusi niivõrd, kuivõrd Euroopa Liidu lennuettevõtjate vahel ei esine diskriminee ­
rimist kodakondsuse alusel.  
3. Olenemata käesoleva lisa punktist 1 kontrollitakse III lisa B osas loetletud julgestusnormide rakendamist ja kohaldamist 
Euroopa Liidu vastutusel toimuva hindamise teel ning kõnealuse rakendamise ja kohaldamise kiidab oma otsusega 
heaks ühiskomitee. III lisa B osas loetletud julgestusalaste õigusaktide konfidentsiaalseid osasid jagatakse Jordaaniaga 
üksnes vastava otsuse vastuvõtmise korral.  
4. Kõik mõlema lepinguosalise lennuettevõtjad saavad Kuninganna Alia rahvusvahelises lennujaamas kasutada artikli 8 
lõike 3 punkti a alapunktis i (omakäitlus) sätestatud õigust hiljemalt alates 1. jaanuarist 2016. Kuni selle ajani saavad 
kõik lennuettevõtjad kõnealuses lennujaamas kasutada kõiki maapealseid teenuseid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel 
alustel; selliste teenuste hinnad ei ületa nende kogumaksumust, mis sisaldab mõistlikku tulu koos amortisatsiooniku ­
ludega.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/25
III LISA  
TSIVIILLENNUNDUSEESKIRJAD  
A. LENNUNDUSOHUTUS  
Määrus (EMÜ) nr 3922/91  
Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91, 16. detsember 1991, tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise 
kohta tsiviillennunduses,  
muudetud järgmiste õigusaktidega:  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 2176/96, 13. november 1996, nõukogu määruse (EMÜ) nr 3922/91 ühitamisest 
teadusliku ja tehnilise progressiga;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 1069/1999, 25. mai 1999, millega kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga nõukogu 
määrust (EMÜ) nr 3922/91;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 2871/2000, 28. detsember 2000, millega kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga 
nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillen ­
nunduses;  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1592/2002, 15. juuli 2002, mis käsitleb tsiviillennunduse 
valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, 12–13, välja arvatud artikli 4 lõige 1, artikli 8 lõike 2 teine lause ning I, II ja III lis a. 
Artikli 12 kohaldamisel asendatakse mõiste „liikmesriigid” mõistega „Euroopa Liidu liikmesriigid”;  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1899/2006, 12. detsember 2006, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses;  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1900/2006, 20. detsember 2006, millega muudetakse nõukogu 
määrust (EMÜ) nr 3922/91 tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008, 11. detsember 2007, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 
seoses õhusõidukiga teostatava ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavate ühiste tehniliste nõuete ja haldusprot ­
seduuridega;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008, 20. august 2008, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3922/91 
seoses õhusõidukiga teostatava ärilise lennutranspordi suhtes kohaldatavate ühiste tehniliste nõuete ja haldusprot ­
seduuridega,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–10, 12–13, välja arvatud artikli 4 lõige 1, artikli 8 lõike 2 teine lause ja I–III lisa. Artikl i 
12 kohaldamisel asendatakse mõiste „liikmesriigid” mõistega „Euroopa Liidu liikmesriigid”.  
Määrus (EÜ) nr 216/2008  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2008, 20. veebruar 2008, mis käsitleb tsiviillennunduse vald ­
konna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 
91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–68, välja arvatud artikkel 65, artikli 69 lõike 1 teine lõik, artikli 69 lõige 4 ja I–VI lisa.  
Direktiiv 94/56/EÜ  
Nõukogu direktiiv 94/56/EÜ, 21. november 1994, millega kehtestatakse tsiviillennunduses toimunud lennuõnnetuste 
ja -intsidentide uurimise põhimõtted,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–12.  
Direktiiv 2003/42/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillen ­
nunduses,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–11 ning I ja II lisa.ET L 334/26 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Määrus (EÜ) nr 1702/2003  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1702/2003, 24. september 2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud 
toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorga ­
nisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, muudetud järgmiste õigusaktidega:  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 381/2005, 7. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1702/2003, millega 
nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse 
sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2006, 8. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1702/2003 tähtaja osas, 
mille vältel liikmesriigid võivad väljastada piiratud kehtivusajaga sertifikaate;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 335/2007, 28. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1702/2003 seoses 
õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete keskkonnaohutuse sertifitseerimise rakenduseeskirja ­
dega;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 375/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse komisjoni määrust (EÜ) nr 1702/2003, 
millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonna ­
ohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 287/2008, 28. märts 2008, määruse (EÜ) nr 1702/2003 artikli 2c lõikes 3 osutatud 
kehtivusaja pikendamise kohta;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 1057/2008, 27. oktoober 2008, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1702/2003 lisa II 
liidet seoses lennukõlblikkuse kontrolli sertifikaadiga (EASA vorm 15a),  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–4 ja lisa. Kõnealuses määruses osutatud üleminekuperioodid määrab ühiskomitee.  
Määrus (EÜ) nr 2042/2003  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2042/2003, 20. november 2003, õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja 
seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–6 ja I–IV lisa,  
määrust on muudetud järgmiste õigusaktidega:  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2006, 8. mai 2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 piiratud 
kehtivusajaga sertifikaatide osas ning määruse I ja III lisa;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 376/2007, 30. märts 2007, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 õhusõi ­
dukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate orga ­
nisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 1056/2008, 27. oktoober 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2042/2003 
õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate 
organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–6 ja I–IV lisa.  
B. LENNUNDUSJULGESTUS  
Määrus (EÜ) nr 300/2008  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 300/2008, 11. märts 2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse 
ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–18, artikkel 21, artikli 24 lõiked 2–3, lisa.  
Määrus (EÜ) nr 820/2008  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 820/2008, 8. august 2008, millega nähakse ette meetmed lennundusjulgestuse ühiste 
põhistandardite rakendamiseks,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–6, lisa ja 1. liide.  
Määrus (EÜ) nr 1217/2003  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1217/2003, 4. juuli 2003, millega nähakse ette siseriiklike tsiviillennundusjulgestuse 
kvaliteedikontrolli programmide ühised täpsed nõuded,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–11 ning I ja II lisa.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/27
Määrus (EÜ) nr 1486/2003  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1486/2003, 22. august 2003, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas 
korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–16.  
Määrus (EÜ) nr 1138/2004  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1138/2004, 21. juuni 2004, millega kehtestatakse lennujaama turvaala kriitiliste osade 
ühine määratlus,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–8.  
C. LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE  
Määrus (EÜ) nr 549/2004  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 549/2004, 10. märts 2004, millega sätestatakse raamistik ühtse 
Euroopa taeva loomiseks (raammäärus),  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–4, 6 ja 9–14.  
Määrus (EÜ) nr 550/2004  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 550/2004, 10. märts 2004, aeronavigatsiooniteenuste osutamise 
kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus),  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–19.  
Määrus (EÜ) nr 551/2004  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 551/2004, 10. märts 2004, õhuruumi korraldamise ja kasutamise 
kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus),  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–11.  
Määrus (EÜ) nr 552/2004  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 552/2004, 10. märts 2004, Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu 
koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus),  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–12.  
Määrus (EÜ) nr 2096/2005  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2096/2005, 20. detsember 2005, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise 
ühised nõuded, muudetud järgmiste õigusaktidega:  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 1315/2007, 8. november 2007, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise 
ohutusjärelevalve ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2096/2005,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–9 ja I–V lisa;  
— komisjoni määrus (EÜ) nr 482/2008, 30. mai 2008, millega luuakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate raken ­
datav tarkvara turvalisuse tagamise süsteem ja muudetakse määruse (EÜ) nr 2096/2005 II lisa,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–5 ja I–II lisa.  
Määrus (EÜ) nr 2150/2005  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2150/2005, 23. detsember 2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks 
kasutamiseks,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–9 ja lisa.  
Määrus (EÜ) nr 1794/2006  
Komisjoni määrus (EÜ) nr 1794/2006, 6. detsember 2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine 
maksustamiskava,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–17, artiklid 18–19 ja I–VI lisa.  
D. KESKKOND  
Direktiiv 2006/93/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/93/EÜ, 12. detsember 2006, rahvusvahelise tsiviillennunduse konvent ­
siooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–6 ning I ja II lisa.ET L 334/28 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012
Direktiiv 2002/30/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/30/EÜ, 26. märts 2002, müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade 
ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–15 ning I ja II lisa.  
Direktiiv 2002/49/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/49/EÜ, 25. juuni 2002, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja 
kontrollimisega,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–16 ning I–IV lisa.  
E. TARBIJAKAITSE  
Direktiiv 90/314/EMÜ  
Nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ, 13. juuni 1990, reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–10.  
Direktiiv 93/13/EMÜ  
Nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ, 5. aprill 1993, ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–10 ja lisa.  
Direktiiv 95/46/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete 
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–34.  
Määrus (EÜ) nr 2027/97  
Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/97, 9. oktoober 1997, lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul,  
muudetud järgmise õigusaktiga:  
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 889/2002, 13. mai 2002, millega muudetakse nõukogu määrust 
(EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumi puhul,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–8.  
Määrus (EÜ) nr 261/2004  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004, 11. veebruar 2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad 
reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi 
kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–17.  
Määrus (EÜ) nr 1107/2006  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1107/2006, 5. juuli 2006, puudega ja liikumispuudega isikute õiguste 
kohta lennureisi puhul,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–17 ning I ja II lisa.  
F. ARVUTIPÕHISED BRONEERIMISSÜSTEEMID  
Määrus (EÜ) nr 80/2009  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 80/2009, 14. jaanuar 2009, toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste 
ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89.  
G. SOTSIAALSED ASPEKTID  
Direktiiv 1989/391/EMÜ  
Nõukogu direktiiv 89/391/EMÜ, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate 
meetmete kehtestamise kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–16 ja 18–19.ET 6.12.2012 Euroopa Liidu Teataja L 334/29
Direktiiv 2003/88/EÜ  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ, 4. november 2003, tööaja korralduse teatavate aspektide 
kohta,  
kohaldatavad sätted: artiklid 1–19, 21–24 ja 26–29.  
Direktiiv 2000/79/EÜ  
Nõukogu direktiiv 2000/79/EÜ, 27. november 2000, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa 
Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennu ­
ettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviil ­
lennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta.  
IV LISA  
KÄESOLEVA LEPINGU ARTIKLITES 3 JA 4 NING I LISAS OSUTATUD MUUD RIIGID  
1. Islandi Vabariik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel),  
2. Liechtensteini Vürstiriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel),  
3. Norra Kuningriik (Euroopa Majanduspiirkonna lepingu alusel),  
4. Šveitsi Konföderatsioon (Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu alusel).ET L 334/30 Euroopa Liidu Teataja 6.12.2012