ELi JA ARMEENIA KOOSTÖÖNÕUKOGU SOOVITUS nr 1/2017,

20. november 2017,

ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetide kohta [2018/315]

ELi JA ARMEENIA KOOSTÖÖNÕUKOGU,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut, eriti selle artiklit 78,

ning arvestades järgmist:

Liit ja Armeenia on otsustanud tugevdada oma partnerlust, leppides kokku prioriteetides aastateks 2017–2020, et toetada ja tugevdada Armeenia toimetulekuvõimet ja stabiilsust.

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

Artikkel 1

ELi ja Armeenia koostöönõukogu soovitab lepinguosalistel rakendada lisas esitatud partnerlusprioriteete.

Artikkel 2

Käesolev soovitus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

(1) EÜT L 239, 9.9.1999, lk 3.

LISA

EUROOPA LIIDU JA ARMEENIA PARTNERLUSE PRIORITEEDID

I. TAUST

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Armeenia vaheline partnerlus-ja koostööleping (edaspidi „partnerlus- ja koostööleping“) kirjutati alla 22. aprillil 1996 ja see jõustus 1. juulil 1999. Ühelt poolt EL ja selle liikmesriigid ning teiselt poolt Armeenia viisid 27. veebruaril 2017 lõpule läbirääkimised laiaulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu (CEPA) üle, mille teksti valmistatakse ette allkirjastamiseks. ELi ja Armeenia partnerluse prioriteetidega soovitakse hõlbustada koostööd partnerite vahel, sealhulgas uue lepingu raames. Partnerlusprioriteetide eesmärk on tugevdada ELi ja Armeenia suhteid ning edendada üldisi väärtusi ja demokraatial, inimõigustel, õigusriigil ning jätkusuutlikul majanduskasvul ja avatusel põhinevat stabiilsust, toimetulekuvõimet, julgeolekut ja jõukust. Need on kooskõlas nii Armeenia Vabariigi kui ka ELi seatud prioriteetidega, sealhulgas Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise käigus esitatud prioriteetidega (1). Partnerlusprioriteetides järgitakse ühisvastutuse ja diferentseerimise põhimõtteid ning need tulenevad Riias 2015. aastal toimunud idapartnerluse tippkohtumisel ühiselt kokku lepitud neljast prioriteedist (2), mille lepinguosalised kinnitasid 2016. aasta mais toimunud ELi – idapartnerluse riikide välisministrite kohtumisel tulevase töö suunava raamistikuna. Partnerlusprioriteedid on kooskõlas ka 2030. aasta kestliku arengu eesmärkide ja 2015. aasta Pariisi kliimakokkuleppega ning nendest tulenevate majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse ning kliimamuutuste alaste kohustustega.

ELil ja Armeenial on ühised huvid ja väärtused, pidades eelkõige silmas Armeenia osalemist majandus- ja poliitilistes reformides ning piirkondlikus koostöös, sealhulgas idapartnerluse raames. Uue laiaulatusliku lepinguga uuendatakse ja kujundatakse kahepoolsete suhete õiguslikku alust. Praegu tuleks kinni haarata võimalusest tugevdada ELi ja Armeenia suhteid, määrates muu hulgas kindlaks partnerlusprioriteedid. See uus üldine raamistik ja prioriteetsed koostöövaldkonnad tuginevad vastastikusele huvile tõhustada partnerlust, võttes arvesse ELi ja Armeenia muid rahvusvahelisi kohustusi.

Partnerlusprioriteedid tuginevad varasemale viljakale koostööle, sealhulgas koostööle, mida tehti Euroopa naabruspoliitika tegevuskava rakendamisel, mis asendatakse kõnealuste prioriteetidega. Nimetatud partnerlusprioriteetidest võiks lähtuda uue lepingu kohaste korrapäraste poliitilise dialoogi kohtumiste ja valdkondliku dialoogi puhul. Uus leping on ka prioriteetide rakendamise ja järelevalve raamistik.

Partnerlusprioriteedid on ka aluseks ELi ja Armeenia tulevasele finantskoostööle ja programmitööle, eelkõige järgmisele, 2017.–2020. aasta ühtsele toetusraamistikule Armeenia jaoks.

II. PRIORITEEDID

Partnerlusprioriteedid kajastavad ühiseid huve ja keskenduvad valdkondadele, kus koostöö on vastastikku kasulik. Armeenia ja EL jätkavad piirkondliku stabiilsuse toetamise kui keskse eesmärgi poole püüdlemist, tuginedes ühistele väärtustele ja kindlale tahtele edendada demokraatiat ja inimõigusi. Kodanikuühiskond on idapartnerluses oluline osaleja ning EL ja Armeenia hõlbustavad veelgi kodanikuühiskonna osalemist nimetatud prioriteetide rakendamisel. Majanduskoostöö jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks on suurt vastastikust huvi pakkuv valdkond, kus me uurime kõiki võimalusi, kuidas parandada ettevõtluskeskkonda. Kiirem ja kaasavam majanduskasv eeldab avaliku sektori asutuste asjakohaste oskuste parandamist, inimkapitali tugevdamist, juhtimise jätkuvat tõhustamist ning paremini ühendatud taristuid. Nende küsimustega tegelemine loob soodsad tingimused tihedamaks koostööks peamistes sektorites ja suuremaks liikuvuseks, mis on kasulik nii ELi kui ka Armeenia kodanikele. Prioriteedid on omavahel seotud ja võimendavad üksteist. Iga prioriteetne valdkond hõlmab mitut elementi multidistsiplinaarse ja valdkondadevahelise lähenemisviisi kaudu, mis on eesmärkide saavutamiseks vajalik. See hõlmab ühist aktiivset osalemist mitmepoolse koostöö foorumitel, sealhulgas idapartnerluse raames.

1. Institutsioonide ja hea valitsemistava tugevdamine

EL ja Armeenia on otsustanud jätkata inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja põhivabaduste edendamise alast koostööd. Nad teevad koostööd, et täiustada järjepidevalt Armeenia avalikku haldust, head valitsemistava ja kohtusüsteemi, tõhustada võitlust korruptsiooni vastu ja tugevdada kodanikuühiskonda. Kõikides koostöövaldkondades võetakse arvesse soolise võrdõiguslikkuse ning keskkonna- ja sotsiaalaspekti.

Tähelepanu keskmes on asjakohaste õigusaktide, sealhulgas uue põhiseaduse rakendamine ja täitmise tagamine. Septembris 2016 muu hulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ja selle demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo soovituste alusel kokku lepitud valimisreformi rakendatakse alates 2. aprillil 2017 toimunud parlamendivalimistest. Lepinguosalised püüavad edendada ka soodsat keskkonda kodanikuühiskonna, sealhulgas sotsiaalpartnerite organisatsioonide jaoks ning edendada kodanikuühiskonna osalust otsuste tegemises. Partnerlusprioriteetide koostamisel konsulteeriti kodanikuühiskonnaga ning viimane hakkab mängima olulist rolli nende rakendamise jälgimisele kaasaaitamisega.

Lepinguosalised tõhustavad jõupingutusi, et reformida avalikku haldust, sealhulgas kohalikke omavalitsusi ja õiguskaitseasutusi. Erilist tähelepanu pööratakse õigusriigi põhimõttele, milleks edendatakse kohtute sõltumatust, õiguskaitse kättesaadavust ja õigust õiglasele kohtulikule arutamisele. Reformimist alustatakse avaliku halduse reformi strateegilisest raamistikust. Meie koostöö eesmärk on tugevdada valitsemissektori vastutust ja tõhusust, rakendades tänapäevast, sootundlikku personalijuhtimist ja kasutades laialdaselt e-valitsuse lahendusi, sealhulgas tervishoiusektoris. Poliitika väljatöötamine ja hindamine põhineb selgetel tõenditel, mille on muu hulgas esitanud kvaliteetne statistikateenistus.

Armeenia õigusriigi tugevdamise püüdluse ja haldusreformi keskmes on korruptsioonivastane võitlus. Selleks et tagada ranged eetikanõuded ja vältida huvide konflikti, keskendutakse koostöös korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste tugevdamisele ja õigusaktide läbivaatamisele, eelkõige riigihangete süsteemile ja selle nõuetekohase rakendamise tagamiseks kasutatavale varade deklareerimise süsteemile, ning selliste avaliku sektori ülesannete haldamisele (hanked, toll, lubade andmine), kus majanduslikud ja muud huvid on kõige suuremad. Lepinguosalised annavad abi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega ja teevad ELi ja Armeenia finantshuvide kaitsmisel koostööd vastavalt partnerluslepingu asjakohastele sätetele.

Koostööga julgeolekusektoris püütakse suurendada julgeolekusektori osalejate aruandekohustust ja käsitleda organiseeritud kuritegevuse, uimastite ja terrorismi vastase võitluse ühiseid probleeme, sealhulgas terrorismi rahastamine ja rahapesu, kasutades selleks viise, mis on kooskõlas ELi ja Armeenia suhteid reguleerivate eri lepingute vabadust, turvalisust ja õigust käsitlevate sätetega. Piirihalduse edasine ajakohastamine aitaks kaasa riiklikule ja piirkondlikule julgeolekule ning seadusliku piiriületuse hõlbustamise kaudu majanduse arengule. Lepinguosalised teevad samuti koostööd kuritegelikul teel saadud vara sissenõudmise alal, täiustades Armeenia õigusraamistikku ja luues kriminaaltulu jälitamise talituse.

2. Majandusareng ja turuvõimalused

Lepinguosaliste ühine eesmärk on Armeenia majanduse kestlik ja kaasav areng. Jätkusuutliku majanduskasvu eelduseks on usaldusväärne majanduspoliitika, mis tagab makromajandusliku ja finantsstabiilsuse. See hõlmab püsivat tähelepanu jätkusuutliku eelarvepoliitika tagamisele, säilitades samal ajal kapitalimahutused ja sotsiaalkulutused ja tugevdades negatiivsete välismõjude eest kaitsvaid puhvreid. Riigi rahanduse juhtimises (mis on oluline element nii valitsemise ja demokraatia kui ka majandusarengu seisukohalt) järgitakse parimaid rahvusvahelisi tavasid. Finantssektori stabiilsuse ja vastupanuvõime suurendamiseks tugevdatakse veelgi pangandusjärelevalvet, võttes arvesse rahvusvahelisi norme ja parimat tava. Tulude tõhusamat kogumist võimaldab tolli- ja maksuhalduse ajakohastamine ja reformimine, sealhulgas rahvusvaheline koostöö ja pettusevastase võitluse tugevdamine.

Majandusarengu jaoks on ülioluline parandada ettevõtluskeskkonda. Selleks keskendutakse haldusmenetluste täiendavale lihtsustamisele ja halduskulude vähendamisele, parandatakse rahastamise kättesaadavust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks usaldusväärsel ja mitmekesisel finantsturul ning kaitstakse omandiõigusi. Tugevad ettevõtluse tugiorganisatsioonid ja ettevõtjate ühendused aitaksid majandustegevuses osalejatel kasutada uusi võimalusi ja teha end majanduspoliitika kujundamises paremini kuuldavaks. EL ja Armeenia püüavad tugevdada Armeenia ettevõtete suutlikkust osaleda rahvusvahelistes väärtusahelates, kaasates nii ELi kui ka Armeenia majandustegevuses osalejad, edendades sellega tehnoloogia ja teadmiste siiret. Ettevõtete tugiorganisatsioonide roll on selles osas määrava tähtsusega ning ELi toetus Armeenia ja Euroopa ettevõtjate kokkuviimisel aitab riiklikke jõupingutusi võimendada. Armeenia osalemine rahvusvahelistes väärtusahelates võib hõlmata välismaiseid otseinvesteeringuid. Viimastega saab ka tugevdada ja suurendada Armeenia osalust rahvusvahelistes väärtusahelates, mis võib omakorda aidata arendada välja ja tugevdada kohalikke oskusi ja pädevusi. Selleks on oluline parandada investeerimisraamistikku, suurendades selle läbipaistvust, usaldusväärsust ja tõhusust. Investeeringud äritegevust toetavasse keskkonda aitavad kaasa ka tõhusale konkurentsile toodete ja teenuste turgudel, mida tagatakse tugeva ja sõltumatu, rangeimaid eetikanorme järgiva konkurentsiametiga, kes saab kasutada konkurentsireeglite rikkumist käsitlevate õigusnormide tõhusa jõustamise mehhanismi ja kaitsta tõhusalt intellektuaalomandiõigusi, sealhulgas geograafilisi tähiseid. Majanduskasvu edendamiseks on oluline toetada äritegevuse lihtsust kõikides poliitikavaldkondades. Kaasava majandusarengu tagamiseks ning kõikide Armeenia kodanike heaolu parandamiseks on tarvis tänapäevast tööhõive- ja sotsiaalpoliitikat. Siinkohal on vajalikud ka asjakohased institutsioonid, kes teeksid tulemuslikku järelevalvet töötingimuste, sealhulgas töötervishoiu ja -ohutuse üle.

Osalemaks ELi VKEde programmis COSME ning teadusuuringute ja innovatsiooni programmis „Horisont 2020“ ning ajakohastamaks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia reguleerimisraamistikku ja taristut, on oluline rakendada ELi toel nii Armeenia arengu üldstrateegiat kui ka valdkondlikke strateegiad (VKEde strateegia ja SBA hinnangus sisalduvad soovitused, ekspordi edendamise strateegia, maaelu areng jne).

Armeenia majanduse ja ühiskonna ajakohastamiseks on oluline toetada digitaalmajandust, ühtlustades sealhulgas Armeenia digitaalse keskkonna ELi digitaalse ühtse turuga.

Kõnealuste strateegiate rakendamise järelevalve peaks hõlmama avaliku ja erasektori dialoogi ja konsultatsioone asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite organisatsioonidega.

Roheline majandus pakub kestlikule arengule olulist kasvuvõimalust. Keskkonnaküsimustega, sealhulgas kliimamuutustega arvestatakse kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades.

EL ja Armeenia on loonud tulemusliku koostöö põllumajanduse, regionaalarengu ja maaelu arengu valdkonnas, et edendada talunike ühenduste ja lisaväärtusahelate arendamist kogu Armeenias. Kuigi põllumajandus ja elatuspõllumajandus pakuvad võimalusi toiduga kindlustamiseks ja mitteametlikuks tööhõiveks, on oluline edasi arendada asjaomase sektori konkurentsivõimet, sealhulgas suutlikkuse suurendamise ja rahastamisele juurdepääsu parandamisega. Tuginedes varasematele saavutustele ja kooskõlas avaliku halduse reformiga selle kõigil tasanditel, jätkavad lepinguosalised majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamist kogu piirkonnas.

3. Ühenduvus, energiatõhusus, keskkond ja kliimameetmed

Armeenial tuleb sisemaariigina tegelda ühenduvuse küsimustega. Ka riigisiseselt kannatavad mõned piirkonnad seetõttu, et need asuvad kaugel majandusliku, poliitilise ja sotsiaalse tegevuse keskustest ning ühendused nende keskustega on piiratud. Koostöö ELi ja idapartnerluse riikidega (eelkõige Gruusiaga) eespool nimetatud valdkondades võib aidata leevendada riigi geograafilisest asukohast tulenevat negatiivset mõju.

Armeenia majanduskasvu potentsiaali saab suurendada paremate ärivõimaluste, transpordi, logistika ja väärtusahela sidustamisega, edendades paremat sisemaist ja piiriülest ühenduvust. Armeenia peamised transpordiliigid on maantee-, raudtee- ja lennutransport. Kuna Armeenia peamised kaubanduspartnerid on EL, Venemaa ja Hiina, toimub veoste transiit tavaliselt Gruusia sadamatest väljuvate raudteeparvlaevadega. Lepinguosalised teevad koostööd, et luua piiridel kiired tollivormistusmenetlused, sest need on olulised kulukate viivituste vältimiseks kõikide transpordiliikide puhul.

Parandamaks Armeenia juurdepääsu rahvusvahelistele turgudele, teevad lepinguosalised selgeid prioriteete seades koostööd ka laiendatud üleeuroopalise transpordi põhivõrgu (TEN-T) raames. Edendatakse ka liiklusohutust, mis hõlmab nii taristut kui ka poliitilisi aspekte. Taristusse tehtavad investeeringud peaksid olema keskkonnahoidlikud ja kliimamuutustele vastupanuvõimelised.

Tõhusate ühenduste ja turu arengu tagamiseks vahetust naabrusest kaugemal on oluline jätkata tsiviillennunduse reformi, mille tulemusel peaks tulevikus sõlmitama lennundusleping ELiga.

Hea keskkonnaalane juhtimine (eelkõige keskkonnamõju hindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise kasutamine, keskkonnainfo kättesaadavus ning keskkonnaküsimustes kohtu poole pöördumise võimalused) ning keskkonna- ja kliimameetmete integreerimine asjaomastesse poliitikavaldkondadesse loovad tugeva aluse kestlikuks arenguks. Asjaomastele reformidele panevad aluse uues lepingus sisalduvad keskkonnaalased kohustused. Suurem energiatõhusus toob kaasa kiire, märkimisväärse ja püsiva kokkuhoiu, edendades samal ajal üleminekut vähese heitega ja kliimamuutustele vastupanuvõimelisele majandusele; eluasemesektoris on võimalik neid meetmeid siduda tegevusega linnapeade pakti raames. Kui tuumaenergiat kasutatakse selleks, et tagada riigis piisav energiavarustus, tuleb tagada tuumaohutuse kõrge tase: aluseks võetakse Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) standardid ning põhjalikus ja laiendatud partnerluslepingus sisalduvad ELi standardid ja tava.

Tänapäevase ühiskonna toimimise eelduseks on usaldusväärne ja taskukohane energiavarustus ning selle kestvuse eeltingimus on keskkonnale ja kliimale avalduva mõju ohjeldamine. Suurem energia- ja ressursitõhusus, sealhulgas eluasemesektoris, ning taastuvate energiaallikate suurem kasutus aitab selle eesmärgi saavutamisele kaasa. Selleks rakendatakse energiatõhusust, taastuvaid energiaallikaid ja elektriturgu käsitlevaid ajakohastatud õigusakte. Neid eesmärke võiks silmas pidada ka teenuseid ja taristut hõlmavate riigihangete puhul.

Naaberriikidega ühendusi parandades ja juurde luues saab suurendada ka energiajulgeolekut. Armeenia jätkuv aktiivne osalemine idapartnerluse mitmepoolses koostöös on oluline selleks, et teha kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid, mis võiksid saada ELi finantsabi. Armeenia energiavarustuse kindluse ja energiajulgeoleku tagamiseks on määrava tähtsusega energiatõhususe parandamine ja taastuvenergia edendamine tootmisvõimsuse suurendamise ja investeeringute osas selgete prioriteetide seadmise abil.

Medzamori tuumaelektrijaama sulgemine ja selle ohutu dekomisjoneerimine koos asjakohase tegevuskava õigeaegse vastuvõtmisega on endiselt esmatähtis ülesanne. Seejuures tuleb võtta arvesse vajadust asendada see uue tootmisvõimsusega, et tagada Armeenia energiajulgeolek ning tingimused kestlikuks arenguks.

4. Liikuvus ja inimestevahelised kontaktid

Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga soodustada oma kodanike liikuvust, laiendada inimestevaheliste kontaktide ulatust sihipäraste meetmete abil, mis on muu hulgas suunatud noortele, üliõpilastele, teadlastele, kunstnikele, kultuuritegelastele ja ettevõtjatele; kinnitavad, et jätkuvalt on põhieesmärk lepinguriikide kodanike suurem liikuvus ohutus ja hästi juhitud keskkonnas, ning kaaluvad sobival ajal viisanõuet käsitleva omavahelise dialoogi avamist tingimusel, et olemas on hästi juhitud ja ohutu liikuvuse tingimused, mis hõlmab ka lepinguosaliste vahel sõlmitud viisalihtsustus- ja tagasivõtulepingute tulemuslikku rakendamist. Nad teevad koostööd võitluses ebaseadusliku rändega, sealhulgas rakendades tagasivõtulepingut, edendades piirihalduspoliitikat ning õigus- ja tegevusraamistikke.

Rändevoogude juhtimise aluseks on viisalihtsustusleping ja tagasivõtuleping. EL tunnustab Armeenia püüdlusi lahendada Süüria pagulaste probleemi, mis võimaldab tal taotleda toetust Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikust usaldusfondist. (3)

Üleilmse turu probleemidega tegelemiseks on kõikidel tasanditel (ettevõtjatest avaliku sektori haldusasutusteni) tarvis tugevat oskusbaasi. Tõhustada on vaja alus-, põhi-, kesk- ja kõrgharidust ning kutseharidust ja -koolitust, samuti koostööd haridus- ja koolitussüsteemi ning ettevõtjate vahel, et nad annaksid maksimaalse panuse selliste oskuste arendamisse. Pärast Armeenia ühinemist programmiga „Horisont 2020“ pööratakse erilist tähelepanu teadusuuringutele ja innovatsioonile.

(1) JOIN(2015) 50 final, 18.11.2015.

(2) Vt II osa „Prioriteedid“ all olevat nelja pealkirja.

(3) Komisjoni 10. detsembri 2014. aasta otsus C(2014) 9615 Süüria kriisile reageerimiseks Euroopa Liidu piirkondliku usaldusfondi (Madadi fond) loomise kohta.