PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi vahelises Guinea rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2012

Artikkel 1

Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused

1. Lepingu artikliga 5 kehtestatud kalapüügivõimalused neljaks aastaks alates 1. jaanuarist 2009 on siirdekalade liikide (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni lisas 1) puhul järgmised:

- tuunikülmutusseinerid: 28 laeva,

- ritvõngelaevad: 12 laeva.

2. Alates käesoleva protokolli kohaldamise teisest aastast ja pärast ühise hinnangu andmist krevetivarude olukorrale ning Guinea kalapüügipiirkonna haldamisele kõnealuse püügiliigi puhul, võib krevetitraalerite kalapüügivõimalusi mahus 800 brutoregistertonni (brt) kvartalis eraldada iga-aastaselt, kui on täidetud järgmised tingimused:

- kreveti püügipiirkondadele juurdepääsu hallatakse läbipaistvalt ning eelkõige riiklike ja välismaiste kalalaevade kõnealuse liigi püügikoormust hallatakse läbipaistvalt. Selleks edastab Guinea igal aastal enne vastava aasta 31. oktoobrit kokkuvõtliku tabeli kõnealuse liigi püügikoormusest Guinea vetes;

- Guinea vetes rakendatakse seire-, järelevalve- ja kontrollikava;

- teostatakse kalavarude olukorra teaduslik analüüs ja teaduskampaaniad, mille tulemused edastatakse igal aastal koos püügikoormuse andmetega.

Liigi püügitingimused määratakse kindlaks ühisel kokkuleppel igal aastal enne kalapüügilubade väljaandmist ning igal juhul enne käesoleva protokolli artiklis 2 ettenähtud kalapüügivõimaluste suurendamisega võrdelise iga-aastase täiendava rahalise toetuse väljamaksmist.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaselt.

4. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad võivad Guinea kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas sätestatud korra kohaselt Guinea poolt välja antud kalapüügiluba.

Artikkel 2

Rahaline toetus – makseviisid

1. Lepingu artikliga 7 ette nähtud rahaline toetus koosneb ühelt poolt artikli 1 lõikes 1 osutatud ajavahemiku puhul summast suurusega 325000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 5000 tonni aastas, ja teiselt poolt erisummast suurusega 125000 eurot aastas, mis on määratud Guinea kalanduspoliitika rakendamise toetamiseks. See erisumma on lepingu artiklis 7 ettenähtud rahalise toetuse [1] lahutamatu osa.

Kui artikli 1 lõike 2 kohaselt on eraldatud täiendavad kalapüügivõimalused, hõlmab artikli 1 lõikes 2 osutatud ajavahemikuks antav lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus ühtlasi 300000 euro suurust kalapüügivõimaluste suurendamisega võrdelist summat aastas.

Eespool osutatud summale lisandub ühenduse eritoetus suurusega 600000 eurot esimesel aastal, 400000 eurot teisel aastal ja 300000 eurot igal järgmisel aastal, et toetada Guinea kalastusvööndite seire-, kontrolli- ja järelevalvesüsteemi tõhustamist ning võimaldada Guineal muretseda endale satelliitjärelevalvesüsteem hiljemalt 30. juuniks 2010. Kõnealust toetust hallatakse käesoleva protokolli artikli 7 kohaselt.

2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 ja 7 kohaselt.

3. Lõikega 1 kehtestatud kogusumma (1050000 eurot esimesel aastal ja vajaduse korral 1150000 eurot teisel aastal ja 1050000 eurot igal järgmisel aastal) maksab ühendus välja igal käesoleva protokolli kohaldamisaja sisse jääval aastal [2]. Osutatud summad ei eelda kalapüügivõimaluste muutmist või käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5 kohaste uute kalapüügivõimaluste kehtestamist.

4. Kui ühenduse laevade püügi üldkogus Guinea kalastusvööndites ületab neile kehtestatud viitekoguse, suurendatakse rahalist toetust 65 euro võrra iga püütud lisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei või siiski ületada kahekordset lõikes 3 osutatud summat (1050000 eurot esimesel aastal ja vajaduse korral 1150000 eurot teisel aastal ja 1050000 eurot igal järgmisel aastal). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.

5. Lõikes 1 osutatud rahaline toetus makstakse hiljemalt 30. novembril 2009 esimesel aastal ning hiljemalt 1. veebruaril igal järgneval aastal.

6. Kui artiklist 6 ei tulene teisiti, toimub kõnealuste eraldiste tegemine Guinea rahandusseaduse raames ning jääb eranditult Guinea ametiasutuste pädevusse, välja arvatud käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetus.

7. Käesoleva artikliga ettenähtud maksed tehakse esimesel aastal pärast seda, kui lepinguosalised on nende eraldiste kavandamise heaks kiitnud, Guinea keskpangas avatud riigikassa arveldusarvele, mille andmed edastab ministeerium igal aastal, välja arvatud artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetus, mis kantakse otse kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) arveldusarvele.

Artikkel 3

Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas – teaduskoostöö

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Guinea vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.

2. Käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Guinea jälgida kalavarude seisundi arengut Guinea kalastusvööndis.

3. Lepinguosalised kohustuvad edendama alampiirkonna tasemel koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) ja muude pädevate piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames.

4. Vastavalt lepingu artiklile 4 ning lähtudes parimatest olemasolevatest teadusalastest nõuannetest peavad lepinguosalised üksteisega lepingu artikliga 10 ette nähtud ühiskomisjonis nõu, et võtta vastu, vajaduse korral alampiirkonna tasandil teaduskohtumise järgselt ning vastastikusel kokkuleppel, meetmeid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kalavarude säästev haldamine. Meetmete puhul võetakse arvesse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovitusi ja resolutsioone.

Artikkel 4

Kalapüügivõimaluste läbivaatamine vastastikusel kokkuleppel

1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel et artikli 3 lõikes 4 nimetatud teaduskohtumise järelduste kohaselt ei kahjustata sellega Guinea ressursside säästvat majandamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

2. Kui lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1 osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel võib samuti toimuda pärast nõupidamist ja vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et järgitakse käesoleva protokolli artikli 3 lõikes 4 osutatud teaduskohtumise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, mida ümberjaotamine võib mõjutada. Kui kalapüügivõimaluste ümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivad lepinguosalised selles kokku.

Artikkel 5

Muud kalapüügivõimalused

1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest, kui on osutatud artiklis 1, peab ühendus nende uute tegevuste võimaliku lubamise osas Guineaga nõu. Sellisel juhul lepivad lepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivates tingimustes ja teevad vajaduse korral protokollis ja selle lisas muudatusi.

2. Lepinguosalised võivad korraldada Guinea kalastusvööndites katsepüügi kampaaniaid pärast käesoleva protokolli artikli 3 lõikes 4 ettenähtud teaduskohtumise arvamuste saamist. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohased näitajad.

3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt ühiselt heakskiidetud teaduslikele, haldus- ja finantsnäitajatele. Katsepüügi luba antakse uurimise eesmärgil kuni kaheks kuue kuu pikkuseks ajavahemikuks alates lepinguosaliste kokkulepitud kuupäevast.

4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusi kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva protokolli artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selle tulemusena suureneb rahaline toetus.

Artikkel 6

Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine erakorraliste asjaolude puhul

1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Guinea majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 ettenähtud rahalise toetuse maksmise.

2. Otsus peatamise kohta eespool osutatud lõikes 1 ettenähtud juhul tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ühe lepinguosalise nõudmisel ja tingimusel, et Euroopa Ühendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele kuulunud toetussummad.

3. Rahalise toetuse maksmist alustatakse uuesti pärast seda, kui lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalastustegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/või olukord võimaldab kalapüüki jätkata.

4. Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laevadele antud kalapüügilubade kehtivusaega pikendatakse ajavahemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud.

Artikkel 7

Vastutustundliku kalapüügi edendamine Guinea vetes

1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 kehtestatud rahalise toetuse kogusumma ning eritoetus aitavad iga-aastaselt viia ellu algatusi, mis Guinea valitsus on kalanduspoliitika raames kindlaks määratud ja lepinguosalised allpool kirjeldatud korra kohaselt heaks kiitnud.

Guinea kasutab vastavat summat lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ja kalandussektori jätkusuutliku ja vastutustundliku haldamise tagamise eesmärgil Guinea poolt kinnitatud kalanduspoliitika prioriteetide alusel määratud eesmärkide täitmiseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavade koostamiseks vastavalt lõikele 2, eelkõige kontrolli ja järelevalve, varude haldamise, kalatoodete tootmise terviseohutuse ning pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamise osas.

2. Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised Guinea ettepanekul lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomisjonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastases sektoripõhises programmis ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järgmises:

a) aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selle toetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaoks kasutatakse;

b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalapüüki ning arvestada Guinea riikliku kalanduspoliitika prioriteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seos vastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutavad;

c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.

3. Lepinguosalised otsustavad siiski pöörata erilist rõhku kalanduse seire-, kontrolli- ja järelevalvetegevusele tervikuna, sealhulgas Guinea vete järelevalvele merelt ja õhust, kalalaevade satelliitseiresüsteemi (VMS) rakendamisele, õigusraamistiku parandamisele ning selle kohaldamisele rikkumiste puhul.

4. Mis tahes mitmeaastase sektoripõhise programmi muudatusettepanek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peab ühiskomisjonis saama mõlema lepinguosalise heakskiidu.

5. Igal aastal eraldab Guinea lõikes 1 nimetatud rahalisele toetusele jaotusele vastava summa mitmeaastase programmi elluviimiseks. Esimesel protokolli kohaldamise aastal tuleb ühendust eraldisest teavitada võimalikult kiiresti ja igal juhul enne mitmeaastasele sektoripõhisele programmile heakskiidu saamist ühiskomisjoni poolt. Iga järgneva aasta puhul peab Guinea ühendust eraldisest teavitama hiljemalt eelneva aasta 31. jaanuariks.

6. Kui ühine hinnang aastase tegevuse tulemustele mitmeaastase sektoripõhise programmi elluviimisel seda õigustab, võib Euroopa Ühendus jaotada ümber Guinea kalanduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks ettenähtud summa, mis moodustab osa käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisest toetusest, et kohandada programmi rakendamiseks vajalikku tegelikku summat saadud tulemustele vastavalt.

7. Ühendus jätab endale õiguse katkestada käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kolmanda lõiguga ettenähtud eritoetuse maksmine, kui protokolli kohaldamise esimese aasta tulemused ei vasta ühiskomisjoni raames antud hinnangu alusel kavandatutele, välja arvatud erakorralised ja nõuetekohaselt põhjendatud olukorrad.

Artikkel 8

Vaidlused – protokolli kohaldamise peatamine

1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes vaidluste korral peavad lepinguosalised nõu lepingu artikli 10 kohaselt asutatud ühiskomisjonis, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.

2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisi vastandav vaidlus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokku kutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepet ei saavutatud.

3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku teate vähemalt kolm kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.

4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised nõupidamisi, et jõuda vaidluse osas vastastikusele kokkuleppele. Vastastikuse kokkuleppe saavutamisel jätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokoll oli peatatud.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata jätmise tõttu

Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ettenähtud makseid, võib käesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel, kui artiklist 6 ei tulene teisiti:

a) pädevad Guinea ametiasutused saadavad Euroopa Komisjonile teate makse puudumise kohta. Viimane teostab vajalikud kontrollimised ja vajaduse korral sooritab makse hiljemalt 60 tööpäeva jooksul pärast teate saamist;

b) kui pädevad Guinea ametiasutused ei ole käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 5 ettenähtud ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata Euroopa Komisjoni;

c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse on sooritatud.

Artikkel 10

Riiklike õigusaktide kohaldamine

Ühenduse laevade kalastustegevus Guinea vetes on reguleeritud Guinea õigusaktidega, välja arvatud juhul, kui lepinguga, käesoleva protokolliga koos selle lisa ja selle liidetega on ette nähtud teisiti.

Artikkel 11

Läbivaatamisklausel

1. Kui käesoleva protokolli sõlmimiseni viinud poliitilistes suundumustes esineb otsustavaid muudatusi, võib üks lepinguosaline taotleda protokolli sätete läbivaatamist nende muutmiseks.

2. Huvitatud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest käesoleva protokolli sätted läbi vaadata.

3. Hiljemalt 60 päeva pärast teate saamist alustavad lepinguosalised vastavasisulisi konsultatsioone. Kui sätete läbivaatamise küsimuses kokkuleppele ei jõuta, võib huvitatud lepinguosaline protokolli artikli 14 kohaselt protokolli lõpetada.

Artikkel 12

Kehtetuks tunnistamine

Käesoleva protokolli ja selle lisadega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse praegune kalandusprotokoll ning Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Vabariigi valitsuse vaheline Guinea rannikuvetes kalastamise raamkokkulepe.

Artikkel 13

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisasid kohaldatakse nelja aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2009, juhul kui ei toimu artikli 14 kohast lõpetamist.

Artikkel 14

Lõpetamine

Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise jõustumist. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsimuse arutamine lepinguosaliste vahel.

Artikkel 15

Jõustumine

1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Neid kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

[1] Artikli 1 esimeses lõigus osutatud rahalise toetuse summale lisandub käesoleva lisa II peatükis ettenähtud toetuste summa, mida Guinea saab otse ja mille suurus ilma seire ja teadusuuringumaksudeta on hinnanguliselt 118000 eurot aastas.

[2] Osutatud summadele lisandub käesoleva lisa II peatükis ettenähtud toetuste summa, mida Guinea saab otse ja mille suurus ilma seire ja teadusuuringumaksudeta on hinnanguliselt 118000 eurot aastas.

--------------------------------------------------

LISA

Ühenduse laevade tuunipüügitingimused Guinea kalastusvööndis

I PEATÜKK

KALAPÜÜGILUBADE TAOTLEMISE JA VÄLJAANDMISE KORD

1. JAGU

Kalapüügilubade väljaandmine

1. Kalapüügiluba Guinea kalastusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.

2. Laev vastab nõuetele üksnes juhul, kui selle omanikul, kaptenil või laeval endal ei ole Guineas kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla vastuolusid Guinea ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Guinea ja ühenduse vahelistest kalastuslepingutest tulenevad kohustused, eelkõige meremeeste pardalevõtmise osas.

3. Ühenduse pädevad asutused esitavad kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile elektroonilisel teel taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu raames kala püüda, tehes seda vähemalt 30 tööpäeva enne kalapüügiloa soovitud alguskuupäeva.

4. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on 1. liites. Guinea ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et kalapüügilubade esitamise käigus edastatud andmeid käsitataks konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse üksnes kalastuslepingu rakendamise raames.

5. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid:

- tõend, et kalapüügiloa kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud;

- mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.

6. Kalapüügiloa tasu makstakse Guinea ametiasutuste poolt protokolli artikli 2 lõike 7 alusel osutatud pangakontole.

7. Kalapüügiloa tasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud maks kalandusalase seire toetuseks, maks kalandusalaste teadusuuringute toetuseks ja teenuste osutamise kulud. Seire- ja teadusuuringumakse hakatakse kohaldama vastavalt laevade tegelikule viibimisele Guinea kalastusvööndis ning ettevõtjad kannavad need üle kalapüügilubade tasude lõpparvestuse tegemisel kooskõlas käesoleva lisa 2. jao sätetega.

Guinea lepinguosalise taotlusel ja enne VMS protokolli allkirjastamist ühendusega varustab ühendus Guinead satelliidiandmetega laevade Guinea kalastusvööndis viibimise ajavahemike kohta, et oleks võimalik määrata kindlaks laevaomanike makstava seiretoetuse maksu arvutamise viis.

8. Kõikide laevade kalapüügiload väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komisjoni Guineas asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 5 osutatud dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile.

9. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

10. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue loaga ning viimase eest ei pea kalapüügiloa tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarsed püügikogused.

11. Asendatava laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalapüügiloa Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile.

12. Uus kalapüügiluba jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud kalapüügiloa kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Guineas asuvat delegatsiooni tuleb kalapüügiloa asendamisest teavitada.

13. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal. Euroopa Ühendus ajakohastab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt kalapüügiload taotletud. Kõnealune nimekiri edastatakse Guinea ametiasutustele pärast selle koostamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohastatud. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea ametiasutustele saadetud nimekirja ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Guinea pädev ametiasutus laeva kalapüügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale ametiasutusele. Sel juhul saadetakse nimekirja kinnitatud koopia laevaomanikule ja seda hoitakse pardal kalapüügiloa asemel kuni viimase väljastamiseni.

14. Lepinguosalised lepivad kokku, et luuakse kalapüügilubade süsteem, mis põhineb üksnes elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumendil. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal kalapüügiluba asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise loaga, ning ka Guinea kalastusvööndis püügiluba omavate laevade nimekiri viiakse elektroonilisse süsteemi.

15. Lepinguosalised, tegutsedes ühiskomisjoni raames, kohustuvad asendama kõik käesolevas protokollis kasutatud viited brutoregistertonnaaži tähisele brt viidetega brutotonnaaži tähisele GT ning tegema sellele vastavad kohandused kõigis asjakohastes sätetes. Enne asendamist toimuvad lepinguosaliste vahel asjakohased konsultatsioonid.

2. JAGU

Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksud

1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.

2. Kalapüügiloa tasu on 35 eurot iga Guinea kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja 25 eurot ritvõngelaevade puhul.

3. Kalapüügiload antakse välja pärast seda, kui pädevatele riiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised kindlaksmääratud summad:

- 4025 eurot tuunipüügiseineri kohta, mis vastab 115 tonni eest aastas makstavale kalapüügiloa tasule;

- 500 eurot ritvõngelaeva kohta, mis vastab 20 tonni eest aastas makstavale kalapüügiloa tasule.

4. Liikmesriigid teatavad Euroopa Komisjonile hiljemalt iga aasta 15. juuniks möödunud aasta püügikoguse tonnides, nagu on kindlaks määranud alljärgnevas punktis 5 osutatud teadusinstituudid.

5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate kalapüügiloa tasude lõpparuande hiljemalt n + 1 aasta 31. juuliks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruannetel, mille on kinnitanud teadusasutused, kellel on pädevus kontrollida püügiandmeid liikmesriikides, näiteks instituudid Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto Português de Investigação Marítima (IPIMAR) ja Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura (CNSHB). Lõpparuande edastab Euroopa Komisjoni delegatsioon.

6. Arvestus edastatakse ühel ajal kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile ja laevaomanikele.

7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad (koguste eest, mis ületavad tuunipüügiseinerite puhul 115 tonni ja ritvõngelaevade puhul 20 tonni) Guinea pädevatele ametiasutustele hiljemalt n + 1 aasta 31. augustiks arveldusarvele, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao punktis 6, summas 35 eurot tonni kohta seinerite puhul ja 25 eurot tonni kohta ritvõngelaevade puhul.

8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laevaomanikule siiski tagasi ei maksta.

II PEATÜKK

KALASTUSVÖÖNDID

Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad kaugemal kui 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade jaoks kehtestatud lähtejoontest või vajaduse korral 20 meetri kaugusel samasügavusjoonest.

III PEATÜKK

PÜÜGIARUANDED

1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all Guinea kalastusvööndis:

- kas ajavahemikku Guinea kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel;

- või ajavahemikku laeva Guinea kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni ja/või lossimiseni Guineas.

2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Guinea vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile, et ametiasutustel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid, mis kinnitatakse pädevate teadusinstituutide poolt vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 5 sätestatud menetlusele. Väljapüügist teatamise kord on järgmine:

2.1. Kalapüügiloa aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 2. jao tähenduses sisaldavad püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal saadetakse kalanduse eest vastutavale Guinea ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikul toimunud viimase püügireisi lõppu. Aruanne edastatakse kas faksiga (+ 224 30 41 36 60) või elektronpostiga (cnspkaly@yahoo.fr).

2.2. Laevad täidavad püügivormi vastavalt 3. liites toodud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused laevad ei viibi Guinea kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne "väljaspool Guinea kalastusvööndit".

2.3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.

2.4. Püügiaruanded peavad olema usaldusväärsed, et võimaldada jälgida kalavarude arengut.

3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Guinea valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva kalapüügiluba peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Guinea kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.

4. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise aruannete süsteemi rakendamise edendamises, mis põhineb kogu teabe ja eespool kirjeldatud dokumentide vahetamisel elektroonilisel teel. Lepinguosalised lepivad kokku, et kirjalikud aruanded (logiraamat) asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise failiga.

IV PEATÜKK

ÜMBERLAADIMINE JA LOSSIMINE

Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada ümberlaadimise ja lossimise võimalusi Guinea Vabariigi sadamates.

1. Lossimine

Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Guinea Vabariigi sadamas, kohaldatakse kalapüügiloa tasu puhul soodustust 5 eurot tonni kohta Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud koguste puhul lisa I peatüki 2. jao punktis 2 osutatud summast.

Täiendavat soodustust 5 eurot kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Guinea Vabariigi töötlemistehasele.

Samasugust mehhanismi kohaldatakse ühenduse mis tahes laeva puhul kuni väljapüütud koguste lõpliku arvestuse 50 % ulatuseni (nii nagu see on määratud käesoleva lisa III peatükis) alates käesoleva protokolli esimesest kohaldamisaastast.

2. Ümberlaaditud või lossitud tonnaaži kontrollimise kord määratletakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus.

3. Hinnang

Rahaliste meetmete ulatuse ja väljapüütud kogustest mahaarvestuse maksimaalse protsendimäära määrab kindlaks ühiskomisjon lähtuvalt toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikust mõjust kõnealusel aastal.

V PEATÜKK

MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE

1. Laevaomanikud kohustuvad võtma Guinea kalastusvööndis tuuni püüdmise hooajaks tööle vähemalt 20 % AKV meremehi, andes eelistuse Guinea meremeestele. Kõnealuste sätetega mittearvestavaid laevu võib lugeda käesoleva lisa 1. jao sätete kohaselt Guinea kalapüügiloa saamise nõuetele mittevastavateks.

2. Laevaomanikud püüavad võtta pardale täiendava arvu Guinea meremehi.

3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamisega.

4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse lepingule allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Nende töölepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustus.

5. AKV meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse kindlaks lepinguga laevaomanike või nende esindajatega ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. AKV meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui nende päritoluriikide laevameeskondadel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad. Euroopa Ühenduse ja kolmanda riigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu raames kalastavate tuunikülmutusseineri pardale võetud ühendusevälistest riikidest pärit meremeestele tagatud brutopalk peab vastama miinimumpalgale, mis on kehtestatud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni resolutsiooniga, mida kohaldatakse meretöönormide konventsiooni kohaselt merekaubalaevastikule. Kõnealune palgatagatis peab olema kantud kirjalikult töölepingusse. Kui kalandussektori konventsiooniga nähakse siiski ette soodsamad sätted miinimumpalga või sotsiaalsete õiguste osas kui meretöönormide konventsiooniga, tuleb kohaldada esmajärjekorras kalandussektori konventsiooni.

6. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.

VI PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta.

VII PEATÜKK

VAATLEJAD

1. Laevad, millel on lubatud käesoleva kokkuleppe alusel Guinea vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad.

1.1. Pädeva asutuse taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale ühe kõnealuse kalandusorganisatsiooni poolt määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Guinea vetes püütud saagikoguseid.

1.2. Pädev asutus koostab nimekirja laevadest, mis kohustuvad vaatlejaid pardale võtma, samuti koostatakse nimekiri vaatlejatest, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt. Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid iga kolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist.

1.3. Kalapüügiloa väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab pädev asutus asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale määratud vaatleja nime.

2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest sõltuvalt võib pädevate Guinea ametiasutuste põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisile pikendada. Pädev asutus esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatleja nime edastamisel.

3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev asutus lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale võetakse.

4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Guinea püügivööndi vetes toimuva püügireisi alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.

5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes antud piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse.

6. Kui vaatleja võetakse pardale väljaspool piirkonda, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja kiireks tagasijõudmiseks kodumaale; vastavad kulud kannab laevaomanik.

7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Guinea vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:

8.1. jälgib laevade püügitegevust;

8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;

8.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;

8.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid;

8.5. kontrollib Guinea kalavetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;

8.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;

8.7. edastab pädevale asutusele asjakohasel viisil kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne turvalisus.

10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.

11. Pardal olles peab vaatleja:

11.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki,

11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale asutusele, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohaseks peetavad märkused, või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia.

13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused.

14. Vaatleja palga ja sotsiaaltagatised maksab kalanduse eest vastutav ministeerium. Laevaomanik kannab kalastuse seire ja kaitse riiklikule keskusele (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) üle 15 eurot iga päeva kohta, mil vaatleja on iga laeva pardal viibinud.

15. Lepinguosalised peavad võimalikult peatselt nõu kolmandate asjaosaliste riikidega, et määratleda piirkondlike vaatlejate süsteem ning valida piirkondlik pädev asutus kalanduse valdkonnas. Kuni piirkondlike vaatlejate süsteemi käivitamiseni võtavad Guinea kalastusvööndis kalapüügiluba omavad laevad piirkondlike vaatlejate asemel pardale Guinea pädevate asutuste poolt ülalkirjeldatud eeskirjade kohaselt määratud vaatlejaid.

VIII PEATÜKK

KONTROLL

1. Vastavalt käesoleva lisa 1. jao punktile 13 ajakohastab Euroopa Ühendus nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt välja antud kalapüügiluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea ametiasutustele vahetult pärast valmissaamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.

2. Pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea ametiasutustele saadetud nimekirja kavandi ja käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 3 osutatud ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab Guinea pädev asutus laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis edastatakse kalapüügi kontrollimise eest vastutavale asutusele. Sellisel juhul võib laevaomanik saada selle nimekirja kinnitatud koopia, mida hoitakse laeva pardal kalapüügiloa asemel kuni selle välja andmiseni.

3. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine:

3.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Guinea kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal olevatest saagikogustest ja püütud liikidest.

3.2. Lahkumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teave tuleks esitada eelistatult faksi (+ 224 30 41 36 60) või elektroonilise posti (cnspkaly@yahoo.fr) teel või nende puudumisel raadio teel (kalastuse seire ja kaitse riikliku keskuse Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches kutsung).

3.3. Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Guinea asutust teavitatud, loetakse see püügiloata laevaks.

3.4. Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress kalapüügiloa väljastamisel.

4. Kontrollimenetlused

4.1. Guinea kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Guinea ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.

4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.

4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

5. Laevaseire satelliitsüsteem

Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 2. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil. Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Guinea valitsus on Euroopa Komisjoni Guineas asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade seirekeskuse (Centre National de Surveillance des Pêches – CNSP) töölehakkamisest Guineas.

6. Laeva peatamine

6.1. Guinea pädevad asutused teavitavad Guinea püügivööndis ühenduse laeva peatamisest ja viimase suhtes sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 36 tunni jooksul.

6.2. Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

7. Peatamise protokoll

7.1. Laeva kapten kirjutab Guinea pädeva asutuse koostatud protokollile alla.

7.2. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega meetmeid, mida ta võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta. Kui kapten keeldus alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande "allkirjast keeldunud".

7.3. Kapten juhatab laeva Guinea ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui on tegemist kergekujulise rikkumisega, võib Guinea pädev asutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.

8. Laeva peatamise tõttu toimuv nõupidamine

8.1. Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid enne (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed), kui on toimunud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Guinea pädevad asutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

8.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgitada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või tema esindajale.

9. Laeva peatamise juhtumi menetlus

9.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

9.2. Rahumeelse lahenduse korral määratakse trahvi suurus Guinea õigusaktide alusel.

9.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomanikule pangatagatis Guinea pädevate asutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks kuluvaid summasid.

9.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Guinea pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.

9.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:

- kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud või

- niipea, kui laevaomanik on maksnud ülaltoodud punktis 9.3 osutatud pangatagatise ja kui see on Guinea pädevatele asutustele vastuvõetav, kuni kohtuprotsessi lõppemiseni.

10. Ümberlaadimised

10.1. Kõik ühenduse laevad, kes soovivad püügikoguseid Guinea vetes ümber laadida, teevad seda Guinea sadamates ja/või reidil.

10.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Guinea pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne operatsiooni läbiviimist järgmise teabe:

- ümberlaadivate kalalaevade nimed;

- kaubalaeva nimi, IMO number ja päritoluriik;

- ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa;

- ümberlaadimise päev ja koht.

10.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Guinea kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Guinea pädevatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Guinea kalastusvööndist lahkuda.

10.4. Guinea kalastusvööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest mittekinnipidamise korral rakendatakse Guinea kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.

11. Guinea sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Guinea inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.

--------------------------------------------------

Liited

1. Kalapüügiloa taotluse vorm

2. Sätted, mis on seotud laevade jälgimisega laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja Guinea kalastusvööndi koordinaadid

3. ICCAT püügipäevik

--------------------------------------------------

Liide 1

PÜÜGIVARUSTUSE LITSENTSITAOTLUSE VORM

Ametiasutuse osa

Märkused

Kodakondsus: …

Litsentsi number: …

Allkirjastamise kuupäev: …

Väljaandmise kuupäev: …

TAOTLEJA

Ärinimi: …

Äriregistri number: …

Vastutava isiku ees- ja perekonnanimi: …

Sünniaeg ja -koht: …

Amet: …

Aadress: …

Töötajate arv: …

Laevaomaniku esindaja nimi ja aadress: …

LAEV

Laeva tüüp: …

Registreerimisnumber: …

Uus nimi: …

Endine nimi: …

Ehitamise kuupäev ja koht: …

Esialgne riikkondsus: …

Pikkus: …

Laius: …

Süvis: …

Kogumahutavus: …

Puhasmahutavus: …

Ehitusmaterjali tüüp: …

Peamasina mark: …

Tüüp: …

Võimsus (hj): …

Sõukruvi:

Fikseeritud:

Reguleeritav:

Kanalis:

Kiirus: …

Raadiokutsung: …

Sagedus: …

Avastamis-, navigatsiooni- ja edastusvahendite loetelu:

Radar:

Sonar:

Võrgusond:

VHF:

BLU:

Satelliitnavigatsioon:

Muu: …

Meeskonnaliikmete arv: …

SÄILITUSVIIS

Jää:

Jää + jahutus:

Külmutamine:

soolvees:

kuivatatuna:

jahutatult merevees:

Kogu jahutusvõimsus (fg): …

Külmutusvõimsus tonnides / 24 tunni kohta: …

Lastimahutavus: …

+++++ TIFF +++++

PÜÜGILIIK

A. Põhjalähedane püük

Põhjalähedane püük ranniku lähedal:

Põhjalähedane püük avamerel:

Traali tüüp:

peajalgsete traal:

krevetitraal:

kalatraal:

Traali pikkus: …

Ülemise selise pikkus: …

Võrgusilm nooda päras: …

Võrgusilm nooda tiibades: …

Traalimiskiirus: …

B. Pelaagiline süvamerepüük (tuunikala)

Ritvõngega:

Ritvõngede arv:

Noodaga:

Traali pikkus: …

Nooda sügavus: …

Mahutite arv: …

Mahutavus tonnides: …

C. Triivõngejadad ja püünised

Pinnaõngejadad:

Põhjaõngejadad:

Õngejada pikkus: …

Konksude arv: …

Õngejadade arv: …

Püüniste arv: …

RANNARAJATISED

Aadress ja loa number: …

Ärinimi: …

Tegevus: …

Kala sisemaine hulgimüük:

Eksport:

Hulgimüüja tunnistuse liik ja number: …

Töötlemis- ja konserveerimisrajatiste kirjeldus:

Töötajate arv: …

NB! Jaatava vastuse korral tehke ristike vastavasse ruutu.

Tehnilised märkused

Kalanduse eest vastutava ministeeriumi märkused:

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

2. liide

Lepinguosalised konsulteerivad edaspidi ühiskomisjonis, et määrata kindlaks laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) suhtes kohaldatavad sätted ja Guinea kalastusvööndi koordinaadid.

--------------------------------------------------

3. liide

RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK

Laeva nimi: …

Brutoregistertonnaaž: …

Laev VÄLJUS:

Laev SAABUS:

Kuu

Päev

Aasta

Sadam

Lipuriik: …

Mahutavus (tonnides): …

Registreerimisnumber: …

Kapten: …

Laevaomanik: …

Meeskonnaliikmete arv: …

Aadress …

Aruande kuupäev: …

(Aruande koostaja): …

Merel oldud päevade arv:

Püügipäevade arv:

Püügikordade arv:

Püügireisi number:

Kuupäev

Statistiline püügipiirkond

Pinnavee temperatuur

(°C)

Püügikoormus

Kasutatud konksude arv

Capturas (Püük)

Isco usado na pesca

(Kasutatud sööt)

Kuu

Päev

Laiuskraad N/S

Pikkuskraad O/W

Harilik tuun

Thunnus thynnus ou maccoyi

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

(Suursilm-tuun)

Thunnus obesus

(Pikkuim-tuun)

Thunnus alalunga

(Mõõkkala)

Xiphias gladius

(Vöödiline odanina)

(Valge odanina)

Tetraptunus audax ou albidus

(Must marliin)

Makaira indica

(Purikala)

Istiophorus albicanes or platypterus

Vööttuun

Katsuwonus pelamis

(Segasaak)

Päeva saak kokku

(kaal kg-des)

Makrellhauglased

Kalmaar

Elussööt

(Muud)

Arv

Kaal

(kg)

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Arv

kg

Lossitud kogus (kg)

Märkused

1 — Kasutada üks teabeleht kuu kohta ja üks rida päeva kohta.

2 — Iga püügireisi lõpus saata püügipäeviku koopia korrespondendile või ICCATle aadressil Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Hispaania.

3 — “Päeva” all mõeldakse päeva, millal õngejada vette pannakse.

4 — Püügipiirkond märgib laeva asukohta. Ümardage minutid ja registreerige laius- ja pikkuskraadid. Kindlasti märkige N/S ja O/W.

5 — Viimane rida (lossitud kogused) täidetakse pärast püügireisi lõpetamist. Märkida tegelik kaal lossimise ajal.

6 — Kogu aruandes esitatud teave on rangelt salajane.

Õngejada

Elussööt

Seinnoot

Traalnoot

(Muu)

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------