II LISA

Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vaheline leping

veininimetuste vastastikuse tunnustamise, kaitse ja kontrolli kohta

Artikkel 1

Eesmärgid

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et tunnustavad, kaitsevad ja kontrollivad mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttest lähtudes oma territooriumidelt pärit veinide nimetusi käesolevas lepingus sätestatud tingimuste alusel.

2. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mis on vajalikud käesolevas lepingus sätestatud kohustuste täitmiseks ja püstitatud eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 2

Kehtivus- ja rakendusala

Käesolev leping käsitleb veine, mis kuuluvad 14. juunil 1983. aastal Brüsselis rahvusvahelise konventsiooniga vastuvõetud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi ("harmoneeritud süsteemi") rubriiki 2204.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas lepingus, kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) pärit vein, millele eelneb lepinguosalise nimi — vein, mis on toodetud nimetatud lepinguosalise territooriumil viinamarjadest, mille saak on täies mahus koristatud sellelt territooriumilt;

b) geograafiline tähis — mis tahes tähis, kaasa arvatud "pärit-olunimetus" intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi "TRIPS-lepingu") artikli 22 lõike 1 tähenduses, mida tunnustatakse lepinguosalise õigusnormide kohaselt lepinguosalise territooriumilt pärit veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks;

c) traditsiooniline märge — lisas kindlaksmääratud traditsiooniliselt kasutatav nimetus, mis viitab eelkõige piisavalt eristatava ja/või juba kinnistunud mainega veini tootmismeetodile või kvaliteedile, värvile või liigile ning mida tunnustatakse lepinguosalise õigusnormide kohaselt selle lepinguosalise territooriumilt pärit veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks;

d) kaitstud nimetus — käesoleva lepinguga kaitstud geograafiline tähis või traditsiooniline märge vastavalt lõike b või c tähenduses;

e) homonüümne — sama kaitstud nimetus või nii sarnane kaitstud nimetus, et see võib tekitada segaduse, viidata teisele päritolukohale või lepinguosaliste territooriumidelt pärit teisele veinile;

f) kirjeldus — sõnad, mida kasutatakse veini kirjeldamiseks etiketil, veini veodokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja saatelehtedes, ning reklaamis;

g) märgistus — kõik kirjeldused ja muud märkused, sümbolid, kujunduselemendid ja kaubamärgid, mis eristavad kõnealust veini teistest ning on esitatud mahutil, sealhulgas sulguril, mahutile kinnitatud ripatsil ja pudelikaelasildil;

h) esitusviis — sõnad või sümbolid, mida kasutatakse mahutil, sealhulgas sulguril, märgistuses ja pakendil;

i) pakend — kaitsev ümbris, näiteks paber, iga liiki õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või mitme mahuti transportimisel ja/või esitlemiseks, et müüa tooted lõpptarbijale;

j) kaubamärk:

- lepinguosalise õigusaktide kohaselt registreeritud kaubamärk,

- tavaõiguses kasutatav kaubamärk, mida tunnustatakse lepinguosalise õigusaktide kohaselt,

- tuntud kaubamärk, millele on osutatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (1967) artiklis 6bis.

I JAOTIS

VEININIMETUSTE VASTASTIKUNE KAITSE

Artikkel 4

Põhimõtted

1. Piiramata Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lisas 1C esitatud TRIPS-lepingu artiklite 22 ja 23 kohaldamist, võtavad lepinguosalised kõik nimetatud lisa kohased vajalikud meetmed, et tagada vastastikune kaitse artiklis 5 osutatud nimetustele, mida kasutatakse lepinguosaliste territooriumidelt pärit veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks. Selleks võimaldab iga lepinguosaline huvitatud isikutele asjakohased õiguslikud vahendid, mis tagavad geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste märgete tõhusa kaitse ja välistavad selle, et neid kasutatakse nende tähiste ja kirjeldustega hõlmamata veinide tähistamiseks.

2. Horvaatias on kaitstud ühenduse nimetused:

a) reserveeritud eranditult ühendusest pärit veinidele, mille kohta neid kasutatakse;

b) neid ei või kasutada muul viisil kui ühenduse õigusnormides sätestatud tingimustel.

3. Ühenduses on Horvaatia kaitstud nimetused:

a) reserveeritud eranditult Horvaatiast pärit veinidele, mille kohta neid kasutatakse;

b) neid ei või kasutada muul viisil kui Horvaatia õigusnormides sätestatud tingimustel.

4. Käesolevas lepingus sätestatud kaitse alusel on keelatud kaitstud nimetuste kasutamine eelkõige nende veinide kohta, mis ei pärine nimetatud geograafiliselt alalt või kohast, kus vastavat märget on traditsiooniliselt kasutatud, ning seda kohaldatakse isegi siis, kui:

- veini tegelik päritolu on märgitud,

- kõnealust geograafilist tähist kasutatakse tõlkes,

- nimetusele on lisatud selliseid sõnu nagu "liik", "tüüp", "laad", "imitatsioon", "meetod" või muid selletaolisi väljendeid.

5. Homonüümsete geograafilise tähiste puhul:

a) kui käesoleva lepinguga kaitstud tähised on homonüümsed, tagatakse kaitse igale tähisele, tingimusel et seda on kasutatud traditsiooniliselt ja järjepidevalt ning tarbijat ei eksitata seoses veini tegeliku päritoluga;

b) kui käesoleva lepinguga kaitstud tähis on homonüümne väljaspool lepinguosaliste territooriume asuva geograafilise piirkonna nimega, võib niisugust nimetust kasutada, et kirjeldada ja esitleda veini, mis on toodetud selles geograafilises piirkonnas, millele nimetus osutab, tingimusel et seda nimetust on traditsiooniliselt ja järjepidevalt kasutatud, selle vastavat kasutamist reguleerib päritolumaa ning tarbijates ei ole tekitatud vale arusaama, nagu pärineks see vein asjaomase lepinguosalise territooriumilt.

6. Homonüümsete traditsiooniliste märgete puhul:

a) kui käesoleva lepinguga kaitstud märked on homonüümsed, tagatakse kaitse igale märkele, tingimusel et seda on kasutatud traditsiooniliselt ja järjepidevalt ning tarbijaid ei eksitata seoses veini tegeliku päritoluga;

b) kui käesoleva lepinguga kaitstud märge on homonüümne nimetusega, mida kasutatakse veini kohta, mis ei pärine lepinguosaliste territooriumidelt, võib niisugust nimetust veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutada, tingimusel et seda on kasutatud traditsiooniliselt ja järjepidevalt, selle vastavat kasutamist reguleerib päritolumaa ning tarbijates ei ole tekitatud vale arusaama, nagu pärineks see vein asjaomase lepinguosalise territooriumilt.

7. Ajutine komitee võib oma otsusega kindlaks määrata tegelikud kasutamistingimused, et võimaldada artiklites 5 ja 6 nimetatud homonüümsete tähiste ja märgete eristamist, pidades silmas asjaomaste tootjate õiglast kohtlemist ja tarbijate eksitamise vältimist.

8. Käesoleva lepingu sätted ei tohi mingil viisil kahjustada ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, juhul kui seda nime ei kasutata viisil, mis tarbijaid eksitab.

9. Vastavalt käesolevale lepingule ei ole lepinguosalistel kohustust kaitsta teise lepinguosalise geograafilisi tähiseid või traditsioonilisi märkeid, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud nende päritolumaal või mille kasutamisest sel maal on loobutud.

10. Lepinguosalised loobuvad õigusest TRIPS-lepingu artikli 24 lõigetele 4-7 tuginedes keelduda teise lepinguosalise nimetuste kaitsmisest käesoleva lepinguga hõlmatud toodete puhul.

Artikkel 5

Kaitstud nimetused

Nimetustest on kaitse all:

a) ühendusest pärit veinide puhul:

- viited liikmesriigi nimele, kust vein pärineb,

- geograafilised tähised ja traditsioonilised märked, mis kuuluvad selleks koostatud nimekirjadesse;

b) Horvaatiast pärit veinide puhul:

- nimi "Horvaatia" või mis tahes muu seda maad tähistav nimi,

- geograafilised tähised ja traditsioonilised märked, mis kuuluvad selleks koostatud nimekirjadesse.

Artikkel 6

Kaubamärgid

1. Veini kaubamärgi registreerimisest, mis koosneb käesoleva lepinguga kaitstud nimetusest või sisaldab seda, keeldutakse või see tunnistatakse asjaomase lepinguosalise taotlusel kehtetuks, kui:

- kõnealune vein ei pärine geograafilise tähisega osutatud kohast

või

- kõnealusele veinile ei ole reserveeritud traditsioonilist märget.

2. Enne 31. detsembrit 1995 heauskselt registreeritud kaubamärki võib siiski kasutada kuni 31. detsembrini 2005, juhul kui seda on registreerimisest saadik ka tegelikult pidevalt kasutatud.

Artikkel 7

Eksport

Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed, et juhul kui lepinguosaliste territooriumidelt pärit veine eksporditakse ja turustatakse väljaspool nende territooriume, ei kasutataks ühe lepinguosalise territooriumilt pärit, artiklis 5 osutatud kaitstud nimetusi teise lepinguosalise territooriumilt pärit veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks.

Artikkel 8

Kaitse laiendamine

Lepinguosaliste asjakohaste õigusaktidega lubatud määral laieneb käesoleva lepinguga kehtestatud kaitsesoodustus füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning tootjate, ettevõtjate ja tarbijate liitudele, ühingutele ja organisatsioonidele, mille peakontor asub teise lepinguosalise territooriumil.

Artikkel 9

Jõustamine

1. Kui artikli 11 kohaselt määratud asjakohane pädev asutus leiab, et veini kirjelduse või esitusviisiga, eelkõige märgistuses, ametlikes dokumentides, äridokumentides või reklaamis rikutakse käesolevat lepingut, kohaldavad lepinguosalised vajalikke haldusmeetmeid ja/või algatavad vajaduse korral kohtumenetluse, et võidelda kõlvatu konkurentsi vastu või vältida muul viisil kaitstud nimetuse väärkasutamist.

2. Lõikes 1 sätestatud meetmed võetakse ja menetlused algatatakse eelkõige järgmistel juhtudel:

a) kui ühenduse või Horvaatia õigusaktidega ettenähtud kirjelduste tõlkimisel teise lepinguosalise keelde või keeltesse saadakse sõnakuju, mis mõjub sel viisil kirjeldatud või esitletud veini päritolu, iseloomu või kvaliteediga seoses eksitavalt;

b) kui kirjeldused, kaubamärgid, nimetused, pealdised või illustratsioonid, mis annavad otseselt või kaudselt ebaõiget või eksitavat teavet kõnealuse veini lähtekoha, päritolu, iseloomu, viinamarjasordi ja oluliste omaduste kohta, on esitatud käesoleva lepinguga kaitstud nimetusi kandvate veinide mahutil, pakendil, reklaamis või nendega seotud ametlikes või äridokumentides;

c) kui pakendina kasutatakse mahuteid, mis on veini päritolu suhtes eksitavad.

3. Lõigetega 1 ja 2 ei piirata artiklis 8 osutatud isikute ja üksuste võimalusi võtta lepinguosaliste territooriumidel asjakohaseid meetmeid, sealhulgas pöörduda kohtu poole.

Artikkel 10

Muud siseriiklikud õigusaktid ning rahvusvahelised lepingud ja kokkulepped

Kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti, ei välista käesolev leping lepinguosaliste õigust tagada kas nüüd või tulevikus käesoleva lepinguga kaitstud nimetuste suhtes oma siseriiklike õigusaktide või muude rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete alusel ulatuslikumat kaitset.

II JAOTIS

KONTROLL JA PÄDEVATE ASUTUSTE VASTASTIKUNE ABI

Artikkel 11

Täitevasutused

1. Kumbki lepinguosaline määrab käesoleva lepingu rakendamise eest vastutavad asutused. Kui lepinguosaline määrab rohkem kui ühe pädeva asutuse, tagab ta kõnealuste asutuste töö kooskõlastamise. Selleks määratakse üks asutus.

2. Lepinguosalised teatavad teineteisele nende asutuste nimed ja aadressid hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist. Nende asutuste vahel toimub tihe ja otsene koostöö.

Artikkel 12

Lepingu rikkumine

1. Kui ühel artiklis 11 osutatud asutusel on põhjust kahtlustada, et:

a) vein, millega kaubeldakse või kaubeldi Horvaatia ja ühenduse vahel, ei vasta käesolevale lepingule või lepinguosaliste õigusnormidega ettenähtud sätetele,

b) kõnealune rikkumine on eelkõige teise lepinguosalise huvides ja võib kaasa tuua haldusmeetmete võtmise ja/või kohtumenetluse,

teatab kõnealune asutus sellest viivitamata komisjonile ja teise lepinguosalise asjaomasele asutusele või asutustele.

2. Lõike 1 kohaselt esitatavale teabele lisatakse ametlikud, äri- või muud asjakohased dokumendid ja märge selle kohta, milliseid haldusmeetmeid võib vajaduse korral võtta või millise kohtumenetluse algatada. See teave peab kõnealuse veini kohta sisaldama eelkõige järgmisi üksikasju:

a) tootja ja isik, kellel on kõnealuse veini käsutusõigus;

b) veini koostis ja organoleptilised omadused;

c) veini kirjeldus ja esitusviis;

d) tootmis- ja turustamiseeskirjade rikkumise üksikasjad.

III JAOTIS

LEPINGU RAKENDAMINE

Artikkel 13

Töörühm

1. Kuni stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu jõustumiseni asutatakse vahelepingu artikli 41 kohaselt loodava põllumajanduse erikomitee egiidi all tegutsev töörühm.

2. Töörühm hoolitseb käesoleva lepingu tõrgeteta toimimise eest ning käsitleb kõiki selle kohaldamisega seotud küsimusi. Eelkõige võib töörühm anda soovitusi, mis aitavad kaasa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele.

Artikkel 14

Lepinguosaliste ülesanded

1. Lepinguosalised peavad kas otseselt või artiklis 13 nimetatud töörühma kaudu ühendust kõikides käesoleva lepingu rakendamise ja toimimisega seotud küsimustes.

2. Lepinguosalised teevad eelkõige järgmist:

a) koostavad käesoleva lepingu artiklis 5 ja protokollis osutatud nimekirjad ning muudavad neid ajutise komitee otsuste alusel, et võtta vastastikusel kokkuleppel arvesse lepinguosaliste õigusnormide muudatusi;

b) teavitavad teineteist kavatsusest teha otsuseid selliste avalikkusele huvi pakkuvate eeskirjade, näiteks tervisekaitse- või tarbijakaitse-eeskirjade vastuvõtmise või muutmise kohta, millel on mõju veiniturule;

c) teatavad teineteisele käesoleva lepingu kohaldamisega seotud kohtulahenditest ja nende alusel võetud meetmetest.

3. Mõlemad lepinguosalised võivad käesoleva lepingu raames teha ettepanekuid koostöö laiendamiseks veiniturul, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.

4. Lõike 2 punti a kohaselt tehtud otsused on lepinguosalistele siduvad ning nad võtavad meetmeid nende otsuste rakendamiseks.

IV JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 15

Transiit ja väikesed kogused

Käesolevat lepingut ei kohaldata veinide suhtes, mis:

a) viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi või

b) on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ning lepinguosalised saadavad neid teineteisele väikestes kogustes protokollis kehtestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 16

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi territooriumi suhtes.

Artikkel 17

Lepingu täitmata jätmine

1. Lepinguosalised alustavad konsultatsioone, kui üks neist leiab, et teine ei ole täitnud mõnda käesoleva lepinguga ettenähtud kohustust.

2. Lepinguosaline, kes taotleb konsultatsioone, esitab teisele lepinguosalisele kõik andmed, mida on vaja kõnealuse juhtumi üksikasjalikuks läbivaatamiseks.

3. Kui mis tahes viivitus võiks ohustada inimeste tervist või kahjustada pettuste vältimiseks võetud meetmete tõhusust, võib asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid peetakse kohe pärast nimetatud meetmete võtmist.

4. Kui lepinguosalised ei jõua lõigetes 1 ja 3 sätestatud konsultatsioonide järel kokkuleppele, võib lepinguosaline, kes taotles konsultatsioone või kes võttis lõikes 3 nimetatud meetmeid, võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad käesolevat lepingut nõuetekohaselt kohaldada.

Artikkel 18

Olemasolevate varude turustamine

1. Veine, mis käesoleva lepingu jõustumise ajaks on toodetud, välja töötatud, kirjeldatud ja esitletud vastavalt lepinguosaliste siseriiklikele õigusnormidele, kuid mis on käesoleva lepinguga keelatud, võib müüa kuni varude lõppemiseni.

2. Nende veinide turustamist, mis on toodetud, välja töötatud, kirjeldatud ja esitletud vastavalt käesolevale lepingule, kuid mille tootmine, väljatöötamine, kirjeldamine ja esitusviis ei ole lepingu muutmise tõttu enam sellega kooskõlas, võib jätkata kuni varude lõppemiseni, kui lepinguosalised ei ole sätestanud teisiti.

--------------------------------------------------

Euroopa Ühenduse ja Horvaatia Vabariigi vahelise veininimetuste vastastikust tunnustamist, kaitset ja kontrolli käsitleva lepingu protokoll

LEPINGUOSALISED LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES:

Vastavalt lepingu artikli 15 punktile b käsitatakse järgmisi veinikoguseid väikestena:

1) kuni viieliitristes ühekorrasulguriga suletud märgistatud mahutites kogused, kui transporditav üldkogus, olenemata sellest, kas tegemist on eraldi saadetistega või mitte, ei ületa 50 liitrit;

2) a) reisijate isiklikus pagasis sisalduvad kuni 30-liitrised kogused;

b) ühelt üksikisikult teisele saadetavad kuni 30-liitrised kogused;

c) kogused, mis moodustavad osa kolivate üksikisikute varast;

d) kuni ühe hektoliitri suurused kogused, mida imporditakse teaduslike või tehniliste katsete tegemiseks;

e) diplomaatiliste, konsulaar- ja muude selliste asutuste jaoks imporditavad, tollimaksuvabastuse raamesse jäävad kogused;

f) kogused, mida hoitakse toiduvarudena rahvusvaheliste transpordivahendite pardal.

Punktis 1 osutatud erandjuhtum ei tohi esineda koos ühe või mitme punktis 2 osutatud erandjuhtumiga.

--------------------------------------------------