3. LISA

Kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanism

LIIKMED LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES:

A. Eesmärgid

i) Kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanismi eesmärk on kaasa aidata sellele, et kõik liikmed peaksid paremini kinni mitmepoolsete kaubanduslepingute ning kohaldatavuse korral mõnepoolsete kaubanduslepingute reeglitest, põhimõtetest ja kohustustest, ning seega edendada mitmepoolse kaubandussüsteemi häirevabamat toimimist, saavutades liikmete kaubanduspoliitika ja -tavade suurema selguse ja nendest arusaamise. Nii võimaldab läbivaatamismehhanism regulaarselt ühiselt vaagida ja hinnata liikmete kaubanduspoliitikat ja -tavasid tervikuna ning nende mõju mitmepoolse kaubandussüsteemi toimimisele. Kuid see ei ole mõeldud lepinguliste erikohustuste täitmise tagamise või vaidluste lahendamise protseduuride aluseks või liikmetele uute kaubanduspoliitiliste kohustuste määramiseks.

ii) Läbivaatamismehhanismi alusel antakse hinnang asjakohases ulatuses nii asjaomase liikme laiemate majandus- ja arenguvajaduste, poliitika ja eesmärkide kui ka tema väliskeskkonna taustal. Läbivaatamismehhanismi ülesandeks on siiski uurida liikme kaubanduspoliitika ja -tavade mõju mitmepoolsele kaubandussüsteemile.

B. Siseturu selgus

Liikmed tunnustavad valitsuse kaubanduspoliitiliste otsuste siseturualase selguse olemuslikku väärtust nii liikmete majandusele kui ka mitmepoolsele kaubandussüsteemile ning lepivad kokku toetada ja edendada suuremat selgust nende oma süsteemis, tunnistades, et siseturu selguse saavutamine peab toimuma vabatahtlikult ning arvestama iga liikme õigus- ja poliitilist süsteemi.

C. Läbivaatamise protseduurid

i) Kaubanduspoliitika läbivaatamiseks luuakse kaubanduspoliitika läbivaatamise organ.

ii) Iga liikme kaubanduspoliitikat ja -tavasid vaadatakse regulaarselt läbi. Üksikute liikmete mõju mitmepoolse kaubandussüsteemi toimimisele, määratletud nende osaga maailmakaubanduses hiljutisel tüüpilisel perioodil, on läbivaatamise sageduse üle otsustamisel määrav tegur. Nelja esimese niiviisi kindlaksmääratud kaubandusüksuse tegevus (lugedes Euroopa ühendused üheks neist) vaadatakse läbi iga kahe aasta järel. Järgmise 16 tegevus vaadatakse läbi iga nelja aasta järel. Teiste liikmete tegevus vaadatakse läbi iga kuue aasta järel, ainult vähimarenenud liikmetele võidakse määrata pikem vaheaeg. Ollakse seisukohal, et kui läbivaatamisel on üksused, kel on enam kui ühte liiget hõlmav ühine välispoliitika, hõlmab läbivaatus kõiki poliitika komponente, mis mõjutavad kaubandust, sealhulgas iga üksiku liikme asjakohast poliitikat ja tavasid. Kui liikme kaubanduspoliitikas või -tavades esineb muudatusi, mis võivad oluliselt mõjutada tema kaubanduspartnereid, võib kaubanduspoliitika läbivaatamise organ pärast konsulteerimist erandlikult taotleda asjaomase liikme tegevuse järgmist läbivaatamist.

iii) Kaubanduspoliitika läbivaatamise organi koosolekute arutelus juhindutakse lõikes A esitatud eesmärkidest. Arutelus keskendutakse liikme kaubanduspoliitikale ja -tavadele, mida läbivaatamise mehhanismi raames hinnatakse.

iv) Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ koostab läbivaatamise üldplaani. Samuti võib ta arutada liikmete ajakohastatud aruandeid ja neile tähelepanu pöörata. Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ koostab otse asjassepuutuvate liikmetega konsulteerides igaks aastaks läbivaatuste programmi. Konsulteerides läbivaatamisaluse liikme või liikmetega, võib esimees valida esitlejad, kes oma isiklikul vastutusel esitavad arutelusid kaubanduspoliitika läbivaatamise organis.

v) Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ rajab oma töö järgmistele dokumentidele:

a) läbivaatamisaluse liikme või liikmete esitatud täielik aruanne, millele on viidatud lõikes D;

b) sekretariaadi enda vastutusel koostatav aruanne, mis põhineb talle kättesaadaval ja asjassepuutuva liikme või liikmete esitatud infol. Sekretariaat peaks taotlema asjassepuutuvalt liikmelt või liikmetelt selgitust nende kaubanduspoliitika ja -tavade kohta.

vi) Vaatlusaluse liikme ja sekretariaadi aruanded koos kaubanduspoliitika läbivaatamise organi vastavate koosolekuprotokollidega avaldatakse viivitamata pärast läbivaatamist.

vii) Need dokumendid antakse edasi ministrite konverentsile, kes võtab need teadmiseks.

D. Aruandmine

Võimalikult täielikuma selguse saavutamiseks annab iga liige kaubanduspoliitika läbivaatamise organile regulaarselt aru. Täielikud aruanded kirjeldavad asjassepuutuva liikme või liikmete järgitavat kaubanduspoliitikat ja -tavasid ning tuleb esitada kaubanduspoliitika läbivaatamise organiga kokkulepitud vormingus. See vorming põhineb algselt maade aruannete üldvormingul, mis kehtestati 19. juuli 1989. a otsusega (BISD 36S/406-409), ning võib olla muudetud, kui on vaja, et aruanded hõlmaksid kõiki kaubanduspoliitika aspekte, mida hõlmavad mitmepoolsed kaubanduslepingud lisas 1 ja kohaldatavuse korral ka mõnepoolsed kaubanduslepingud. Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ võib kogemustele toetudes seda vormingut parandada. Läbivaatamiste vahelisel ajal tuleb liikmetel, kelle kaubanduspoliitikas on märkimisväärseid muudatusi, esitada lühiaruanded; iga-aastane ajakohastatud statistilise info aruanne esitatakse vastavalt kokkulepitud vormingule. Eriti tuleb arvesse võtta raskusi, mis vähimarenenud liikmetel esinevad oma aruandeid koostades. Sekretariaadil tuleb taotluse korral teha arengumaaliikmetele, aga eriti vähimarenenud liikmesmaadele kättesaadavaks tehniline abi. Aruannetes sisalduvat infot tuleks võimalikult suures ulatuses kooskõlastada teatistega, mis on tehtud mitmepoolsete kaubanduslepingute ja kohaldatavuse korral mõnepoolsete kaubanduslepingute sätete kohaselt.

E. Suhe GATT 1994 ja GATSi maksebilansisätetega

Liikmed tunnistavad vajadust vähendada valitsuste koormust, mis samuti oleneb täielikest konsultatsioonidest GATT 1994 ja GATSi maksebilansisätete alusel. Seetõttu tuleb kaubanduspoliitika läbivaatamise organi esimehel, konsulteerides asjassepuutuva liikme või liikmetega ja maksebilansipiirangute komitee esimehega, välja töötada halduslepped, mis ühtlustavad kaubanduspoliitika läbivaatamiste tavalise rütmi maksebilansialaste konsultatsioonide ajakavaga, kuid ei lükka kaubanduspoliitika läbivaatamist edasi kauemaks kui 12 kuud.

F. Mehhanismi hindamine

Hiljemalt viis aastat pärast WTO asutamislepingu jõustumist tuleb kaubanduspoliitika läbivaatamise organil anda hinnang kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanismi toimimise kohta. Hindamistulemused esitatakse ministrite konverentsile. Järgnevalt võib kaubanduspoliitika läbivaatamise organ hinnata kaubanduspoliitika läbivaatamise mehhanismi enda määratud ajavahemike järel või ministrite konverentsi taotlusel.

G. Rahvusvahelise kaubanduskeskkonna arengu ülevaade

Kaubanduspoliitika läbivaatamise organ koostab samuti iga-aastase ülevaate rahvusvahelises kaubanduskeskkonnas valitsevatest mitmepoolset kaubandussüsteemi mõjutavatest arengusuundadest. Ülevaade tugineb peadirektori iga-aastasele aruandele, milles on esitatud WTO suuremad üritused ja esile tõstetud kaubandussüsteemi mõjutavad olulised küsimused.

--------------------------------------------------