ET Euroopa Liidu Teataja L 149/3

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Austraalia vaheline

LEPING,

millega kehtestatakse raamistik Austraalia osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”),

ning

AUSTRAALIA,

edaspidi „lepinguosalised”,

ning arvestades järgmist:

(1) EL võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas.

(2) Austraalia ja EL jagavad kindlat pühendumust rahvusvahelisele rahule ja julgeolekule ning soovivad hõlbustada ülesehitamist ja stabiliseerimist koostöö ja koormuse jaotamise kaudu kriisiohjamisoperatsioonides. Austraalia ja EL jätkavad mõlema huvides osalemist võimalikke kriisiolukordasid käsitlevates poliitilistes konsultatsioonides.

(3) Austraalia osalemise tingimused ELi kriisiohjamisoperatsioonides tuleks sätestada lepinguga, millega luuakse sellise võimaliku tulevase osalemise raamistik.

(4) Käesolev leping ei tohiks piirata ELi sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Austraalia võimalust otsustada oma osalus ELi kriisiohjamisoperatsioonides iga operatsiooni puhul eraldi.

(5) Käesolev leping peaks käsitlema üksnes tulevasi ELi kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke kehtivaid lepinguid või kokkuleppeid, mis reguleerivad Austraalia osalemist juba käimasolevas ELi kriisiohjamisoperatsioonis,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1. Pärast ELi otsust kutsuda Austraaliat osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonis, edastab EL kogu kõnealuse operatsiooniga seotud asjakohase teave ja hinnangud, et Austraalial oleks lihtsam ELi kutset kaaluda.

2. EL annab Austraaliale eelnevalt märku Austraalia tõenäolisest panusest operatsiooni ühistesse kuludesse või operatsiooni tegevuseelarves sätestatud kuludesse kooskõlas artiklitega 8 ja 12, et abistada Austraaliat pakutava panuse koostamisel.

3. Kui Austraalia on otsustanud panustada, määrab Austraalia panuse kindlaks ja teavitab ELi enda pakutavast panusest, sealhulgas Austraalia isikkoosseisu liikmetest koosneva kontingendi koosseisust. Käesoleva lepingu kohaldamisel kuulub Austraalia isikkooseisu hulka sõjavägi, Austraalia riigiametnikud ja muud Austraalia teenistusse võetud isikud.

4. EL hindab Austraalia panust Austraaliaga konsulteerides. Austraalia võib oma pakutud panuse konsulteerimis- ja hindamisprotsessi jooksul igal ajal läbi vaadata.

5. EL edastab oma hindamise tulemuse ja otsuse Austraalia pakutud panuse kohta kirjalikult Austraaliale, et tagada Austraalia osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

6. Austraalia võib omal algatusel või ELi taotlusel ja pärast lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone igal ajal kas täies ulatuses või osaliselt lõpetada osalemise ELi kriisiohjamisoperatsioonis.

Artikkel 2

Õiguslik raamistik

1. ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemisel ning kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate rakenduseeskirjadega austab Austraalia nõukogu otsust, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et EL viib läbi kriisiohjamisoperatsiooni, ning iga muud otsust, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi kriisiohjamisoperatsiooni pikendada.

2. Kui lepinguosalised on otsustanud, et Austraalia osaleb ELi kriisiohjamisoperatsioonis, arutab EL Austraaliaga läbi kõnealuse operatsiooni läbiviimisega seotud asjakohased aspektid, sealhulgas vastavalt artikli 6 lõikele 6 ja artikli 10 lõikele 6.

3. Austraalia osalemine ELi kriisiohjamisoperatsioonis ei piira ELi sõltumatust otsuste tegemisel.

4. EL teeb kriisiohjamisoperatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse Austraaliaga konsulteerides, tingimusel et operatsiooni lõpetamise päeval panustab Austraalia jätkuvalt ELi kriisiohjamisoperatsiooni.

Artikkel 3

Austraalia isikkoosseisu staatus

1. ELi kriisiohjamisoperatsiooni lähetatud Austraalia isikkooseisu staatust, sealhulgas nende privileege ja immuniteete reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepingu või kokkuleppega, mis on sõlmitud ELi ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub, tingimusel, et Austraaliale on antud võimalus leping või kokkulepe enne operatsioonis osalemise otsust läbi vaadata.

2. Kui sellist lepingut või kokkulepet ei ole sõlmitud ajaks, mil Austraalia otsustab ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleda, annab EL Austraaliale võimaluse lepingu või kokkuleppe eelnõu läbi vaadata enne selle sõlmimist.

3. Riigist/riikidest, kus ELi kriisiohjamisoperatsioon toimub, väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud Austraalia isikkoosseisu staatust reguleeritakse vajaduse korral asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste või riigi/riikide ning Austraalia vahel kehtestatud kokkulepetega.

4. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, on Austraalial õigus teostada jurisdiktsiooni ELi kriisiohjamisoperatsiooni lähetatud Austraalia isikkooseisu liikmete üle. Kui Austraalia isikkoosseisu liikmed asuvad ELi liikmesriigi laeva või õhusõiduki pardal, võib kõnealune liikmeriik teostada jurisdiktsiooni Austraalia isikkoosseisu liikmete üle vastavalt olemasolevatele lepingutele ning oma siseriiklike õigusaktide ja menetluste ning rahvusvahelise õiguse kohaselt.

5. Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 6 kohaldamist ja vastavalt kehtivatele privileegidele ja immuniteetidele, vastutab Austraalia vastavalt Austraalia õigusele kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses tema osalemisega ELi kriisiohjamisoperatsioonis, kui nõude on esitanud Austraalia isikkoosseisu liige või käib see tema isikkoosseisu liikme kohta.

6. Lepinguosalised lepivad kokku, et loobuvad kõikidest, välja arvatud lepingulistest nõuetest teineteise vastu kummalegi lepinguosalisele kuuluva või nende kasutuses oleva vara kahjustamise, kaotsimineku või hävimise korral või kummagi lepinguosalise isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral, mis tulenes nende käesoleva lepinguga seotud ametlike kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

7. Käesoleva lepingu allkirjastamisel kohustub Austraalia vastavalt käesolevale lepingule lisatud deklaratsiooni näidisele ja vastastikkuse alusel esitama deklaratsiooni selle kohta, et Austraalia loobub nõuete esitamisest ELi liikmesriikide vastu, kes osalevad tulevastes Austraalia osalusega ELi kriisiohjamisoperatsioonides.

8. Käesoleva lepingu allkirjastamisel kohustub EL tagama, et iga liikmesriik, tegutsedes kollektiivselt, esitab vastavalt käesolevale lepingule lisatud deklaratsiooni näidisele deklaratsiooni selle kohta, et ta loobub nõuete esitamisest ELi tulevastes kriisiohjamisoperatsioonides osaleva Austraalia vastu.

Artikkel 4

Salastatud teave

1. ELi kriisiohjamisoperatsiooni suhtes kohaldatakse Austraalia ja Euroopa Liidu vahel 13. jaanuaril 2010 Brüsselis sõlmitud salastatud teabe turvalisust käsitlevat kokkulepet.

2. Olenemata lõikest 1 võib kriisiohjamisoperatsiooniga seotud salastatud teavet jagada otseselt ELi kriisiohjamisoperatsiooni käsuliini ja Austraalia isikkoosseisu vahel toimumiskohas või peakorteris vastavalt sisekorraldusele ja operatiivtasandil sõlmitud kokkulepetele.

II JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 5

ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseis

1. Austraalia:

a) püüab konkreetsete juhiste abil tagada, et ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas järgmiste dokumentidega ning neid täielikult toetades: i) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsused; ii) operatsiooni plaan ning iii) mis tahes nendega seotud rakendusmeetmed;

b) teavitab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhti (edaspidi „missiooni juht”) ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat õigeaegselt igast muudatusest oma panuses ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

2. EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis läbib arstliku läbivaatuse, Austraalia pädeva asutuse hinnangul vajalikud vaktsineerimised ja peab Austraalia pädeva asutuse tõendiga olema tunnistatud tervisliku seisundi poolest sobivaks oma ülesandeid täitma. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkooseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia ELi pädevale asutusele.

Artikkel 6

Käsuliin

1. EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis jääb Austraalia üldisse alluvusse, või sõjaväelaste puhul Austraalia täielikku alluvusse.

2. Missiooni juht juhib ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, teostab missiooni juht lähetuse jooksul järelevalvet kõigi ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseisu liikmete tegevuse üle ning juhib nende tegevusi.

3. Austraalia püüab konkreetsete juhiste abil tagada, et ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis täidab oma ülesandeid ja tegutseb täielikult kooskõlas operatsiooni eesmärkidega ning ELi missiooni juhi järelevalve ja suuniste kohaselt.

4. Austraalial on ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel ELi liikmesriikidel.

5. Missiooni juht vastutab asjaomase nõukogu otsuse kohaselt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis osalevate isikkooseisu liikmete distsiplinaarkontrolli eest. Austraalia vastutab oma isikkoosseisu liikmete vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma seaduste, määruste ja poliitikaga.

6. Austraalia määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis oma riigi kontingenti. Riiklik kontaktisik konsulteerib kõigis operatsiooniga seotud küsimustes missiooni juhiga ja vastutab Austraalia isikkoosseisu igapäevase distsipliini eest.

7. Missiooni juht võib igal ajal Austraaliaga konsulteerides taotleda Austraalia panuse lõpetamist.

Artikkel 7

Finantsaspektid

Piiramata artikli 8 kohaldamist, kannab Austraalia kõik oma ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud jooksvad kulud, nagu on sätestatud operatsiooni tegevuseelarves.

Artikkel 8

Tegevuseelarve rahastamises osalemine

1. Välja arvatud kui kohaldatakse lõiget 3, osaleb Austraalia oma osalusega ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarve rahastamises.

2. Austraalia poolt tegevuseelarvesse eraldatav rahaline panus ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse on ühe järgnevalt esitatud kahe alternatiivi väiksem summa:

a) ELi nõukogu poolt kindlaksmääratud lähtesumma see osa, mis on võrdeline Austraalia ametliku kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide kogurahvatulude summa suhtarvuga, või

b) tegevuseelarve lähtesumma see osa, mis on võrdeline operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvuga.

3. Olenemata lõikest 1 vabastab EL Austraalia ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarve rahastamises osalemisest, kui Euroopa Liit otsustab, et Austraalia operatsioonis osalemine annab märkimisväärse panuse.

4. Kokkulepped Austraalia poolt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse eraldatava rahalise panuse maksmise kohta sõlmitakse missiooni juhi ja Austraalia pädeva asutuse vahel. Nimetatud kokkulepe sisaldab sätteid, mis käsitlevad:

a) asjaomase rahalise panuse summat;

b) rahalise panuse maksmise korda ning

c) kontrollimenetlust.

5. Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Austraalia ELi liikmesriikide isikkoosseisu liikmetele makstavate päevarahade rahastamises.

III JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE SÕJALISTES OPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 9

ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine

1. Austraalia püüab konkreetsete juhiste abil tagada, et ELi kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas järgmiste dokumentidega ning neid täielikult toetades:

a) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsused;

b) operatsiooni plaan ning

c) mis tahes nendega seotud rakendusmeetmed.

2. Austraalia teavitab ELi operatsiooni ülemat õigeaegselt igast muudatusest oma ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemises.

Artikkel 10

Käsuliin

1. EL kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis jääb Austraalia täielikku alluvusse, või tsiviilisikute puhul Austraalia üldisesse alluvusse.

2. ELi operatsiooni ülem, kellel on õigus oma volitusi delegeerida, juhib lähetuse jooksul ELi kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseisu operatiivtegevust.

3. Austraalia püüab konkreetsete juhiste abil tagada, et ELi kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseis täidab oma ülesandeid ja tegutseb täielikult kooskõlas operatsiooni eesmärkidega ning ELi operatsiooni ülema järelevalve ja suuniste kohaselt.

4. Austraalial on ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel ELi liikmesriikidel.

5. ELi operatsiooni ülem võib igal ajal Austraaliaga konsulteerides taotleda Austraalia panuse lõpetamist.

6. Austraalia määrab kõrge sõjalise esindaja esindama Austraalia kontingenti ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõigis operatsiooniga seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab Austraalia isikkoosseisu igapäevase distsipliini eest. Austraalia vastutab oma isikkoosseisu liikmete vastu võetavate meetmete, sealhulgas õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma seaduste, määruste ja poliitikaga.

Artikkel 11

Finantsaspektid

Piiramata käesoleva lepingu artikli 12 kohaldamist, kannab Austraalia kõik oma ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude alla käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt, samuti nõukogu 19. detsembri 2011. aasta otsuse 2011/871/ÜVJP (millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ATHENA)) (1) või järgnevate seotud otsuste kohaselt.

Artikkel 12

Ühiste kulude rahastamises osalemine

1. Välja arvatud kui kohaldatakse lõiget 3, osaleb Austraalia oma osalusega ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises.

2. Austraalia poolt eraldatav rahaline panus ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude katmiseks on ühe järgnevalt esitatud kahe alternatiivi väiksem summa:

a) ühiste kulude katmiseks eraldatav summa, mis on võrdeline Austraalia kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni ühiste kulude katmises osalevate riikide kogurahvatulude summa suhtarvuga, või

b) ühiste kulude see osa, mis on võrdeline operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvuga.

Kui Austraalia isikkoosseis osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse esimese lõigu punktis b nimetatud suhtarvu arvutamisel aluseks Austraalia isikkoosseisu ja vastava peakorteri isikkoosseisu koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv kogu ELi kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile lähetatud Austraalia isikkoosseisu ja operatsioonis osaleva isikkoosseisu koguarvu alusel.

3. Olenemata lõikest 1 vabastab EL Austraalia ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises osalemisest, kui Euroopa Liit otsustab, et Austraalia annab märkimisväärse panuse.

4. Kokkulepped ühiste kulude rahastamise panuse maksmise kohta sõlmitakse otsuses 2011/871/ÜVJP või järgnevates seotud otsustes sätestatud halduri ning Austraalia pädeva asutuse vahel. Nimetatud kokkulepe sisaldab sätteid, mis käsitlevad:

a) asjaomase rahalise panuse summat;

b) rahalise panuse maksmise korda ning

c) kontrollimenetlust.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Lepingu rakendamise kord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 4 ja artikli 12 lõike 4 kohaldamist, sõlmitakse ELi pädeva asutuse ning Austraalia pädeva asutuse vahel kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised, logistilised ja halduskokkulepped.

Artikkel 14

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 15

Jõustumine ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud selleks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2. Käesolev leping vaadatakse läbi lepinguosalise taotlusel.

3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vahelisel vastastikusel kirjalikul kokkuleppel. Lepinguosaliste vahel kokkulepitud muudatused jõustuvad vastavalt lõikele 1.

4. Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks lepinguosalistest teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast sellekohase teate kättesaamist teise lepinguosalise poolt.

5. Käesoleva lepingu denonsseerimine vastavalt lõikele 4 ei mõjuta lepinguosaliste õigusi, kohustusi ega õiguslikku olukorda, mis on tekkinud lepingu täitmisel enne selle denonsseerimist, sealhulgas seoses mis tahes tehniliste, rahaliste või haldusküsimuste, immuniteetide või nõuetega.

SELLE KINNITUSEKS on allakirjutanud, olles selleks vastavalt nõuetekohaselt volitatud, käesolevale lepingule alla kirjutanud. Sõlmitud Brüsselis kahe tuhande viieteistkümnenda aasta kahekümne teisel aprillil. kahes ingliskeelses eksemplaris. Euroopa Liidu nimel Austraalia nimel

(1) ELT L 343, 23.12.2011, lk 35.