Kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev

vaheleping

ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Ukraina vahel

EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi "ühendus",

ühelt poolt

ja UKRAINA

teiselt poolt,

ARVESTADES, ET

14. juunil 1994 sõlmiti ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping (PKL);

partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk on tugevdada ja laiendada varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga loodud suhteid;

on vaja tagada lepingupoolte vaheliste kaubandussuhete kiire areng;

selleks on vahelepingu abil vaja võimalikult kiiresti rakendada partnerlus- ja koostöölepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted;

nimetatud sätted peaksid seetõttu ajutiselt asendama kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu kaubandussätteid;

on vaja tagada, et partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseni ja koostöönõukogu asutamiseni saab kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu alusel asutatud ühiskomitee kasutada partnerlus- ja koostöölepinguga koostöönõukogule antud volitusi;

neid volitusi on vaja vahelepingu rakendamiseks,

ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks:

EUROOPA ÜHENDUS:

Pierre de Boissieu

Prantsuse Vabariigi alalise esindaja,alaliste esindajate komitee esimehe suursaadik

EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS:

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS:

Euroopa Ühenduste Komisjoni liikme

Hans van den Broek

UKRAINA:

asepeaminister ja välisminister

Serhiy Osyka

KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAOTIS

ÜLDPÕHIMÕTTED(PKL Ukraina: I jaotis)

Artikkel 1

(PKL Ukraina: artikkel 2)

Demokraatia põhimõtete ja eelkõige Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas ESTÜ Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on poolte sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa.

II JAOTIS

KAUBAVAHETUS(PKL Ukraina: III jaotis)

Artikkel 2

(PKL Ukraina: artikkel 10)

1. Pooled kohaldavad kaubavahetuse osas vastastikku enamsoodustusrežiimi kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) I artikli lõikega 1.

2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata:

a) soodustustele, mis on antud tolliliidu või vabakaubanduspiirkonna loomise eesmärgil või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu;

b) soodustuste suhtes, mis on antud teatavatele riikidele GATTi ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt;

c) soodustustele, mis on antud naaberriikidele piiriliikluse hõlbustamiseks.

Artikkel 3

(PKL Ukraina: artikkel 11)

1. Pooled leiavad üksmeelselt, et kauba vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus.

Seoses sellega näeb kumbki pool ette teise poole tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade piiranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu.

2. Poolte vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2–5 sätteid.

3. Käesoleva artikli eeskirjad ei piira teatavate valdkondadega, eelkõige veondusega, või poolte vahel kokkulepitud toodetega seotud erieeskirjade kohaldamist.

Artikkel 4

(PKL Ukraina: artikkel 12)

Üleminekuajal, mis lõpeb 31. detsembril 1998 või Ukraina ühinemisel GATTiga, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata artikli 2 lõike 1 ja artikli 3 lõike 2 sätteid I lisas määratletud soodustuste suhtes, mida Ukraina annab teistele NSVL lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevale eelnevast päevast.

Artikkel 5

(PKL Ukraina: artikkel 13)

Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat poolt siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutise impordi konventsioonidest, vabastab kumbki pool lisaks sellele teise poole ajutiselt imporditud kaupade impordimaksudest ja tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja sellises korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane pool on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud.

Artikkel 6

(PKL Ukraina: artikkel 14)

Ukrainast pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse ja ühendusest pärinevaid kaupu Ukrainasse koguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 10, 13 ja 14 ja II lisa ning Hispaania ja Portugali ühendusega ühinemise akti artiklite 77, 81, 244, 249 ja 280 kohaldamist.

Artikkel 7

(PKL Ukraina: artikkel 15)

1. Ühe poole territooriumilt teise poole territooriumile imporditud toodete suhtes ei kohaldata otseselt ega kaudselt muid riigisiseseid makse ega riigisiseseid lõive kui need, mida kohaldatakse otseselt või kaudselt samasuguste kodumaiste toodete suhtes.

2. Lisaks sellele võimaldatakse nendele toodetele nende riigisisest müüki, müügiks pakkumist, ostu, vedu, turustamist ja kasutamist käsitlevate õigusnormide ja nõuete osas vähemalt sama soodsad tingimused kui samasugustele omamaistele toodetele. Käesoleva lõike sätted ei takista kohaldamast diferentseeritud riigisiseseid veomakse, mis põhinevad eranditult veovahendite ökonoomsel toimimisel ja mitte toote päritolul.

Artikkel 8

(PKL Ukraina: artikkel 16)

Poolte vahel kohaldatakse mutatis mutandis järgmisi GATTi artikleid:

i) VII artikli lõiked 1, 2, 3, 4a, 4b, 4d ja 5;

ii) VIII artikkel;

iii) IX artikkel;

iv) X artikkel.

Artikkel 9

(PKL Ukraina: artikkel 17)

Poolte omavahelises kaubavahetuses kasutatakse turuhindu.

Artikkel 10

(PKL Ukraina: artikkel 18)

1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe poole territooriumile sellistes suurendatud kogustes ja sellistel tingimustel, et see oluliselt kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaised tootjaid, võib sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Ukraina võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja järgmiste tingimuste kohaselt.

2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Ukraina ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.

3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua pooled olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast ühiskomitee poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud pool piirata asjaomaste toodete importi sellises ulatuses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või kõrvaldamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid.

4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti heastatavat kahju, võivad pooled võtta meetmeid enne nõupidamist tingimusel, et nõupidamise ettepanek tehakse kohe pärast selliste meetmete võtmist.

5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel eelistavad pooled neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem.

Artikkel 11

(PKL Ukraina: artikkel 19)

Käesolev jaotis, eelkõige artikkel 10, ei piira ega mõjuta kumbagi poolt dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe või asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.

Dumpingu või toetustega seotud juurdluste korral kohustub kumbki lepingupool teise lepingupoole esildised läbi vaatama ja teatama asjast huvitatud osapooltele tähtsad asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal tuleb teha lõplik otsus. Enne lõplike dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist teevad pooled kõik endast oleneva, et leida küsimusele konstruktiivne lahendus.

Artikkel 12

(PKL Ukraina: artikkel 20)

Leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra ja avaliku julgeoleku seisukohast, seoses inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinsusväärtuste kaitsmisega, intellektuaalse, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega pooltevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 13

(PKL Ukraina: artikkel 21)

Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist reguleerib eraldi leping, mis parafeeriti 5. mail 1993 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1993.

Artikkel 14

(PKL Ukraina: artikkel 22)

1. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist reguleeritakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 6, ja ESTÜ terasetoodetega kauplemist käsitlevate koguseliste piirangute lepingu jõustumisel nimetatud lepingu sätetega.

2. Asutati söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Ukraina esindajad.

Siderühm vahetab regulaarselt teavet kõigi pooli huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta.

Artikkel 15

(PKL Ukraina: artikkel 23)

Tuumamaterjalide kaubanduse kohta kehtivad Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vahel sõlmitava erilepingu sätted.

III JAOTIS

MAKSED, KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED(PKL Ukraina: V ja VI jaotis)

Artikkel 16

(PKL Ukraina: artikkel 48)

1. Pooled kohustuvad lubama kõiki ühenduses ja Ukrainas asuvate isikute vahel vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid maksebilansi jooksevkonto kohaseid makseid, mis on seotud kaupade liikumisega ja tehtud käesoleva lepingu sätete kohaselt.

Artikkel 17

(PKL Ukraina: artikkel 49)

1. Pooled lepivad kokku, et nad oma konkurentsiseaduste kohaldamise teel või muul viisil leevendavad või kõrvaldavad ettevõtjate või riigi sekkumisest põhjustatud konkurentsipiirangud, kuivõrd need võivad mõjutada ühenduse ja Ukraina kaubavahetust.

2. Lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks teevad pooled järgmist:

2.1. Pooled tagavad, et nende jurisdiktsiooni all on olemas õigusnormid, mis käsitlevad ettevõtjate põhjustatavaid konkurentsipiiranguid, ja et neid õigusnorme rakendatakse.

2.2. Pooled hoiduvad andmast riigiabi, mis soodustab teatavaid ettevõtjaid või muude toodete kui GATTis määratletud toormete tootmist või selliste teenuste osutamist, mis moonutavad või ähvardavad moonutada konkurentsi, kuivõrd need mõjutavad ühenduse ja Ukraina kaubavahetust.

2.3. Ühe poole taotlusel annab teine teavet oma toetuskavade või teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta. Esitada ei ole vaja teavet, mida reguleerivad poolte õigusnormid ameti- ja ärisaladuste kohta.

2.4. Kaubanduslike riigimonopolide korral teatavad pooled oma valmisolekust alates käesoleva lepingu jõustumisele järgnevast neljandast aastast tagada, et lepingupoolte kodanikke ei diskrimineerita kaupade hankimise või turustamise tingimuste osas.

2.5. Riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate korral, kellele liikmesriigid või Ukraina annavad ainuõigused, teatavad nad oma valmisolekust alates käesoleva lepingu jõustumisele järgnevast neljandast aastast tagada, et nad ei jõusta ega säilita ühtegi meedet, mis moonutab ühenduse ja Ukraina kaubavahetust niivõrd, et see on vastuolus poolte huvidega. See säte ei takista nendele ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist juriidiliselt ega faktiliselt.

2.6. Lõigetes 2.4 ja 2.5 kindlaksmääratud ajavahemikku võib poolte kokkuleppel pikendada.

3. Ühenduse või Ukraina taotlusel võib lõigetes 1 ja 2 nimetatud konkurentsipiirangute või -moonutuste ning konkurentsieeskirjade rakendamise üle läbirääkimisi pidada ühiskomitees, kui teabe avalikustamist ja konfidentsiaalsust ning ärisaladust käsitlevate õigusaktidega ettenähtud piirangutest ei tulene teisiti. Läbirääkimised võivad hõlmata ka lõigete 1 ja 2 tõlgendamise küsimusi.

4. Pooled, kellel on kogemusi konkurentsieeskirjade rakendamisel, püüavad igati anda teistele pooltele nende taotlusel ja olemasolevate vahendite piires tehnilist abi konkurentsieeskirjade väljatöötamiseks ja rakendamiseks.

5. Eespool esitatud sätted ei mõjuta mingil viisil poolte õigust rakendada asjakohaseid, eelkõige artiklis 11 nimetatud meetmeid kaubavahetuse või teenuskaubanduse moonutuste kõrvaldamiseks.

Artikkel 18

(PKL Ukraina: artikkel 50)

Käesoleva artikli ja III lisa sätete kohaselt parandab Ukraina jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset, kui ühenduses pakuvad ühenduse eelkõige III lisas nimetatud õigusaktid, sealhulgas võrreldavaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks.

Artikkel 19

Poolte haldusasutused abistavad teineteist tolliküsimustes vastastikku, järgides käesolevale lepingule lisatud protokolli.

IV JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED(PKL Ukraina: X jaotis)

Artikkel 20

18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga asutatud ühiskomitee täidab talle käesoleva lepinguga pandud kohustusi seni, kuni asutatakse partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 85 ettenähtud koostöönõukogu.

Artikkel 21

Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib ühiskomitee anda soovitusi lepingus sätestatud juhtudel.

Ta koostab oma soovitused poolte omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 22

(PKL Ukraina: artikkel 89)

Selliste käesoleva lepingu raames kerkivate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõne GATTi artiklile viitava sättega, võtab ühiskomitee võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida GATTi osalisriigid GATTi asjakohase artikli korral üldiselt kasutavad.

Artikkel 23

(PKL Ukraina: artikkel 93)

1. Mõlemad pooled kohustuvad käesoleva lepingu reguleerimisalas tagama, et teise poole füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita võrreldes tema enda kodanikega pääsemisel lepingupoolte pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi.

2. Oma volituste piires pooled:

- soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühenduse ja Ukraina ettevõtjate äritehingutest ja koostööst tulenevate vaidluste lahendamiseks,

- lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidluspool valida oma vahekohtuniku olenemata tema kodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidluspoolte valitud vahekohtu eeskirjades on sätestatud teisiti,

- soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus,

- soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile alla kirjutanud riikide vahekohtute kasutamist.

Artikkel 24

(PKL Ukraina: artikkel 94)

Mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepingupoolel võtta meetmeid:

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete osas, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab oma julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks;

d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi kahese kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogiate kontrollimisel.

Artikkel 25

(PKL Ukraina: artikkel 95)

1. Käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:

- ei tohi meetmed, mida Ukraina rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel;

- ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Ukraina suhtes, põhjustada diskrimineerimist Ukraina kodanike ega äriühingute vahel.

2. Lõike 1 sätted ei piira poolte õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 26

(PKL Ukraina: artikkel 96)

1. Kumbki pool võib suunata ühiskomiteele mis tahes vaidluse, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Ühiskomitee võib vaidluse lahendada soovituse andmisega.

3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb pool teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine pool määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidluspoolena.

Ühiskomitee määrab kolmanda lepitaja.

Lepitajad annavad soovitused häälteenamusega. Need soovitused ei ole pooltele siduvad.

Artikkel 27

(PKL Ukraina: artikkel 97)

Pooled lepivad kokku, et emma-kumma poole taotlusel alustavad nad sobival viisil viivitamata läbirääkimisi, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke.

Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 10, 11, 26 ja 31 kohaldamist.

Artikkel 28

(PKL Ukraina: artikkel 98)

Käesolevaga Ukrainale võimaldatud kohtlemine ei ole mingil juhul soodsam liikmesriikide poolt üksteisele võimaldatavast kohtlemisest.

Artikkel 29

(PKL Ukraina: artikkel 100)

Niivõrd, kui käesolevas lepingus käsitletavad küsimused on hõlmatud Euroopa energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste küsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nende jõustumisel, kuid üksnes sel määral, kui selline kohaldamine on nendes ette nähtud.

Artikkel 30

1. Käesolevat lepingut kohaldatakse 14. juunil 1994 sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseni.

2. Kumbki pool võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele poolele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 31

(PKL Ukraina: artikkel 102)

1. Lepingupooled võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks pool leiab, et teine pool ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti kiireloomulistel juhtudel, esitab ta ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida pooltele vastuvõetav lahendus.

Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise poole nõudel teavitatakse nendest meetmetest viivitamata ühiskomiteed.

Artikkel 32

I, II ja III lisa ning haldusasutuste vastastikust abi tolliküsimustes käsitlev protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 33

(PKL Ukraina: artikkel 105)

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Ukraina territooriumi suhtes.

Artikkel 34

(PKL Ukraina: artikkel 106)

Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

Artikkel 35

(PKL Ukraina: artikkel 107)

Käesoleva lepingu originaaleksemplar, mille hispaania-, hollandi-, inglise-, itaalia-, kreeka-, prantsuse-, portugali-, rootsi-, saksa-, soome-, taani- ja ukrainakeelne tekst on võrdselt autentne, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.

Artikkel 36

(PKL Ukraina: artikkel 108)

Pooled kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil pooled teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

Jõustumisel asendab käesolev leping Ukraina ja ühenduse vahelistes suhetes 18. detsembril 1989 Brüsselis Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu artikleid 2–16.

Hecho en Bruselas, el uno de junio de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles, den første juni nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am ersten Juni neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le premier juin mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì primo giugno millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de eerste juni negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Bruxelas, em um de Junho de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Utfärdat Bryssel den första juni nittonhundranittiofem.Вчинено у Брюсселі у перший день червня у році тисяча дев’ятсот дев’яносто п’ятому.

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar

+++++ TIFF +++++

За Україну

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I LISA

Soovituslik loend soodustustest, mida Ukraina kooskõlas artikliga 4 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele

1. Armeenia, Valgevene, Eesti, Gruusia, Kasahstan, Leedu, Moldova, Türkmenistan, Venemaa:

imporditollimakse ei rakendata;

eksporditollimakse ei rakendata kaupadele, mida tarnitakse kliiringlepingute või riikidevaheliste lepingute alusel nendes lepingutes kindlaksmääratud kogustes;

ekspordi ja impordi suhtes ei rakendata käibemaksu;

ekspordi suhtes ei rakendata aktsiisimaksu.

Kõik sõltumatud riigid:

aastaste riikidevaheliste kaubandus- ja koostöölepingute kohased ekspordikvoodid toodete tarnetele avatakse samamoodi kui tarnetele riigi vajadusteks.

2. Armeenia, Valgevene, Eesti, Gruusia, Kasahstan, Leedu, Moldova, Türkmenistan:

makseid võib teha rublades.

Venemaa:

makseid võib teha rublades või karbovanetsites.

Kõik sõltumatud riigid:

mittekaubanduslike tehingute, sealhulgas nendest tehingutest tulenevate maksete erisüsteem.

3. Kõik sõltumatud riigid:

jooksvate maksete erisüsteem.

4. Kõik sõltumatud riigid:

spetsiaalne hinnasüsteem kauplemiseks teatavate toorainete ja pooltoodetega.

5. Kõik sõltumatud riigid:

transiidi eritingimused.

6. Kõik sõltumatud riigid:

tolliprotseduuride eritingimused.

--------------------------------------------------

II LISA

Artikli 6 sätetest kõrvalekalduvad erandmeetmed

1. Ukraina võib võtta artikli 6 sätetest kõrvalekalduvaid erandmeetmeid koguseliste piirangute kujul ja kedagi diskrimineerimata.

2. Need meetmed võivad puudutada üksnes noori tööstusharusid või teatavaid sektoreid, mida korraldatakse ümber või mis on suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme.

3. Nende toodete impordi koguväärtus, mille suhtes kohaldatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 15 % ühenduse koguimpordist sellisel viimasel aastal enne koguseliste piirangute kehtestamist, mille kohta on olemas statistika.

4. Neid meetmeid võib kohaldada üksnes üleminekuajal, mis lõpeb 31. detsembril 1998, kui pooled ei otsusta teisiti, või siis, kui Ukraina ühineb GATTiga, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem.

5. Ukraina teatab ühiskomiteele kõigist meetmetest, mida ta kavatseb käesoleva lisa tingimuste kohaselt võtta, ja ühenduse taotlusel peetakse enne nende jõustumist ühiskomitees nõu meetmete ja samuti valdkondade üle, mida need käsitlevad.

--------------------------------------------------

III LISA

Artiklis 18 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad ühenduse õigusaktid

1. Artiklis 18 nimetatud ühenduse õigusaktid:

- esimene nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,

- nõukogu 16. detsembri 1986. aasta direktiiv 87/54/EMÜ pooljuhttoodete topograafiate õiguskaitse kohta,

- nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta,

- nõukogu 18. juuni 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 1768/92 ravimite täiendava kaitsesertifikaadi kasutuselevõtu kohta,

- nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta,

- nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiiv 93/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta,

- nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/98/EMÜ autoriõiguse ja teatavate kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta,

- nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiiv 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas.

2. Kui eespool osutatud ühenduse õigusaktides määratletud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, alustatakse ühenduse või Ukraina taotlusel viivitamata läbirääkimisi, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni.

--------------------------------------------------

Protokoll

haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes.

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tollialased õigusaktid – lepingupoolte territooriumil kohaldatavad õigusnormid, millega reguleeritakse kaupade importi, eksporti ja transiiti ning nende suunamist tolliprotseduuridele, sealhulgas kõnealuste poolte vastuvõetud keelustamis-, piiramis- ja kontrollimeetmed;

b) tollimaksud – kõik tollimaksud, muud maksud, lõivud või tasud, mis on kehtestatud ja mida kogutakse lepingupoolte territooriumil tollialaste õigusaktide kohaldamisel, välja arvatud lõivud ja tasud, mille suurus piirdub osutatud teenuste ligikaudse maksumusega;

c) taotluse esitanud asutus – pädev haldusasutus, kelle pool on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes;

d) taotluse saanud asutus – pädev haldusasutus, kelle pool on selleks määranud ja kes võtab vastu tolliküsimusi käsitleva abitaotluse;

e) rikkumine – igasugune tollialaste õigusaktide rikkumine või rikkumiskatse.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Pooled abistavad teineteist oma pädevuse piires käesolevas protokollis ettenähtud viisil ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige rakendamine, eelkõige vältida, avastada ja uurida nende õigusaktide rikkumist.

2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes kehtib poolte kõigi haldusasutuste kohta, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjade kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse abi andmist kriminaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud kohtute taotlusel kasutatud volituste abil, välja arvatud juhul, kui kõnealused asutused on niiviisi kokku leppinud.

Artikkel 3

Abistamine taotluse korral

1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe täheldatud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või võidakse rikkuda neid õigusakte.

2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle, kas ühe poole territooriumilt eksporditud kaubad on nõuetekohaselt imporditud teise poole territooriumile, vajaduse korral täpsustades kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.

3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus vajalikke samme tagamaks, et järelevalve all oleksid:

a) füüsilised või juriidilised isikud, kelle puhul arvatakse põhjendatult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte;

b) selline kaupade liikumine, mis võib põhjustada tollialaste õigusaktide olulisi rikkumisi;

c) transpordivahendid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või võidakse kasutada tollialaseid õigusakte rikkuvateks toiminguteks.

Artikkel 4

Abistamine omal algatusel

Pooled abistavad teineteist oma õigusnormide kohaselt, kui nad leiavad, et see on vajalik tollialaste õigusaktide õigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui neil on teavet:

- toimingute kohta, mis on rikkunud, rikuvad või võivad rikkuda kõnealuseid õigusakte ja võivad teisele poolele huvi pakkuda,

- sellistes toimingutes kasutatavate uute vahendite või võtete kohta,

- kaupade kohta, mis teadaolevalt on tollialaste õigusaktide olulise rikkumise objektiks.

Artikkel 5

Edastamine/teatamine

Taotluse esitanud asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus oma õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et

- edastada kõik dokumendid ja

- teatada kõigist otsustest,

mis kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse, tema territooriumil elavale või asuvale adressaadile. Sel juhul kohaldatakse artikli 6 lõiget 3.

Artikkel 6

Abitaotluste vorm ja sisu

1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult. Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra kiireloomulisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taotlusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.

2. Käesoleva artikli lõike 1 kohased taotlused peavad sisaldama järgmisi andmeid:

a) taotluse esitanud asutus;

b) taotletav meede;

c) taotluse eesmärk ja põhjus;

d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud;

e) võimalikult täpsed ja täielikud andmed uurimise all olevate füüsiliste ja juriidiliste isikute kohta;

f) asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud artiklis 5 sätestatud juhtudel.

3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutusele vastuvõetavas keeles.

4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; kuid siiski võib juba tarvitusele võtta ettevaatusabinõud.

Artikkel 7

Taotluste täitmine

1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus, või kui ta ei saa ise toimida, siis haldusasutus, kellele taotluse saanud asutus on selle edasi suunanud, oma pädevuse ja võimaluste piires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepingupoole muude asutuste taotlusel, esitades olemasolevat teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist.

2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud poole õigusnormide kohaselt.

3. Poole nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise asjaomase poole nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatavatelt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva protokolli rakendamiseks.

4. Lepingupoole ametnikud võivad teise asjaomase poole nõusolekul ja viimase kehtestatud tingimustel viibida viimase territooriumil tehtavate uurimiste juures.

Artikkel 8

Teabeedastuse vorm

1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud ärakirjade, aruannete jms kujul.

2. Lõikes 1 ettenähtud dokumente võib asendada elektroonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmärgil.

Artikkel 9

Erandid abistamiskohustusest

1. Pooled võivad keelduda käesolevas protokollis sätestatud abistamisest, kui see:

a) tõenäoliselt kahjustab suveräänsust, avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve;

või

b) hõlmab muid valuuta- ja maksueeskirju kui tollialased õigusaktid;

või

c) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust.

2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks sarnase taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.

3. Kui abi andmisest keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivitamata teatada taotluse esitanud asutusele.

Artikkel 10

Konfidentsiaalsuskohustus

1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edastatud teave on konfidentsiaalse iseloomuga. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on samalaadsetele andmetele ette nähtud vastuvõtva poole asjakohastes õigusnormides ja ühenduse ametiasutuste suhtes kohaldatavates vastavates sätetes.

2. Isikuandmeid ei edastata, kui on alust arvata, et andmete üleandmine või kasutamine oleks vastuolus ühe poole õiguspõhimõtetega, eriti siis, kui asjaomane isik võib seetõttu alusetult kannatada. Teavet esitava poole taotluse korral teatab vastuvõttev pool, kuidas ta esitatud teavet kasutas ja millised olid tulemused.

3. Isikuandmeid võib edastada üksnes tollile ning riigiprokuratuurile ja kohtutele, kui see on vajalik süüdistuse esitamiseks. Muud isikud või asutused võivad niisugust teavet saada üksnes edastava asutuse loal.

4. Teavet esitav pool kontrollib edastatava teabe õigsust. Kui selgub, et esitatud teave oli ebaõige või kuulub hävitamisele, teatatakse sellest viivitamata vastuvõtvale poolele. Viimane on kohustatud teabe korrigeerima või selle hävitama.

5. Kui see ei ole vastuolus üldiste huvidega, võib asjaomane isik taotluse korral saada teavet säilitatavate andmete ja säilitamise eesmärgi kohta.

Artikkel 11

Teabe kasutamine

1. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli eesmärkide kohaselt ja seda võib kummagi lepingupoole territooriumil muudel eesmärkidel kasutada üksnes teabe esitanud haldusasutuse eelneval kirjalikul nõusolekul, järgides kõiki selle asutuse kehtestatud piiranguid.

2. Lõige 1 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetluses, mis hiljem algatatakse tollialaste õigusaktide täitmatajätmise tõttu.

3. Pooled võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtumenetlustes ja kohtulikes süüdistustes.

Artikkel 12

Eksperdid ja tunnistajad

Taotluse saanud asutuse ametnikul võib talle antud volituste piires lubada olla eksperdiks või tunnistajaks teise poole pädevusse kuuluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetluses vajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid. Kohtus esinemise taotluses tuleb piiritleda, millistes küsimustes ja millise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse.

Artikkel 13

Abistamiskulud

Pooled loobuvad kõigist nõuetest teineteisele, mis on seotud käesolevast protokollist tulenevate kulutuste hüvitamisega, välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele ja tunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avalikud teenistujad.

Artikkel 14

Rakendamine

1. Käesoleva protokolli kohaldamise eest vastutavad ühelt poolt Ukraina tolli keskasutused ja teiselt poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni pädevad talitused ja vajaduse korral Euroopa Liidu liikmesriikide tolliasutused. Nad otsustavad kõik protokolli rakendamiseks vajalikud meetmed ja rakenduskorra, võttes arvesse andmekaitse eeskirju. Nad võivad pädevatele asutustele soovitada muudatusi, mida on nende arvates käesolevas protokollis vaja teha.

2. Pooled peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel teineteisele üksikasjalikest rakenduseeskirjadest, mis nad on käesoleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud.

Artikkel 15

Vastastikune täiendavus

1. Käesolev protokoll täiendab ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Ukraina vahel sõlmitud või sõlmitavaid vastastikuse abistamise lepinguid, takistamata nende kohaldamist. Samuti ei takista protokoll ulatuslikumat tollikoostööd nende lepingute alusel.

2. Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei piira need lepingud ühenduse õigusnormide kohaldamist, millega reguleeritakse tolliküsimustes saadud ja ühendusele huvipakkuva teabe vahetamist komisjoni pädevate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel.

--------------------------------------------------

Lõppakt

EUROOPA ÜHENDUSE, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE,

edaspidi "ühendus", täievolilised esindajad ühelt poolt ja

UKRAINA täievolilised esindajad teiselt poolt,

kes on kokku tulnud Brüsselis 1. juunil 1995, et alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Ukraina vahelisele kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule, edaspidi "leping", on vastu võtnud järgmised dokumendid:

leping ja protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes.

Ühenduse täievolilised esindajad ja Ukraina täievolilised esindajad on vastu võtnud allpool nimetatud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid:

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 10 kohta,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 11 kohta,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 18 kohta,

ühisdeklaratsioon lepingu artikli 31 kohta.

Ühenduse täievolilised esindajad on võtnud arvesse allpool nimetatud ja käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsiooni:

Ukraina deklaratsioon intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kohta.

Hecho en Bruselas, el uno de junio de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles, den første juni nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am ersten Juni neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Ιουνίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the first day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le premier juin mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì primo giugno millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de eerste juni negentienhonderd vijfennegentig.Feito em Bruxelas, em um de Junho de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Utfärdat Bryssel den första juni nittonhundranittiofem.Вчинено у Брюсселі у перший день червня у році тисяча дев’ятсот дев’яносто п’ятому.

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar

+++++ TIFF +++++

За Україну

+++++ TIFF +++++

Ühisdeklaratsioon artikli 10 kohta

Ühendus ja Ukraina deklareerivad, et kaitsesätte tekst ei anna GATTi kaitserežiimi.

Ühisdeklaratsioon artikli 11 kohta

On kokku lepitud, et artikli 11 sätete eesmärk ei ole ja nende rakendamine ei tohi aeglustada ega takistada poolte asjakohastes õigusaktides sätestatud uurimismenetlusi, mis on seotud dumpinguvastase võitluse ja toetustega.

Ühisdeklaratsioon artikli 18 kohta

Pooled deklareerivad, et mõiste "intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand" on ukraina keeles

(Intelektoalna vlasnist).

Ühisdeklaratsioon artikli 31 kohta

Pooled leiavad üksmeelselt, et lepingu õige tõlgendamise ja tegeliku rakendamise tagamiseks tähendab selle artiklis 31 sisalduv mõiste "eriti kiireloomulised juhud" juhtumeid, mil üks pool rikub oluliselt lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse:

a) lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt lubatud;

või

b) artiklis 1 sätestatud lepingu üldpõhimõtete rikkumist.

Ukraina ühepoolne deklaratsioon intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kohta.

Ukraina deklareerib, et:

1. Viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Ukraina käesoleva deklaratsiooni punktis 2 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on ühenduse liikmesriigid või mida liikmesriigid nende konventsioonide asjakohaste sätete kohaselt tegelikult kohaldavad.

2. Käesoleva deklaratsiooni punkt 1 puudutab järgmisi mitmepoolseid konventsioone:

- Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt),

- teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvaheline konventsioon (Rooma, 1961),

- märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989);

- märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nizza kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal),

- Budapesti kokkulepe mikroorganismide deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise kohta patendiekspertiisi eesmärgil (1977, muudetud 1980. aastal),

- rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1978. aasta Genfi akt).

3. Ukraina teeb kõik endast sõltuva, et asjatult viivitamata ühineda 1991. aasta rahvusvahelise uute taimesortide kaitse konventsiooniga (UPOV).

4. Ukraina kinnitab järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust:

- tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal);

- märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

- patendikoostööleping (Washington, 1970. aasta, muudetud 1979. ja 1984. aastal).

5. Käesoleva lepingu jõustumisest alates võimaldab Ukraina ühenduse äriühingutele ja kodanikele intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi tunnustamisel ja kaitsmisel vähemalt niisama soodsaid tingimusi, kui ta võimaldab mis tahes kolmandale riigile kahepoolsete kokkulepete alusel.

6. Punkti 5 sätteid ei kohaldata Ukraina ja mõne kolmanda riigi vahel tegelikult ja vastastikku antud soodustuste suhtes ega mõnele teisele endisesse NSVLi kuulunud riigile antud soodustuste suhtes.

--------------------------------------------------