3)

Uue punkti 1a (nõukogu direktiiv 64/225/EMÜ) ette lisatakse järgmine punkt: „1. 32009 L 0138: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2009/138/EÜ, 25. november 2009, kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1). Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses. a) Artiklisse 8 lisatakse järgmine tekst: „5. Islandil, Viðlagatrygging Íslands.” b) Artiklites 57–63 ettenähtud kavandava omandaja usaldusväärsuse hindamist ei kohaldata niisuguse direktiivis määratletud kavandava omandaja suhtes, kes asub või kelle üle teostatakse järelevalvet mujal kui lepinguosaliste territooriumil. c) Artikli 157 lõikest 2 jäetakse välja sõnad „ja määruse (EÜ) nr 593/2008”. d) Artiklit 171 ei kohaldata. Kohaldatakse järgnevat sätet: iga lepinguosaline võib vastavalt ühe või mitme kolmanda riigiga sõlmitud kokkulepetele nõustuda direktiivi artiklitega 162–170 ettenähtud sätetest erinevate sätete kohaldamisega, tingimusel et kindlustatud isikutel on piisav ja samaväärne kaitse. Enne kõnealuste kokkulepete sõlmimist teavitatakse teisi lepinguosalisi ja konsulteeritakse omavahel. Lepinguosalised ei kohalda väljaspool lepinguosaliste territooriumi paiknevate peakontoritega kindlustusseltside filiaalide asutamise ega tegevuse suhtes sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks lepinguosaliste territooriumil paiknevate peakontoritega kindlustusseltside filiaalidele. e) Kui Euroopa Liit korraldab läbirääkimised vastavalt artiklile 175, püüab ta saavutada EFTA riikide kindlustus- ja edasikindlustusseltside võrdse kohtlemise. f) Artiklis 177 kirjeldatud kindlustus- ja edasikindlustusseltside kolmandate riikide poolt kohtlemise suhtes kohaldatakse järgnevat: vastastikuse lähenemise võimalikult kõrge taseme saavutamiseks kolmandates riikides tegutsevate kindlustus- ja edasikindlustusseltside suhtes kehtiva korra kohaldamisel vahetavad lepinguosalised artikli 177 lõikes 1 nimetatud teavet ning EMP Ühiskomitee raames peetakse nõupidamisi artikli 177 lõikes 2 nimetatud küsimustes vastavalt lepinguosaliste vahel kokkulepitud erikorrale. g) Artikkel 178 asendatakse järgmisega: „1. Käesolevat artiklit kohaldatakse lõikes 2 osutatud lepingute suhtes olenemata sellest, kas kaetud risk asub lepingupoole territooriumil, ning kõigi muude kindlustuslepingute suhtes, mis katavad lepingupoolte territooriumil asuvaid riske. Seda ei kohaldata edasikindlustuslepingute suhtes. 2. Artikli 13 lõikes 27 määratletud suuri riske katvate kindlustuslepingute suhtes kohaldatakse õigust, mille pooled on valinud. Kui pooled on jätnud kohaldatava õiguse valimata, kohaldatakse kindlustuslepingu suhtes selle riigi õigust, kus on kindlustusandja harilik viibimiskoht. Juhul kui juhtumi kõikidest asjaoludest ilmneb selgelt, et leping on tihedamalt seotud mõne teise riigiga, kohaldatakse asjaomase teise riigi õigust. 3. Lepingu suhtes kohaldatava õiguse valivad pooled vastavalt järgmistele sätetele. a) Valik tuleb teha sõnaselgelt või see peab nähtuma selgelt lepingutingimustest või juhtumi asjaoludest. Omal valikul võivad pooled valida kas terve lepingu või üksnes mõne selle osa suhtes kohaldatava õiguse. b) Pooled võivad igal ajal kokku leppida selles, et lepingu suhtes hakatakse kohaldama muud õigust, kui selle suhtes kohaldati varem. Pärast lepingu sõlmimist kohaldatavas õiguses tehtud muudatused ei piira lepingu vormilist kehtivust ega kahjusta kolmandate isikute õigusi. c) Kui kõik muud kohaldatava õiguse valimise ajal olukorda mõjutanud asjaolud esinevad muus riigis kui riik, mille õigus kohaldamiseks valiti, ei piira poolte valik selle teise riigi õiguse nende sätete kohaldamist, millest ei saa kokkuleppel kõrvale kalduda. d) Kui kõik muud kohaldatava õiguse valimise ajal olukorda mõjutanud asjaolud esinevad ühe või mitme lepingupoole territooriumil, ei piira poolte otsus kohaldada muud õigust kui lepingupoole õigust selliste EMP õiguse sätete kohaldamist, millest ei saa kokkuleppel kõrvale kalduda, rakendades neid vajaduse korral kohtu asukoha lepingupoole territooriumi õigusesse üle võetud kujul. 4. Poolte nõusoleku olemasolu ja kehtivus kohaldatava õiguse valiku suhtes määratakse kindlaks järgnevate sätete kohaselt. a) Lepingu või lepingutingimuse olemasolu ja kehtivus määratakse kindlaks selle õiguse alusel, mis kehtiks lepingu või lepingutingimuse suhtes käesoleva artikli alusel, kui leping või lepingutingimus kehtiks. Pool võib oma nõusoleku puudumise tõendamiseks siiski tugineda oma hariliku viibimiskoha riigi õigusele, kui asjaoludest ilmneb, et lepingupoole tegevuse tagajärgi ei oleks mõistlik kindlaks määrata käesoleva kirja esimeses lõigus määratud õiguse alusel. b) Leping, mis on sõlmitud isikute vahel, kes viibivad ise või kelle esindajad viibivad lepingu sõlmimise ajal samas riigis, on vormiliselt kehtiv, kui see vastab käesoleva artikli alusel lepingu sisu suhtes kohaldatava õiguse vorminõuetele või selle riigi õiguse vorminõuetele, kus leping on sõlmitud. Leping, mis on sõlmitud isikute vahel, kes või kelle esindajad viibivad lepingu sõlmimise ajal erinevates riikides, on vormiliselt kehtiv, kui see vastab lepingu sisu suhtes käesoleva artikli alusel kohaldatava õiguse vorminõuetele või kummagi riigi, kus kumbki pool või tema esindaja lepingu sõlmimise ajal viibis, õiguse vorminõuetele või selle riigi õiguse vorminõuetele, kus oli kummagi poole harilik viibimiskoht sellel ajal. Olemasoleva või kavandatava lepinguga seotud ühepoolne tehing on vormiliselt kehtiv, kui see vastab käesoleva artikli alusel asjaomasele lepingule kohaldatava või eeldatavalt kohaldatava õiguse või tehingu tegemise asukohariigi õiguse või tehingu tegemise ajal tehingu teinud isiku harilikuks viibimiskohaks olnud riigi õiguse vorminõuetele. Olenemata käesoleva punkti esimesest kuni kolmandast lõigust kohaldatakse lepingu suhtes, mille esemeks on kinnisasjaõigus või õigus kasutada kinnisasja, kinnisasja asukohariigis kehtivaid vorminõudeid, kui selle õiguse kohaselt: i) kehtestatakse sellised nõuded olenemata riigist, kus leping sõlmitakse ja riigist, mille õigusega on leping reguleeritud, ning ii) neist nõuetest ei saa kokkuleppel kõrvale kalduda. c) Samas riigis olevate isikute vahel sõlmitud lepingus võib füüsiline isik, kes oleks kõnealuse riigi õiguse kohaselt teovõimeline, tugineda oma õigus- ja teovõime piirangutele muu riigi õigusest lähtudes üksnes siis, kui teine lepingupool oli sellistest õigus- ja teovõime piirangutest lepingu sõlmimise ajal teadlik või ei olnud neist teadlik oma hooletuse tõttu. 5. Lõikega 2 hõlmamata kindlustuslepingu puhul võivad pooled valida lõike 3 kohaselt kohaldatavaks õiguseks üksnes: a) selle lepingupoole territooriumi õiguse, kus risk lepingu sõlmimise ajal asub; b) selle riigi õiguse, kus on kindlustusvõtja harilik viibimiskoht; c) elukindlustuse korral selle lepingupoole territooriumi õiguse, mille kodanik kindlustusvõtja on; d) ühe lepingupoole territooriumil, välja arvatud riski asukohaterritoorium, esinevate juhtumitega piirnevaid riske katvate kindlustuslepingute puhul selle lepingupoole territooriumi õiguse; e) mis tahes asjaomase lepingupoole territooriumi õiguse või selle riigi õiguse, kus on kindlustusvõtja harilik viibimiskoht, juhul kui käesoleva lõike kohase lepingu sõlminud kindlustusvõtja tegeleb majandus- või tööstustegevusega või on vabakutseline ning kindlustusleping hõlmab kahte või enamat sellise tegevusega seotud riski, mis asuvad erinevate lepingupoolte territooriumil. Kui käesoleva lõike punktides a, b või e esitatud juhtumitel otsustab lepingupool jätta kindlustuslepingu suhtes kohaldatava õiguse osas suurema valikuvabaduse, võivad pooled seda vabadust kasutada. Kui pooled ei ole kohaldatavat õigust käesoleva lõike kohaselt valinud, kohaldatakse lepingu suhtes selle lepingupoole territooriumi õigust, kus risk asub lepingu sõlmimise ajal. 6. Kindlustuslepingute suhtes, mis katavad riski, mille suhtes lepingupool on kehtestanud kindlustamiskohustuse, kehtivad järgmised täiendavad reeglid: a) lepinguga täidetakse kindlustamiskohustust ainult juhul, kui see vastab asjaomast kindlustust käsitlevatele kindlustamiskohustuse kehtestanud lepingupoole sätestatud erisätetele. Kui riski asukoha lepingupoole territooriumi õigus on vastuolus kindlustuskohustuse kehtestanud lepingupoole õigusega, kohaldatakse viimast; b) lepingupool võib erandina lõigetest 2 ja 4 sätestada, et kindlustuslepingu suhtes kohaldatakse kindlustamiskohustuse kehtestanud lepingupoole territooriumi õigust. 7. Lõike 4 kolmanda lõigu ja lõike 5 kohaldamisel, juhul kui kindlustusleping katab enam kui ühe lepingupoole territooriumil asuvaid riske, käsitatakse lepingut koosnevana mitmest lepingust, millest igaüks käsitleb ainult üht lepingupoolt. 8. Käesoleva artikli kohaselt määratakse riski asukohariik kindlaks kooskõlas artikli 13 lõikega 13 ning elukindlustuse puhul on riski asukohariik kohustuse asukohariik artikli 13 lõike 14 tähenduses.” h) III lisa A osasse lisatakse järgmine tekst: „29) Islandi Vabariigis: „Hlutafélag”; 30) Liechtensteini Vürstiriigis: „Aktiengesellschaft”, „Europäische Gesellschaft (SE)”, „Genossenschaft”, „Europäische Genossenschaft (SCE)”; 31) Norra Kuningriigis: „Aksjeselskaper”, „Gjensidige selskaper”.” i) III lisa B osasse lisatakse järgmine tekst: „29) Islandi Vabariigis: „Hlutafélag”; 30) Liechtensteini Vürstiriigis: „Aktiengesellschaft”, „Europäische Gesellschaft (SE)”, „Genossenschaft”, „Europäische Genossenschaft (SCE)”; 31) Norra Kuningriigis: „Aksjeselskaper”, „Gjensidige selskaper”.” j) III lisa C osasse lisatakse järgmine tekst: „29) Islandi Vabariigis: „Hlutafélög”; 30) Liechtensteini Vürstiriigis: „Aktiengesellschaft”, „Europäische Gesellschaft (SE)”, „Genossenschaft”, „Europäische Genossenschaft (SCE)”; 31) Norra Kuningriigis: „Aksjeselskaper”, „Allmennaksjeselskaper”, „Gjensidige selskaper”.” ”