I LIIDE

ÜHISTRANSIIDIPROTSEDUURID

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevas liites sätestatakse teatavad ühistransiidiprotseduuri reguleerivad eeskirjad vastavalt konventsiooni artikli 1 lõikele 3.

2. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva liite sätteid ühistransiidiprotseduuri alusel tehtud toimingute suhtes, olenemata sellest, kas kasutatakse protseduuri T1 või T2.

3. Suurema pettuseohuga seotud kaupade nimekiri on esitatud I lisas. Kui mõnes käesoleva konventsiooni sättes viidatakse sellele lisale, kohaldatakse nende kaupadega seotud meetmeid ainult juhul, kui kauba kogus ületab miinimumkoguse. I lisa vaadatakse läbi vähemalt üks kord aastas.

I PEATÜKK

Kohaldamisala ja mõisted

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Ühistransiidiprotseduuri ei kohaldata postisaadetiste (sealhulgas postipakkide) suhtes, kui need saadetakse kooskõlas Ülemaailmse Postiliidu põhikirjaga ning kaupu veavad isikud või veetakse isikute nimel, kes tegutsevad kõnealuse põhikirjaga sätestatud õiguste ja kohustuste raames.

2. Konventsiooniosaline võib otsustada, et ta ei kohalda ühistransiidiprotseduuri kaupade torutranspordi suhtes. Sellest otsusest teatatakse komisjonile, kes teavitab teisi riike.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „pädev asutus”: tolliasutus või muu asutus, kes vastutab käesoleva konventsiooni kohaldamise eest;

b) „transiidideklaratsioon”: dokument, millega isik avaldab ettenähtud vormis ja korras soovi suunata kaup ühistransiidiprotseduurile;

c) „transiidi saatedokument”: arvutisüsteemist välja trükitud dokument, mis on kaupadel kaasas ja põhineb transiidideklaratsiooni andmetel;

d) „protseduur T2”: konventsiooni artiklis 2 osutatud protseduur T2, mis märgitakse transiidideklaratsiooni tähisega „T2” või „T2F”;

e) „printsipaal”: isik, kes teeb ühistransiidideklaratsiooni, või isik, kelle nimel ühistransiidideklaratsioon tehakse;

f) „lähtetolliasutus”: tolliasutus, kus ühistransiidiprotseduurile suunamise deklaratsioon vastu võetakse;

g) „vahetolliasutus”: — ühe konventsiooniosalise territooriumile sisenemispunktis paiknev tolliasutus või — konventsiooniosalise territooriumilt väljumispunktis paiknev tolliasutus, kui kaubasaadetis viiakse kõnealuse konventsiooniosalise territooriumilt välja transiitveoga, mille käigus ületatakse kõnealuse konventsiooniosalise ja kolmanda riigi vaheline piir;

h) „sihttolliasutus”: tolliasutus, kus tuleb ühistransiidiprotseduuril olev kaup esitada protseduuri lõpetamiseks;

i) „tagatistolliasutus”: tolliasutus, mille igas riigis määrab pädev asutus ja kus käendaja esitab oma tagatise;

j) „käendaja”: füüsiline või juriidiline kolmas isik, kes kohustub kirjalikult printsipaaliga solidaarselt tasuma tekkida võiva tollivõla summa tagatisega kaetud summa ulatuses;

k) „HS-koodid”: numbrilised koodid, mis kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri rubriikide ja alamrubriikide juurde; nomenklatuur kehtestati 14. juuni 1983. aasta konventsiooniga;

l) „tollivõlg”: impordi- või eksporditollimaksud ja muud ühistransiidiprotseduurile suunatud kaupadega seotud maksud;

m) „võlgnik”: füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab võla tasumise eest;

n) „komisjon”: Euroopa Ühenduste Komisjon;

o) „kauba vabastamine”: toiming, millega pädevad asutused teevad kauba kättesaadavaks ühistransiidiprotseduurist tulenevatel eesmärkidel;

p) „isik, kelle asukoht on ühes konventsiooniga liitunud riigis”: — füüsiline isik, kelle alaline elukoht on nimetatud riigis või — juriidiline isik või isikute ühendus, kelle registrijärgne asukoht, peakontor või püsiv tegevuskoht on nimetatud riigis;

q) „andmetöötlusmeetodid”: — EDI standardsete sõnumite vahetamine pädevate asutustega või — asjaomaste formaalsuste täitmiseks vajaliku teabe sisestamine pädevate asutuste arvutisüsteemidesse;

r) „EDI (Electronic Data Interchange – elektronandmevahetus)”: kokkulepitud standardsete sõnumite kohaselt vormindatud andmete elektrooniline edastamine ühest arvutisüsteemist teise;

s) „standardsed sõnumid”: eelnevalt määratletud ja heakskiidetud elektroonilise andmevahetuse vorm;

t) „isikuandmed”: kõik andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise või juriidilise isiku kohta;

u) „asendustoiming”: paberdokumentide kasutamisel põhinev protseduur, mis on ette nähtud selleks, et võimaldada transiidideklaratsiooni esitamist ja kontrollimist ning transiitvedu, kui elektroonilist standardprotseduuri ei saa rakendada;

v) „SAD-konventsioon”: 20. mai 1987. aasta konventsioon kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta.

II PEATÜKK

Tavaprotseduur

Artikkel 4

1. Protseduuri T1 või T2 kohaldamisega seotud formaalsused täidetakse pädevate asutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil ning tollieeskirjadega sätestatud põhimõtete kohaselt elektrooniliste andmetöötlusvahendite abil.

2. Konventsiooniosalised määravad vastastikuse kokkuleppe alusel kindlaks meetmed, millega sätestatakse:

a) tolliasutuste vahel vahetatava, ühistransiidiprotseduuri kohaldamiseks vajaliku teabe vormi ja teabevahetust käsitlevad eeskirjad;

b) ühistransiidiprotseduuri alusel vahetatavate sõnumite ühine andmerühm ja formaat.

Artikkel 5

Kohaldamisala

1. Ilma et see piiraks erakordsete asjaoludega arvestamist, toimub käesolevas liites kirjeldatud teabevahetus pädevate asutuste vahel infotehnoloogia ja arvutivõrgu abil.

2. Lõikes 1 nimetatud teabevahetuseks kasutavad kõik konventsiooniosalised Euroopa Ühenduse ühist sidevõrku / ühist süsteemiliidest (CNN/CSI). EFTA riikide rahaline osalus ja sellega seotud küsimused lepitakse kokku ühenduse ja iga EFTA riigi vahel.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei kohaldata käesoleva peatüki sätteid artikli 44 lõike 1 punktides f ja g käsitletavate lihtsustuste suhtes.

Artikkel 6

Turvalisus

1. Andmetöötlusmeetodite abil formaalsuste täitmiseks kindlaks määratud tingimused sisaldavad muu hulgas meetmeid andmete allika kontrollimiseks ja andmete kaitsmiseks juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, juhusliku kadumise, muutmise või loata kasutamise eest.

2. Lisaks lõikes 1 esitatud turvalisusnõuetele loovad pädevad asutused piisava turvasüsteemi ja hoiavad seda käigus, et kogu transiidisüsteem toimiks tõhusalt, usaldusväärselt ja turvaliselt.

3. Eelnimetatud turvalisuse taseme tagamiseks registreeritakse kõik andmete sisestused, muudatused ja kustutused koos andmetega sellise töötlemise eesmärgi, täpse aja ja andmeid töödelnud isiku kohta. Lisaks säilitatakse originaalandmeid või selliselt töödeldud andmeid vähemalt kolm kalendriaastat alates selle aasta lõpust, mida andmed puudutavad, või kauem, kui see on muudes sätetes ette nähtud.

4. Pädevad asutused kontrollivad turvalisust korrapäraselt.

5. Pädevad asutused teavitavad üksteist kõigist turvalisuse rikkumise kahtlustest.

Artikkel 7

Isikuandmete kaitse

1. Konventsiooniosalised kasutavad käesoleva konventsiooni kohaselt vahetatud isikuandmeid üksnes konventsioonis ette nähtud eesmärkidel ja ühistransiidiprotseduurile järgnevate muude tollikäitlusviiside jaoks. See piirang ei takista siiski nende andmete kasutamist riskianalüüsi tegemiseks ühistransiitveo ajal ning ühistransiitveole järgneva juurdluse ja kohtumenetluse jaoks. Sel juhul teatatakse pädevale asutusele, kes nimetatud andmed üle andis, viivitamata andmete sellisest kasutamisest.

2. Konventsiooniosalised kohustuvad võtma vajalikud meetmed, et tagada konventsiooni alusel vahetatavate isikuandmete töötlemisel isikuandmete kaitse, mis vastaks vähemalt Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsioonile üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel.

3. Kõik konventsiooniosalised võtavad tõhusa järelevalve vormis vajalikud meetmed, et tagada käesoleva artikli täitmine.

III PEATÜKK

Printsipaali, veoettevõtja ning kaubasaaja kohustused

Artikkel 8

1. Printsipaal vastutab:

a) kauba esialgsel kujul ja koos nõutavate dokumentidega sihttolliasutusele esitamise eest ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele;

b) muude ühistransiidiprotseduuri käsitlevate sätete järgimise eest;

c) kõigi nõutavate dokumentide ja andmete esitamise eest kontrolli eest vastutavatele pädevatele asutustele mis tahes andmekandjal nende asutuste nõudmisel ja ettenähtud tähtaja jooksul ning nendele asutustele kogu vajaliku abi osutamise eest.

2. Ilma et see piiraks printsipaali lõikes 1 nimetatud kohustusi, vastutab ka veoettevõtja või kaubasaaja, kes võtab kauba vastu, teades, et see liigub ühistransiidiprotseduuri alusel, kauba esitamise eest sihttolliasutusele puutumatul kujul ja koos nõutavate dokumentidega ettenähtud tähtaja jooksul, pöörates asjakohast tähelepanu pädevate asutuste võetud identifitseerimismeetmetele.

IV PEATÜKK

Tagatised

Artikkel 9

Tagatise kohustus

1. Printsipaal esitab tagatise, et kindlustada seoses asjaomase kaubaga tekkida võiva võla tasumine.

2. Tagatis on:

a) üht transiitvedu hõlmav üksiktagatis;

b) või artikli 44 alusel kohaldatava lihtsustamise puhul mitut transiitvedu hõlmav üldtagatis.

Artikkel 10

Tagatise liigid

1. Tagatiseks võib olla:

a) sularaha sissemakse lähtetolliasutuses või

b) käendaja poolt tagatistolliasutuses võetud kohustus.

2. Pädevad asutused võivad siiski keelduda esitatud tagatise liiki aktsepteerimast, kui see on ühistransiidiprotseduuri eeskirjadega vastuolus.

Artikkel 10a

Sularaha sissemakse

Sularaha sissemakse tehakse lähteriigi valuutas või andes üle muu maksevahendi, mida selle riigi pädev asutus aktsepteerib.

Sularaha või sellega samaväärse maksevahendi sissemaksena esitatud tagatis antakse kooskõlas lähteriigis kehtivate sätetega.

Artikkel 10b

Käendaja

1. Käendaja asukoht on selles konventsiooniga liitunud riigis, kus tagatis esitatakse ning pädevate asutuste poolt heaks kiidetakse. Käendaja teatab oma ametliku asukoha või nimetab oma esindaja igas ühistransiitveoga seotud konventsiooniosalises. Kui üheks selliseks konventsiooniosaliseks on ühendus, teatab käendaja oma ametliku asukoha või nimetab oma esindaja igasse liikmesriiki.

2. Samuti katab käendaja kohustus tagatud summa piires tollimaksud, mis tuleb tasuda pärast järelkontrolli.

3. Pädev asutus keeldub sellise käendaja heakskiitmisest, kes tema hinnangul ei taga tekkida võiva tollivõla tasumist tagatud summa piires ettenähtud aja jooksul.

4. Kui käendaja esitab tagatise tagatistolliasutuses:

a) määratakse printsipaalile atribuut „Tagatise viitenumber” tagatise kasutamiseks ja kõigi käendaja kohustuste kindlakstegemiseks;

b) määratakse ja edastatakse printsipaalile tagatise viitenumbri juurde kuuluv juurdepääsukood.

Artikkel 11

Tagatise esitamisest vabastamine

1. Kui välja arvata teatavad olukorrad, mis määratakse kindlaks vastavalt vajadusele, ei ole vaja tagatist esitada järgmistel puhkudel:

a) vedu õhuteed pidi;

b) kauba vedu Reini jõel ja selle veeteedel;

c) torutransport;

d) ühistransiitveod, mis toimuvad vastavalt artikli 44 lõike 1 punkti f alapunktile i.

2. Iga riik võib loobuda tagatise esitamise nõudmisest seoses kaubaveoga muudel tema territooriumil asuvatel veeteedel kui need, mida nimetati lõike 1 punktis b. Ta esitab teabe võetavate meetmete kohta komisjonile, kes teavitab teisi riike.

V PEATÜKK

Muud sätted

Artikkel 12

Dokumentide ja aruannete õiguslik staatus

1. Ühe riigi pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel (sõltumata nende tehnilisest vormist) ja võetud või heakskiidetud meetmetel on teistes riikides samasugune õiguslik toime kui nende teiste riikide pädevate asutuste poolt eeskirjade kohaselt välja antud dokumentidel ja võetud või heakskiidetud meetmetel.

2. Järeldustel, mida ühe riigi pädevad asutused ühistransiidiprotseduuri raames toimuva kontrolli käigus teevad, on teises riigis samasugune õiguslik toime kui selle riigi pädevate asutuste järeldustel.

Artikkel 13

Transiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekiri

Iga riik kannab ühistransiitvedude alal pädevate tolliasutuste nimekirja arvutisüsteemi, märkides ära nende asutuste identifitseerimisnumbrid, kohustused ning lahtioleku päevad ja kellaajad. Ka kõik nende andmete muudatused kantakse arvutisüsteemi.

Komisjon edastab selle teabe arvutisüsteemi abil kõigile riikidele.

Artikkel 14

Transiidi keskasutus

Iga riik teavitab komisjoni, kui see on asjakohane, transiidi keskasutuse loomisest ning sellele asutusele ühistransiidiprotseduuri juhtimise ja järelevalve, samuti dokumentide vastuvõtmise ja edastamise alal antud ülesannetest ja asjaomastest dokumendiliikidest.

Komisjon edastab selle teabe teistele riikidele.

Artikkel 15

Rikkumised ja karistused

Riigid võtavad vajalikud meetmed, et hoida ära eeskirjade rikkumist või eiramist ning kohaldada tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

II JAOTIS

PROTSEDUURI TOLLIVORMISTUS

I PEATÜKK

Üksiktagatis

Artikkel 16

Üksiktagatise vorm

1. Üksiktagatis katab tekkida võiva võla kogusumma, mis arvutatakse kõrgeimate maksumäärade, kaasa arvatud impordimaksumäärade alusel, mida kohaldatakse lähteriigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes selle vabasse ringlusse lubamisel. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana.

Üksiktagatise arvutamisel aluseks võetavad maksumäärad ei tohi olla väiksemad miinimummäärast, kui sellele määrale on osutatud I lisa viiendas veerus.

2. Sularaha sissemaksena esitatavad üksiktagatised kehtivad kõigis konventsiooniosalistes riikides. Need makstakse tagasi pärast protseduuri lõpetamist.

3. Käendaja võib tagatisena esitada kuni 7 000 euro suuruseid üksiktagatise maksekviitungeid, mille ta väljastab printsipaalina tegutsema hakkavatele isikutele ja mis kehtivad kõigis konventsiooniosalistes.

Käendaja vastutus on kuni 7 000 eurot maksekviitungi kohta.

4. Kui üksiktagatise esitab käendaja, ei tohi printsipaal muuta atribuudi „Tagatise viitenumber” juurde kuuluvat juurdepääsukoodi, välja arvatud IV lisa punkti 3 kohaldamisel.

Artikkel 17

Käendaja üksiktagatise esitamine

1. Käendaja esitatav üksiktagatis vastab III liite C1 lisas esitatud näidisele. Käendusdokumenti säilitatakse tagatistolliasutuses.

2. Kui riigi õigus- või haldusnormid või üldine tava nõuavad, võib riik lubada lõikes 1 nimetatud käendusdokumendi koostada teistsuguses vormis, tingimusel, et sellel on näidises esitatud dokumendiga võrdne õiguslik toime.

Artikkel 18

Üksiktagatise esitamine maksekviitungina

1. Artikli 16 lõikes 3 nimetatud juhul vastab üksiktagatis III liite C2 lisas esitatud näidisele.

Artikli 17 lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutandis.

2. Käendaja esitab pädeva asutuse ettenähtud korras tagatistolliasutusele kõik nõutavad üksikasjad enda poolt maksekviitungina esitatud üksiktagatiste kohta. Kviitungi viimane kasutuskuupäev ei või olla hilisem kui üks aasta alates dokumendi väljaandmise kuupäevast.

3. Käendaja teatab printsipaalile iga üksiktagatise maksekviitungi kohta „Tagatise viitenumbri” ning printsipaal ei tohi selle juurde kuuluvat juurdepääsukoodi muuta.

4. Artikli 22 lõike 1 punkti b rakendamisel võib printsipaal kasutada paberkandjal üksiktagatise maksekviitungeid ning need vastavad C3 lisas esitatud näidisele, kaasa arvatud identifitseerimisnumber.

5. Käendaja võib esitada üksiktagatise maksekviitungeid, mis ei kehti I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kaupa hõlmava ühistransiitveo korral. Sel juhul teeb käendaja igale paberkandjal esitatavale üksiktagatise maksekviitungile diagonaalselt järgmise märkuse:

— Piiratud kehtivus – 99200

6. Printsipaal esitab lähtetolliasutusele sellise arvu 7 000 euro täiskordsele vastavaid üksiktagatise maksekviitungeid, mida on vaja tekkida võiva võla kogusumma katmiseks. Artikli 22 lõike 1 punkti b kohaldamisel esitatakse paberkandjal maksekviitungid lähtetolliasutusele, kes säilitab need ning teatab iga maksekviitungi identifitseerimisnumbri maksekviitungil märgitud tagatistolliasutusele.

Artikkel 19

Tagatise kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

1. Tagatistolliasutus tunnistab kehtetuks oma otsuse, millega ta on aktsepteerinud käendaja võetud kohustuse, kui väljaandmise ajal kehtestatud tingimusi enam ei täideta.

Ka käendaja võib enda võetud kohustuse igal ajal tühistada.

2. Kehtetuks tunnistamine või tühistamine jõustub kuueteistkümnendal päeval pärast käendaja või tagatistolliasutuse teavitamist.

Alates kõnealusest kuupäevast ei või kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri rakendamisel kasutada varem välja antud maksekviitungeid.

3. Tagatistolliasutuse asukohariigi pädevad asutused sisestavad sellise kehtetuks tunnistamise või tühistamise ja selle jõustumiskuupäeva arvutisüsteemi.

II PEATÜKK

Transpordivahendid ja deklaratsioonid

Artikkel 20

Laadimistingimused

1. Igale transiidideklaratsioonile märgitakse ainult ühele ja samale transpordivahendile laaditud või laaditav kaup, mis veetakse ühest lähtetolliasutusest ühte sihttolliasutusse.

Kui veetav kaup lähetatakse koos, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel ühe transpordivahendina järgmisi transpordivahendeid:

a) haagis(t)e või poolhaagis(t)ega maanteesõiduk;

b) raudteevagunite koosseis;

c) ühe terviku moodustavad veesõidukid;

d) konteinerid, mis on laaditud ühele transpordivahendile käesoleva artikli tähenduses.

2. Ühte ja samasse transpordivahendisse võib kaupa laadida enam kui ühes lähtetolliasutuses ja kaupa võib maha laadida enam kui ühes sihttolliasutuses.

Artikkel 21

Andmetöötlusmeetodite abil esitatud transiidideklaratsioon

1. III liite A1 lisas nimetatud deklaratsiooniandmed esitatakse arvutiga töötlemiseks kodeeritult või muul tolli määratud kujul ning need vastavad deklaratsiooniandmete kohta esitatud nõudmistele.

2 EDI abil täidetud transiidideklaratsioon loetakse esitatuks, kui pädev asutus on EDI sõnumi kätte saanud.

EDI abil täidetud transiidideklaratsiooni aktsepteerimisest teatatakse printsipaalile sõnumiga, milles on esitatud vähemalt saadud sõnumi identifitseerimisandmed ja/või transiidideklaratsiooni registreerimisnumber ja aktsepteerimise kuupäev.

3 EDI standardsete sõnumite vahetamise teel esitatud transiidideklaratsioon vastab III liites ette nähtud struktuurile ja juhistele.

4 Transiidideklaratsioon täidetakse vastavalt III liitele ja ühes konventsiooniosaliste ametlikus keeles, mille on heaks kiitnud lähteriigi pädev asutus. Ühistransiitveoga seotud riigi pädev asutus võib vajaduse korral nõuda tõlget nimetatud riigi ametlikku keelde või ühte selle riigi ametlikest keeltest.

5. Kui ühistransiidiprotseduur järgneb lähteriigis mõnele teisele tollikäitlusviisile, võib lähtetolliasutus nõuda nende dokumentide esitamist.

6. Kaup esitatakse koos veodokumendiga. Lähtetolliasutus võib selle dokumendi esitamise nõudest tolliformaalsuste täitmise ajal loobuda, juhul kui dokument jääb talle kättesaadavaks.

Artikkel 22

Kirjalik transiidideklaratsioon

1. Kauba võib suunata ühistransiidiprotseduurile, esitades SAD-konventsiooni I lisa 1. liites toodud näidisele vastava kirjaliku transiidideklaratsiooni järgmistel juhtudel:

a) kui kaupa veavad reisijad, kellel puudub otsene juurdepääs tolli arvutisüsteemile, vastavalt artiklis 22a kirjeldatud korrale;

b) kui V lisas sätestatud tingimuste ja eeskirjade kohaselt on loodud asendustoiming;

c) kui konventsiooniosaline nõnda otsustab.

2. Lõike 1 punktides a ja c sätestatud juhtudel tagavad pädevad asutused, et transiidiandmeid vahetatakse pädevate asutuste vahel tolli arvutisüsteemi abil.

3. Kui printsipaali arvutisüsteem ja/või võrk ei tööta, on kirjaliku transiidideklaratsiooni kasutamiseks lõike 1 punkti b alusel vaja pädeva asutuse heakskiitu.

4. Transiidideklaratsiooni võib täiendada ühe või mitme lisalehega, mis vastavad SAD-konventsiooni I lisa 3. liites esitatud näidisele. Need lisalehed on deklaratsiooni lahutamatu osa.

5. Lisalehtede asemel võib transiidideklaratsiooni kirjeldava osana kasutada III liites esitatud näidisel põhinevaid lastinimekirju, mis on transiidideklaratsiooni lahutamatu osa.

6. Lõigetes 1, 4 ja 5 osutatud vormid täidetakse vastavalt III liitele.

7. Artikli 21 lõikeid 4 kuni 6 kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 22a

Reisijate transiidideklaratsioon

Artikli 22 lõike 1 punktis a sätestatud juhtudel esitab reisija transiidideklaratsiooni vastavalt III liite artiklitele 5 ja 6 ja B6 lisale.

Artikkel 23

Segasaadetised

Kui kaubasaadetis sisaldab kaupa, mille suhtes tuleb rakendada protseduuri T1, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada transiidiprotseduuri T2, lisatakse tähisega „T” transiidideklaratsioonile iga kaubaartikli kohta atribuut „T1”, „T2” või „T2F”.

Artikkel 24

Transiidideklaratsiooni allkirjastamine ja printsipaali kohustus

1. Ühistransiidideklaratsioonil on elektrooniline allkiri või muu autentimisvahend.

2. Transiidideklaratsiooni esitamisega võtab printsipaal endale vastutuse järgmise eest:

a) transiidideklaratsioonis esitatud andmete õigsus;

b) esitatud dokumentide autentsus;

c) kõnealuse kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenevate kohustuste täitmine.

III PEATÜKK

Protseduurid lähtetolliasutuses

Artikkel 25

Transiidideklaratsiooni esitamine

Transiidideklaratsioon ja kaup esitatakse lähtetolliasutusele pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel.

Lähtetolliasutus võib printsipaali taotlusel ja kulul anda loa esitada kaup mujal.

Artikkel 26

Teekond

1. Ühistransiidiprotseduuril olev kaup veetakse sihttolliasutusse majanduslikult põhjendatud teed pidi.

2. Ilma et see piiraks artikli 59 kohaldamist, määrab lähtetolliasutus I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kauba puhul või juhul, kui pädev asutus või printsipaal seda vajalikuks peab, kindla teekonna ja märgib transiidideklaratsiooni lahtrisse 44 riigid, mis tuleb kindlasti läbida, võttes arvesse kõiki printsipaali poolt edastatud üksikasju.

Artikkel 27

Transiidideklaratsiooni aktsepteerimine ja registreerimine

1. Lähtetolliasutus kiidab heaks ja registreerib transiidideklaratsioone pädevate asutuste poolt kindlaks määratud päevadel ja kellaaegadel, kui on täidetud järgmised tingimused:

a) deklaratsioon sisaldab käesoleva konventsiooni kohaldamiseks vajalikku kogu teavet;

b) sellele on lisatud kõik nõutavad dokumendid ning

c) deklaratsioonis märgitud kaubad on tollile esitatud.

2. Pädev asutus võib lubada lõike 1 punktis b nimetatud, koos deklaratsiooniga nõutavad dokumendid esitamata jätta. Sellisel juhul on need dokumendid pädevale asutusele kättesaadavad.

3. Kui ei ole sätestatud teisiti, lähtutakse ühistransiidiprotseduuri reguleerivate sätete kohaldamisel kuupäevast, mil pädev asutus deklaratsiooni aktsepteerib.

Artikkel 28

Transiidideklaratsiooni muutmine

1. Taotluse korral on printsipaalil lubatud muuta transiidideklaratsiooni andmeid pärast seda, kui pädev asutus on deklaratsiooni aktsepteerinud. Muutmise tulemusena ei või transiidideklaratsioon hõlmata muid kaupu peale nende, mille kohta see algselt tehti.

2. Muudatust ei lubata teha, kui seda taotletakse pärast seda, kui pädev asutus on:

a) teatanud printsipaalile, et ta kavatseb kaupa kontrollida;

b) tuvastanud, et kõnealused andmed on väärad;

c) kauba vabastanud.

Artikkel 29

Tähtaeg

1. Lähtetolliasutus määrab kauba sihttolliasutusele esitamise tähtaja, võttes arvesse veose teekonda, transpordieeskirju ja muid õigusakte ning vajaduse korral printsipaali poolt edastatud üksikasju.

2. Lähtetolliasutuse määratud tähtaeg on siduv nende riikide pädevate asutuste suhtes, kelle territooriumile ühistransiitveo käigus sisenetakse, ning need asutused kõnealust tähtaega muuta ei tohi.

Artikkel 30

Transiidideklaratsiooni ja kauba kontrollimine

1. Lähteriigi pädev asutus võib riskianalüüsi alusel või pisteliselt:

a) kontrollida aktsepteeritud transiidideklaratsiooni ja sellele lisatud dokumente;

b) vaadata kauba läbi ja võtta sellest vajadusel analüüsiks või üksikasjalikuks kontrollimiseks proove ja näidiseid.

2. Kaup vaadatakse läbi selleks ette nähtud kohas ja ajal. Pädev asutus võib siiski printsipaali taotlusel ja kulul vaadata kauba läbi mujal või muul ajal.

Artikkel 31

Identifitseerimismeetmed

1. Lähtetolliasutus võtab identifitseerimismeetmed, mida ta peab vajalikuks, ning kannab vastavad andmed transiidideklaratsiooni.

2. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 11 lõike 4 kohaldamist, ei või vabastada kaupa, mille suhtes tuleb rakendada ühistransiidiprotseduuri, kui sellele ei saa vastavalt konventsiooni artikli 11 lõigetele 2 või 3 tollitõkendit paigaldada.

3. Kui tollitõkend paigaldatakse koormaruumile, kontrollivad pädevad asutused, kas transpordivahendile tollitõkendi paigaldamine on juba heaks kiidetud või heakskiidu puudumisel, kas see transpordivahend on tollitõkendi paigaldamiseks sobivaks tunnistatud.

4. Konventsiooni artikli 11 lõike 2 punkti a tähenduses loetakse muude õigusaktide alusel heakskiidetuks maanteesõidukit, haagist, poolhaagist või konteinerit, mis on tollitõkendiga kaubaveoks heaks kiidetud vastavalt rahvusvahelisele lepingule, mille osaliseks on Euroopa Ühendus või selle liikmesriigid ja EFTA riigid.

5. Tollitõkend vastab II lisas esitatud nõuetele.

6. Tollitõkendit ei tohi pädeva asutuse loata rikkuda.

7. Kauba kirjeldus on konventsiooni artikli 11 lõike 4 tähenduses kauba identifitseerimiseks piisav, kui see sisaldab kaubakoguse ja liigi identifitseerimiseks piisavalt täpseid andmeid.

Artikkel 32

Kauba vabastamine

1. Lähtetolliasutus kannab kontrollimistulemuste kohta käivad andmed transiidideklaratsiooni.

2. Kui kontrollimise tulemused seda võimaldavad, annab lähtetolliasutus loa kaup vabastada ning kannab selle kuupäeva arvutisüsteemi.

3. Kauba vabastamisel teatab lähtetolliasutus ühistransiitveost deklareeritud sihttolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava saabumise teade”, ja igale deklareeritud vahetolliasutusele, kasutades sõnumit „Eeldatava transiidi teade”. Need sõnumid põhinevad transiidideklaratsioonist pärinevatel andmetel, mida vajaduse korral muudetakse.

Artikkel 33

Transiidi saatedokument

1. Transiidi saatedokument vastab III liites esitatud näidisele ja andmetele. See dokument on kaasas veetavate kaupadega, mille suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldatakse. Pärast kaupade vabastamist antakse see ettevõtja käsutusse järgmistel viisidel:

a) lähtetolliasutus väljastab selle printsipaalile või pädeva asutuse loal trükitakse see välja printsipaali arvutisüsteemist;

b) dokument trükitakse välja volitatud kaubasaatja arvutisüsteemist pärast seda, kui lähtetolliasutuselt on saadud kauba vabastamist lubav sõnum.

2. Vajaduse korral lisatakse transiidi saatedokumendile III liites esitatud näidisele vastav kaubanimekiri, mis moodustab transiidi saatedokumendi lahutamatu osa.

IV PEATÜKK

Teekonnal täidetavad protseduurid

Artikkel 34

Transiidi saatedokumendi esitamine

Transiidi saatedokument ja teised kaubale lisatud dokumendid esitatakse pädevatele asutustele alati, kui nad seda nõuavad.

Artikkel 35

Vahetolliasutus

1. Kaubasaadetis ja transiidi saatedokument esitatakse igas vahetolliasutuses.

2. Vahetolliasutus dokumenteerib piiriületuse lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava transiidi teade” alusel. Piiriületusest teatatakse lähtetolliasutusele, kasutades sõnumit „Piiriületusteade”.

3. Vahetolliasutused kontrollivad kaupa, kui nad peavad seda vajalikuks. Kauba läbivaatamisel võetakse aluseks peamiselt sõnum „Eeldatava transiidi teade”.

4. Kui kaup veetakse sellise vahetolliasutuse kaudu, mida ei ole deklaratsioonis ja transiidi saatedokumendis nimetatud, küsib kõnealune asutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava transiidi teade” ja teatab lähtetolliasutusele piiriületusest, saates sõnumi „Piiriületusteade”. Vajaduse korral teatab lähtetolliasutus talle sellest, et tagatis kõnealuses riigis ei kehti.

5. Lõikeid 1 kuni 4 ei kohaldata kauba raudteevedude suhtes.

Artikkel 36

Veo jooksul aset leidvad vahejuhtumid

1. Veoettevõtja peab tegema transiidi saatedokumenti vajalikud kanded ja esitama need koos kaubasaadetisega transpordivahendi asukohariigi pädevale asutusele järgmistel juhtudel:

a) ettenähtud teekonda muudetakse ja kohaldatakse artikli 26 lõiget 2;

b) veo jooksul on tollitõkendid veoettevõtjast olenematutel põhjustel rikutud;

c) kaup laaditakse ümber teisele transpordivahendile; pädev asutus peab teostama ümberlaadimise üle järelevalvet, kuid võib siiski lubada järelevalveta ümberlaadimist;

d) otsese ohu tõttu on vaja kaup transpordivahendilt kohe osaliselt või täielikult maha laadida;

e) leiab aset vahejuhtum või õnnetusjuhtum, mis võib mõjutada printsipaali või veoettevõtja võimet täita oma kohustusi.

2. Kui pädev asutus otsustab, et ühistransiitvedu võib jätkata tavalisel viisil, kinnitab ta pärast asjakohaste meetmete võtmist transiidi saatedokumendi. Ümberlaadimist või muud vahejuhtumit käsitleva teabe kannavad olukorrast lähtuvalt tolli arvutisüsteemi vahetolliasutus või sihttolliasutus.

V PEATÜKK

Protseduurid sihttolliasutuses

Artikkel 37

Esitamine sihttolliasutuses

1. Kaup ja nõutavad dokumendid esitatakse sihttolliasutuses lahtiolekupäevadel ja -kellaaegadel. Sihttolliasutus võib siiski asjaomase isiku taotlusel ja kulul anda loa esitada need muul ajal. Samuti võib sihttolliasutus anda loa esitada kaup ja nõutavad dokumendid asjaomase isiku taotlusel ja kulul mujal.

2. Kui kaup esitatakse sihttolliasutusele pärast lähtetolliasutuse määratud tähtaja möödumist ja hilinemine on tingitud veoettevõtjast või printsipaalist olenematutest asjaoludest, mida on sihttolliasutusele rahuldavalt selgitatud, loetakse, et veoettevõtja või printsipaal on ettenähtud tähtajast kinni pidanud.

3. Sihttolliasutus säilitab transiidi saatedokumendi ja kaupa kontrollitakse peamiselt lähtetolliasutuselt saadud sõnumi „Eeldatava saabumise teade” alusel.

4. Printsipaali taotluse korral ja protseduuri lõppemise tõendamiseks kooskõlas artikli 42 lõikega 1 lisab sihttolliasutus transiidi saatedokumendi koopiale järgmise märkuse.

— Alternatiivsed tõendid – 99202

5. Transiitvedu võib lõppeda ka tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni algselt märgitud. Sel juhul on kõnealune tolliasutus sihttolliasutus.

Kui uus sihttolliasutus asub sellise konventsiooniosalise jurisdiktsioonis, kuhu algselt määratud asutus ei kuulu, taotleb uus sihttolliasutus lähtetolliasutuselt sõnumit „Eeldatava saabumise teade”.

Artikkel 38

Saabumistõend

1. Sihttolliasutus väljastab kauba ja nõutavate dokumentide esitajale viimase nõudmisel saabumistõendi.

2. Saabumistõend vastab III liites esitatud juhistele.

3. Tõendi täidab eelnevalt asjaomane isik. See võib sisaldada muid kaubasaadetisega seonduvaid andmeid, välja arvatud lahtris, mille täidab sihttolliasutus. Saabumistõendit ei kasutata tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 42 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 39

Teabe tagasisaatmine

1. Sihttolliasutus teavitab lähtetolliasutust kauba saabumisest selle sihttolliasutuses esitamise kuupäeval, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”.

2. Kui transiitvedu lõpeb tolliasutuses, mida ei ole transiidideklaratsiooni märgitud, teavitab uus sihttolliasutus lähtetolliasutust kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”.

Lähtetolliasutus teatab esialgu deklaratsiooni märgitud sihttolliasutusele kauba saabumisest sõnumiga „Edasi saadetud saabumisteatis”.

3. Lõigetes 1 ja 2 käsitletud sõnumit „Saabumisteatis” ei kasutata tõendina transiitveo lõppemise kohta artikli 40 lõike 2 tähenduses.

4. Sihttolliasutus edastab sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba esitamist sihttolliasutusele, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhul. Kui aga kohaldatakse artiklit 65, saadab sihttolliasutus sõnumi „Kontrollitulemid” lähtetolliasutusele hiljemalt kuuendal päeval pärast kauba esitamist.

VI PEATÜKK

Protseduuri lõppemise kontroll

Artikkel 40

Lõppemine ja lõpetamine

1. Ühistransiidiprotseduur lõpeb ja printsipaali kohustused on täidetud, kui transiitveol olevad kaubad, nõutavad dokumendid ja andmed on esitatud sihttolliasutusele vastavalt asjaomast protseduuri reguleerivatele sätetele.

2. Pädev asutus lõpetab ühistransiidiprotseduuri, kui ta saab lähtetolliasutuses ja sihttolliasutuses olevate andmete võrdlemise põhjal kinnitada, et protseduur on nõuetekohaselt lõppenud.

Artikkel 41

Päringuprotseduur

1. Kui lähteriigi pädev asutus ei ole saanud sõnumit „Saabumisteatis” selle aja jooksul, mil kaup tuleb sihttolliasutusele esitada, või kui ta ei ole saanud sõnumit „Kontrollitulemid” kuue päeva jooksul sõnumi „Saabumisteatis” saamisest, algatab ta päringuprotseduuri, et saada vajalikku teavet protseduuri lõpetamiseks, või kui see ei ole võimalik:

— teha kindlaks tollivõla tekkimise võimalus;

— tuvastada võlgnik ning

— määrata kindlaks pädev asutus, kes vastutab võla sissenõudmise eest.

2. Päringuprotseduur algatatakse hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast ühe lõikes 1 nimetatud tähtaja möödumist, välja arvatud konventsiooniosaliste vastastikusel kokkuleppel kindlaks määratud erandjuhtudel. Kui pädevale asutusele on varasemas staadiumis teatatud, et transiidiprotseduur ei ole lõppenud, või kui tal on põhjust seda arvata, algatab ta kohe päringuprotseduuri.

3. Kui lähteriigi pädev asutus saab ainult sõnumi „Saabumisteatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides sõnumi „Saabumisteatis” saatnud sihttolliasutuselt sõnumit „Kontrollitulemid”.

4. Kui lähteriigi pädev asutus ei saa sõnumit „Saabumisteatis”, algatab ta päringuprotseduuri, küsides protseduuri lõpetamiseks vajalikku teavet printsipaalilt või sihttolliasutuselt, kui sihtkohas on piisavalt andmeid, et seal päringuprotseduuri algatada.

Printsipaalilt küsitakse transiitveo lõpetamiseks vajalikku teavet 28 päeva jooksul pärast päringuprotseduuri algatamist sihttolliasutuses.

5. Sihttolliasutus ja printsipaal vastavad lõikes 4 nimetatud taotlusele 28 päeva jooksul. Kui printsipaal annab selle aja jooksul piisavalt andmeid, võtab lähteriigi pädev asutus need arvesse või lõpetab protseduuri, kui saadud andmed seda võimaldavad.

6. Kui printsipaali esitatud andmed ei võimalda transiitvedu lõpetada, kuid lähteriigi pädev asutus peab neid päringuprotseduuri jätkamiseks piisavaks, esitab ta asjaomasele tolliasutusele kohe taotluse.

7. Kui päringuprotseduuril tehakse kindlaks, et transiidiprotseduur on nõuetekohaselt lõppenud, lõpetab lähteriigi pädev asutus protseduuri ning teavitab sellest viivitamata printsipaali ja vajaduse korral pädevaid asutusi, kes võivad olla algatanud sissenõudmismenetluse kooskõlas artikliga 117.

Artikkel 41a

1. Kui lähteriigi pädev asutus (edaspidi „taotluse esitanud asutus”) saab pärast päringuprotseduuri algatamist ja enne artikli 116 lõike 1 punktis c nimetatud tähtaja möödumist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses kohaga, kus võla põhjustanud sündmus aset leidis, ning kui see koht asub teise konventsiooniosalise territooriumil, saadab pädev asutus kohe kogu kättesaadava teabe asutusele, kes vastutab kõnealuse koha eest (edaspidi „taotluse saanud asutus”).

2. Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole 28 päeva jooksul tulnud, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata jätkama päringuprotseduuri.

Artikkel 42

Transiidiprotseduuri lõppemise alternatiivsed tõendid

1. Printsipaal võib esitada pädevale asutusele tõendi, et protseduur on deklaratsioonis ette nähtud tähtaja jooksul lõppenud, sihtriigi pädeva asutuse poolt kinnitatud dokumendina, milles kaup identifitseeritakse ja tõendatakse selle esitamist sihttolliasutusele või, artikli 64 kohaldamisel, volitatud kaubasaajale.

2. Ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks ka juhul, kui printsipaal esitab pädevale asutusele ühe järgmistest dokumentidest, milles kaup identifitseeritakse:

a) kolmandas riigis väljastatud tollidokumendi, mis tõendab, et kauba suhtes on rakendatud tollikäitlusviisi;

b) kolmandas riigis väljastatud ja selle riigi tolli kinnitatud dokumendi, mis tõendab, et kaupa loetakse kõnealuses kolmandas riigis vabas ringluses olevaks.

3. Lõikes 2 nimetatud dokumendid võib asendada nende koopiate või valguskoopiatega, mille õigsust on tõestanud originaaldokumendid kinnitanud asutus, asjaomaste kolmandate riikide asutused või ühe riigi asutus.

Artikkel 43

Tollivormistuse järgne kontroll

1. Pädevad asutused võivad teha seoses ühistransiidiprotseduuriga vahetatud teabe ja dokumentide, vormide või andmete järelkontrolli, et teha kindlaks andmete ja templite ehtsus ja õigsus. Selline kontroll tehakse kahtluse korral või kui võib oletada pettust. Selle võib teha ka riskianalüüsi alusel või pisteliselt.

2. Kui pädevale asutusele esitatakse tollivormistuse järgse kontrolli taotlus, vastab ta sellele viivitamata.

3. Kui lähteriigi pädev asutus taotleb sõnumis „Kontrollitulemid” sisalduvate andmete järelkontrolli, kuna on tekkinud kahtlus või oletatakse, et tegemist on pettusega, ei loeta artikli 40 lõike 2 tingimusi täidetuks enne, kui on leidnud kinnitust nende andmete ehtsus ja õigsus, mille järelkontrolli taotleti.

4. Neid sätteid kohaldatakse artikli 22 suhtes mutatis mutandis.

III JAOTIS

LIHTSUSTAMINE

I PEATÜKK

Üldsätted lihtsustamise kohta

Artikkel 44

Kohaldamisala

1. Pädev asutus võib vastavalt printsipaali või kaubasaaja taotlusel lubada vajaduse korral kohaldada järgmisi lihtsustusi:

a) üldtagatise kasutamine või tagatise esitamisest vabastamine;

b) eri liiki tõkendite kasutamine;

c) ettenähtud teekonna kasutamise nõudest vabastamine;

d) volitatud kaubasaatja staatus;

e) volitatud kaubasaaja staatus;

f) lihtsustatud protseduuride kohaldamine teatud transpordiliikide suhtes, kui kaupa veetakse: i) raudteel või suurtes konteinerites; ii) õhuteed pidi; iii) torujuhtme kaudu;

g) konventsiooni artiklil 6 põhineva muu lihtsustatud korra alusel.

2. Kui käesolevas liites või loas ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse lõike 1 punktides a ja f nimetatud lihtsustuse kohaldamise loa andmisel seda lihtsustust kõikides riikides. Kui antakse luba punktides b, c ja d nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult loa andnud riigis alustatud ühistransiitvedude suhtes. Kui antakse luba punktis e nimetatud lihtsustuse kohaldamiseks, kohaldatakse seda ainult riigis, kus luba on antud.

Artikkel 45

Loa andmise üldtingimused

1. Artikli 44 lõikes 1 osutatud luba antakse välja ainult isikutele:

a) kelle asukoht on ühe konventsiooniosalise territooriumil, üldtagatise kasutamise luba tohib anda ainult selles riigis asuvatele isikutele, kus tagatis esitatakse;

b) kes kasutavad korrapäraselt ühistransiidiprotseduuri või kelle kohta pädevad asutused teavad, et nad on suutelised täitma selle korraga seotud kohustusi, või kes võtavad artikli 44 lõike 1 punktis e nimetatud lihtsustuse alusel korrapäraselt vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa, ning

c) kes ei ole tõsiselt ega korduvalt rikkunud tolli- ega maksuseadusi.

2. Lihtsustuse nõuetekohase kohaldamise huvides antakse luba ainult juhul, kui:

a) pädevad asutused on suutelised tegema protseduuri järelevalvet ja kontrolli, ilma et sellega kaasneks asjaomase isiku nõuetega võrreldes ülemäärast halduskoormust;

b) asjaomane isik peab arvestust, mis võimaldab pädevatel asutustel teha tõhusat kontrolli.

Artikkel 46

Loataotluse sisu

1. Taotlus lihtsustuse kohaldamiseks (edaspidi „taotlus”) kuupäevastatakse ja allkirjastatakse. Selle võib teha kirjalikult või esitada elektrooniliste andmetöötlusmeetodite abil pädevate asutuste poolt kindlaks määratud tingimustel ja viisil.

2. Taotlus peab sisaldama üksikasju, mille alusel pädev asutus saab kontrollida, kas lihtsustuse kohaldamiseks vajalikud tingimused on täidetud.

Artikkel 47

Taotleja vastutus

Kooskõlas konventsiooniosalistes kehtivate sätetega ja ilma et see piiraks vajaduse korral karistussätete kohaldamist vastutab lihtsustuse kohaldamist taotlev isik järgmise eest:

a) esitatud andmete õigsus;

b) lisatud dokumentide vastavavus originaalile.

Artikkel 48

Pädev asutus

1. Taotlus esitatakse taotleja asukohariigi pädevale asutusele.

2. Luba antakse välja või taotlus lükatakse tagasi vastavalt konventsiooniosalistes kehtivatele sätetele.

3. Taotluse tagasilükkamise otsus koos tagasilükkamise põhjendustega edastatakse taotlejale kooskõlas asjaomases riigis kehtivate tähtaegade ja eeskirjadega.

Artikkel 49

Loa sisu

1. Loa kuupäevastatud ja allkirjastatud originaaleksemplar ja selle üks või mitu tõendatud koopiat antakse loa omanikule.

2. Loas määratakse kindlaks lihtsustuse kohaldamise tingimused ning sätestatakse tegevus- ja kontrollimeetodid. Luba kehtib alates selle väljaandmise kuupäevast.

3. Lihtsustuse kohaldamist taotlev isik vastutab kõigi asjaomase kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisega seotud kohustuste täitmise eest.

4. Artikli 44 lõike 1 punktides b, c ja f nimetatud lihtsustuse puhul esitatakse luba alati, kui lähtetolliasutus seda nõuab.

Artikkel 50

Kehtetuks tunnistamine ja muutmine

1. Loa omanik teatab pädevale asutusele kõikidest pärast loa andmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

2. Pädev asutus tunnistab loa kehtetuks või muudab seda, kui:

a) mõni loa väljaandmise tingimus oli täitmata või ei ole enam täidetud, või

b) pärast loa andmist on ilmnenud asjaolusid, mis võivad mõjutada loa kehtivust või sisu.

3. Pädev asutus võib loa kehtetuks tunnistada või seda muuta, kui loa omanik ei täida enam mõnda loast tulenevat kohustust.

4. Loa muutmise või kehtetuks tunnistamise otsust põhjendatakse. Otsusest teatatakse loa omanikule.

5. Kehtetuks tunnistamise või muutmise otsus jõustub teatavakstegemise kuupäeval. Otsuse adressaadi õigustatud huvi korral võib pädev asutus jõustumise kuupäeva erandjuhtudel edasi lükata. Otsuse jõustumise kuupäev märgitakse otsusesse.

Artikkel 51

Toimikute säilitamine pädevas asutuses

1. Pädev asutus säilitab taotlused ja neile lisatud tõendavad dokumendid ning välja antud lubade koopiad.

2. Kui taotlus jäetakse rahuldamata või luba tunnistatakse kehtetuks, säilitatakse taotlust ja vastavalt asjaoludele taotluse tagasilükkamise või kehtetuks tunnistamise otsust ning kõiki lisatud tõendavaid dokumente vähemalt kolm aastat alates selle kalendriaasta lõpust, millal taotlus jäeti rahuldamata või luba tunnistati kehtetuks.

II PEATÜKK

Üldtagatis ja tagatise esitamisest vabastamine

Artikkel 52

Tollivõla limiit

1. Printsipaal võib kasutada üldtagatist või tagatise esitamisest vabastamist tollivõla limiidi ulatuses.

2. Tollivõla limiit võrdub võlaga, mis võib tuleneda kaubast, mille printsipaal esitab ühistransiidiprotseduurile vähemalt ühe nädala pikkusel ajavahemikul.

Tagatistolliasutus määrab tollivõla limiidi kindlaks kokkuleppel asjaomase isikuga:

a) võttes arvesse teavet isiku poolt varem veetud kauba kohta ning kavandatavate ühistransiitvedude eeldatavat mahtu, mis on muu hulgas näidatud tema äri- ja raamatupidamisdokumentides, ja

b) võttes arvesse kõrgeimaid maksumäärasid, kaasa arvatud impordimaksumäärasid, mida tagatistolliasutuse riigis samasse liiki kuuluva kauba suhtes vabasse ringlusse lubamise korral kohaldatakse. Arvutamisel käsitatakse ühistransiidiprotseduuri konventsiooni alusel veetavat ühenduse kaupa ühendusevälise kaubana.

Tollimaksude ja muude maksude summa, mida printsipaal on kohustatud iga transiitveo puhul maksma, arvutatakse täpselt välja siis, kui vajalikud andmed on kättesaadavad. Vastasel juhul ning kui tegemist on kaubaga, mida ei ole nimetatud I lisas avaldatud nimekirjas, on eeldatav summa 7 000 eurot, kui pädeva asutuse käsutuses oleva teabe põhjal ei kasutata muud summat.

3. Võttes eelkõige arvesse printsipaali taotlust, vaatab tagatistolliasutus tollivõla limiidi läbi ning vajaduse korral kohandab seda.

4. Iga printsipaal peab tagama, et tollivõlg ei oleks suurem kui tollivõla limiit, võttes arvesse kõiki vedusid, mille puhul protseduur ei ole veel lõppenud.

Tolli arvutisüsteemides töödeldakse ja võidakse kontrollida tollivõla limiidi kasutamist iga transiitveo puhul.

Artikkel 53

Üldtagatise summa ja tagatise esitamisest vabastamine

1. Üldtagatise tagatissumma võrdub artiklis 52 nimetatud tollivõla limiidiga.

2. Isikud, kes tõendavad pädevale asutusele, et neil on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid ning nad täidavad lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud usaldusnorme, võivad saada loa kasutada vähendatud summaga üldtagatist või saada vabastuse tagatise esitamisest.

3. Üldtagatise tagatissummat võib vähendada:

a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi;

b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ja ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd.

4. Printsipaali võib tagatise esitamisest vabastada, kui ta tõendab, et ta on omandanud ühistransiidiprotseduuriga seoses piisavalt kogemusi, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid.

Artikkel 53a

Üldtagatise kasutamise ja tagatise esitamisest vabastamise meetodid

Üldtagatise ja tagatise esitamisest vabastamise puhul:

a) määratakse printsipaalile „Tagatise viitenumber”, mis on seotud kindlaksmääratud tollivõla limiidiga;

b) määratakse ja edastatakse printsipaalile „Tagatise viitenumbri” juurde kuuluv esialgne juurdepääsukood.

Printsipaal võib enda või oma esindajate jaoks määrata ühe või mitu juurdepääsukoodi.

Artikkel 54

Erisätted suurema riskiga seotud kaupade kohta

1. Selleks et saada luba üldtagatise esitamiseks I lisas avaldatud nimekirjas toodud kaubaliikide puhul, peab printsipaal lisaks artiklis 45 sätestatud tingimuste täitmisele tõendama, et tal on kohustuste täitmiseks piisavad rahalised vahendid, et tal on seoses ühistransiidiprotseduuriga piisavalt kogemusi ning ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd või kontrollib vedusid.

2. Nende kaupade puhul võib üldtagatise tagatissummat vähendada:

a) kuni 50 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd ja kontrollib vedusid;

b) kuni 30 %ni tollivõla limiidist, kui printsipaal tõendab, et ta teeb pädeva asutusega tihedat koostööd, kontrollib vedusid ja tal on oma kohustuste täitmiseks piisavalt rahalisi vahendeid.

3. Lõike 2 kohaldamisel võtavad riigid arvesse III lisa sätteid.

4. Eelmisi lõikeid kohaldatakse ka juhul, kui taotlus on otseselt seotud üldtagatise kasutamisega ja kui sama üldtagatise sertifikaati kasutatakse nii I lisas avaldatud nimekirjas nimetatud kui ka seal nimetamata kaubaliikide puhul.

5. Tagatise esitamisest vabastamist ei saa kohaldada ühistransiidivedude suhtes, mida tehakse I lisas avaldatud nimekirjas loetletud kaupade vedamisel.

6. Kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega võib vähendatud tagatissummaga üldtagatise kasutamise erandlikel asjaoludel erakorralise meetmena ajutiselt keelata.

7. Kui on kindlaks tehtud, et kaubaga on üldtagatise all toime pandud ulatuslik pettus, võib kooskõlas üldtagatise kasutamise lubamise ja tagatissumma vähendamise põhimõtetega üldtagatise kasutamise ajutiselt keelata.

8. Lõigete 6 ja 7 rakenduseeskirjad sätestatakse IV lisas.

Artikkel 55

Käendusdokument

1. Üldtagatise esitab käendaja.

2. Käendusdokument vastab III liite C4 lisas esitatud näidisele. Käendusdokument säilitatakse tagatistolliasutuses.

3. Artikli 17 lõike 2 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 56

Üldtagatise sertifikaadid ja tagatise esitamisest vabastamise sertifikaadid

1. Pädev asutus väljastab printsipaalile loa alusel ühe või mitu üldtagatise sertifikaati või tagatise esitamisest vabastamise sertifikaati, (edaspidi „sertifikaadid”) mis koostatakse III liite kohaselt, et printsipaalil oleks võimalik artikli 22 lõike 1 punktis b sätestatud juhtudel üldtagatise olemasolu või tagatise esitamisest vabastamist tõendada.

2. Sertifikaadi kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Tagatistolliasutus võib kõnealust tähtaega siiski üks kord kuni kahe aasta võrra pikendada.

Artikkel 57

Kehtetuks tunnistamine ja tühistamine

1. Üldtagatise kehtetuks tunnistamisel ja tühistamisel kohaldatakse artikli 19 lõiget 1 ja lõike 2 esimest lõiku mutatis mutandis.

2. Tagatistolliasutus kannab arvutisüsteemi üldtagatise kasutamise või tagatise esitamisest vabastamise loa kehtetuks tunnistamise pädeva asutuse poolt, sellise otsuse kehtetuks tunnistamise jõustumise kuupäeva, millega tagatistolliasutus on käendaja võetud kohustuse aktsepteerinud, või käendaja enda poolt kohustuse tühistamise jõustumise kuupäeva.

3. Alates kehtetuks tunnistamise või tühistamise jõustumise kuupäevast ei tohi kauba suhtes ühistransiidiprotseduuri kohaldamisel enam kasutada ühtki artikli 22 lõike 1 punkti b alusel välja antud sertifikaati ja printsipaal tagastab need viivitamata tagatistolliasutusele.

Iga riik edastab komisjonile tunnused, mille järgi on võimalik tuvastada kehtima jäänud, kuid veel tagastamata, või varastatud, kaotatud või võltsitud sertifikaatidena deklareeritud sertifikaate. Komisjon teavitab teisi riike.

III PEATÜKK

Eriliiki tõkendite kasutamine

Artikkel 58

1. Pädev asutus võib lubada printsipaalil kasutada transpordivahenditel ja pakkeüksustel eriliiki tõkendeid, kui pädev asutus on kinnitanud nende tõkendite vastavust II lisa nõuetele.

2. Printsipaal märgib transiidideklaratsiooni andmete hulka kasutatud tollitõkendite liigi, arvu ja margi.

Printsipaal paigaldab tõkendid hiljemalt kauba vabastamisel.

IV PEATÜKK

Vabastamine ettenähtud teekonna nõudest

Artikkel 59

Pädev asutus võib vabastada ettenähtud teekonna järgimise nõudest printsipaali, kes tagab, et pädevatel asutustel on alati võimalik asjaomaste kaubasaadetiste asukohta jälgida.

V PEATÜKK

Volitatud kaubasaatja staatus

Artikkel 60

Volitatud kaubasaatja

Isikule, kes soovib teha ühistransiitvedusid, esitamata transiidideklaratsioonis kirjeldatud kaupa lähtetolliasutusele või muule asutusele, võib anda volitatud kaubasaatja staatuse.

Seda lihtsustust võib kasutada ainult isik, kellel on lubatud kasutada üldtagatist või kes on tagatise esitamisest vabastatud.

Artikkel 61

Loa sisu

Loas märgitakse eelkõige:

a) lähtetolliasutus või -asutused, kes vastutavad kavandatavate ühistransiitvedude eest;

b) tähtaeg, mille jooksul pädeval asutusel on võimalik pärast volitatud kaubasaatja deklaratsiooni esitamist vajadusel teha kauba vabastamisele eelnev kontroll;

c) kasutatavad identifitseerimismeetmed. Selleks võib pädev asutus ette näha, et transpordivahenditele või pakkeüksustele tuleb paigaldada spetsiaalsed tõkendid, mille puhul pädev asutus on kinnitanud, et need vastavad II lisas sätestatud nõuetele, ja mille paigaldab volitatud kaubasaatja;

d) keelatud kaubakategooriad ja kaubaga tehtavate toimingute keeld.

Artikkel 62

Formaalsused kauba lähetamisel

Volitatud kaubasaatja esitab lähtetolliasutusele transiidideklaratsiooni. Kaupa ei või vabastada enne artikli 61 punktis b ette nähtud tähtaja lõppu.

Artikkel 63

Kohustuslikud andmed

Volitatud kaubasaatja kannab vajaduse korral arvutisüsteemi järgmised andmed:

— tollitõkendite arvu, liigi ja margi;

— vajaduse korral artikli 26 lõikes 2 ette nähtud teekonna;

— artiklis 29 ette nähtud tähtaja, mille jooksul kaup tuleb sihttolliasutuses esitada.

VI PEATÜKK

Volitatud kaubasaaja staatus

Artikkel 64

Volitatud kaubasaaja

1. Isikutele, kes soovivad oma valdustes või muus kindlaksmääratud kohas võtta vastu ühistransiidiprotseduuril olevat kaupa seda sihttolliasutusele koos transiidi saatedokumendiga esitamata, võib anda volitatud kaubasaaja staatuse.

2. Printsipaal on täitnud artikli 8 lõike 1 punktist a tulenevad kohustused ja ühistransiitvedu loetakse lõppenuks siis, kui kaubasaadetisele lisatud transiidi saatedokument koos puutumatu kaubaga on ettenähtud tähtaja jooksul antud üle volitatud kaubasaajale tema valdustes või loas kindlaksmääratud kohas, kusjuures identifitseerimismeetmeid on nõuetekohaselt järgitud.

3. Veoettevõtja nõudmisel väljastab volitatud kaubasaaja iga lõike 2 kohaselt tarnitud kaubasaadetise kohta saabumistõendi, mis on ette nähtud artikliga 38, mida kohaldatakse mutatis mutandis.

Artikkel 65

Kohustused

1. Kui kaup jõuab volitatud kaubasaaja valdustesse või loas kindlaksmääratud kohta, volitatud kaubasaaja:

a) teatab vastutavale sihttolliasutusele viivitamata kauba saabumisest, kasutades sõnumit „Saabumisteatis”, milles on andmed veo ajal toimunud vahejuhtumite kohta;

b) ootab sõnumit „Mahalaadimisluba”, enne kui ta kauba maha laadib;

c) pärast sõnumi „Mahalaadimisluba” saamist saadab sihttolliasutusele hiljemalt kolmandal päeval pärast kauba saabumist sõnumi „Mahalaadimismärkused”, mis sisaldab kõiki üksikasju kooskõlas loas kindlaksmääratud tingimustega;

d) annab sihttolliasutuse käsutusse või saadab talle vastavalt loas sätestatud meetmetele kaubaga kaasas oleva transiidi saatedokumendi koopia.

2. Sihttolliasutus kannab sõnumis „Kontrollitulemid” olevad andmed arvutisüsteemi.

Artikkel 66

Loa sisu

1. Loas märgitakse eelkõige:

a) sihttolliasutus või -asutused, kes vastutavad volitatud kaubasaaja poolt vastu võetava kauba eest;

b) aeg, mil volitatud kaubasaaja saab sihttolliasutuselt sõnumiga „Mahalaadimisluba” sõnumi „Eeldatava saabumise teade” andmed, et saaks mutatis mutandis kohaldada artikli 37 lõiget 2;

c) keelatud kaubakategooriad ja liikumised.

2. Pädev asutus täpsustab loas, kas sihttolliasutus peab võtma meetmeid enne seda, kui volitatud kaubasaaja võib saadud kaupa käsutama asuda.

VII PEATÜKK

Lihtsustatud protseduurid, mida kohaldatakse kauba vedamisel raudteel või suurtes konteinerites

1. jagu

Kauba raudteevedu käsitlevad üldsätted

Artikkel 67

Kohaldamisala

Ühistransiidiprotseduuriga seotud formaalsusi lihtsustatakse vastavalt artiklitele 68 kuni 79, 95 ja 96 kauba puhul, mida raudtee-ettevõtjad veavad CIM-saatelehe ja ekspresspakkide saatekirja (edaspidi „CIM-saateleht”) alusel.

Artikkel 68

Kasutatava dokumendi õiguslik jõud

CIM-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik jõud.

Artikkel 69

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine

Iga riigi raudtee-ettevõtja teeb oma raamatupidamisbüroo(de)s hoitavad arvestusdokumendid kontrollimise eesmärgil kõnealuse riigi pädevatele ametiasutustele kättesaadavaks.

Artikkel 70

Printsipaal

1. Kui raudtee-ettevõtja nõustub kaupa vedama CIM-saatelehe alusel, mis asendab ühistransiidideklaratsiooni, on tema nimetatud veose printsipaal.

2. Selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu tuuakse kaup konventsiooniosaliste territooriumile, on kolmanda riigi raudteel vedamiseks võetud kauba suhtes printsipaal.

Artikkel 71

Sildid

Raudtee-ettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite B11 lisas esitatud näidisele vastav piktogramm.

Need sildid kinnitatakse CIM-saatelehele ja vastavale raudteevagunile, kui see on täis laaditud, või muudel juhtudel pakendile või pakenditele.

Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on kujutatud III liite B11 lisas esitatud piktogramm.

Artikkel 72

Veolepingu muutmine

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

— vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil, või

— vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

ei tohi raudtee-ettevõtjad täita muudetud lepingut enne, kui lähtetolliasutuselt on saadud eelnev nõusolek.

Kõikidel muudel juhtudel võivad raudtee-ettevõtjad muudetud lepinguid täita. Nad teatavad muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele.

Kauba liikumine konventsiooni osaliste vahel

Artikkel 73

CIM-saatelehe kasutamine

1. CIM-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele veo puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algab ja peab lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt:

— tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel;

— vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel ja kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik.

Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga.

3. Kui kaup liigub ühendusest EFTA riiki protseduuri T1 alusel, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehe eksemplaride 1, 2 ja 3 tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”.

4. Kauba suhtes, mis liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub ühendusest EFTA riiki, kohaldatakse alates lähtejaamast kuni sihtjaamani vastavalt iga EÜ liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba CIM-saateleht, välja arvatud lõigetes 2 ja 3 osutatud juhtudel.

Kui tegemist on kahe ühenduses asuva punkti vahel liikuva kaubaga, mis läbib ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 71 kirjeldatud silti vaja kinnitada.

5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus CIM-saatelehele, et kaupa, millele see dokument viitab, veetakse protseduuri T2 alusel. Sellisel juhul märgitakse tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, lähtetolliasutuse tempel ning pädeva ametiisiku allkiri. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida.

6. CIM-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

7. Iga EFTA riik võib sätestada, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada CIM-saatelehte.

8. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul on sihttolliasutus sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuse jaama tolliasutus. Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 74

Identifitseerimismeetmed

Üldjuhul ning kui raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus transpordivahenditele või pakkeüksustele tollitõkendeid.

Artikkel 75

CIM-saatelehe eri eksemplaride kasutamine

1. Selle riigi, kelle jurisdiktsiooni alla sihttolliasutus kuulub, raudtee-ettvõtja esitab kõnealusele asutusele CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3, välja arvatud juhul, kui kaup viiakse ühenduse territooriumi ühest punktist teise ühe või mitme EFTA riigi territooriumi kaudu.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplari 2 raudtee-ettevõtjale kohe pärast selle templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3 endale.

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Artikkel 76

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse

1. Artikleid 73 ja 74 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutuseks on tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 77

Kaubavedu kolmandatest riikidest

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutuseks tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse.

Lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutuseks on sihtjaama tolliasutus. Kui aga kaup lubatakse vabasse ringlusse või suunatakse mõnele teisele tolliprotseduurile vahejaamas, on sihttolliasutuseks kõnealuse jaama eest vastutav tolliasutus.

Artiklis 75 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Artikkel 78

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutused vastavalt artikli 77 lõikes 1 ning artikli 76 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealustes lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 79

Kauba tollistaatus

Kaupa, mida veetakse artikli 77 lõike 1 või artikli 78 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus.

2. jagu

Suurtes konteinerites veetav kaup

Artikkel 80

Kohaldamisala

Ühistransiidiprotseduuri tolliformaalsusi lihtsustatakse kooskõlas artiklitega 81 kuni 96 kauba suhtes, mida raudtee-ettevõtjad veavad suurtes konteinerites saatelehtede alusel, mida käesoleva liite kohaldamisel nimetatakse TR-saatelehtedeks, kusjuures vahendajatena kasutatakse veoettevõtjaid. Kõnealused veod hõlmavad vajaduse korral ka kaubasaadetisi, mida veoettevõtjad lähetavad saatjariigi lähtejaama ning sihtriigi sihtjaamast mingil muul viisil kui raudteetranspordiga, samuti kõiki kahe nimetatud jaama vahelisi merevedusid.

Artikkel 81

Mõisted

Artiklite 80 kuni 96 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

1) „veoettevõtja” – raudtee-ettevõtjate asutatud äriühing, mille aktsiad või osad kuuluvad neile ettevõtjatele ja mille eesmärk on vedada kaupa suurte konteineritega TR-saatelehe alusel;

2) „suur konteiner” – kaubaveovahend, mis on: — püsiva konstruktsiooniga; — spetsiaalselt ehitatud kaubaveo hõlbustamiseks ühe või mitme transpordiliigiga ilma kaupa vahepeal ümber laadimata; — ehitatud nii, et seda oleks kerge kinnitada ja/või käsitseda; — ehitatud nii, et sellele on võimalik korralikult paigaldada tollitõkend, kui see on artikli 89 kohaldamise tõttu vajalik; — nii suur, et põhja pindala ei ole väiksem kui 7 m2;

3) „TR-saateleht” – dokument, mis hõlmab veolepingut, mille alusel veoettevõtja korraldab ühe või mitme suure konteineri vedu kaubasaatjalt kaubasaajale rahvusvaheliste vedude raames. TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas on järjekorranumber, mille järgi seda on võimalik identifitseerida. Kõnealune number on kaheksakohaline ja sellele eelnevad tähed „TR”. TR-saateleht koosneb järgmistest eksemplaridest vastavalt numbrite järjekorrale: nr 1 : veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 2 : sihtjaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 3A : tolli eksemplar; nr 3B : kaubasaaja eksemplar; nr 4 : veoettevõtja peakontori eksemplar; nr 5 : lähtejaama veoettevõtja kohaliku esindaja eksemplar; nr 6 : kaubasaatja eksemplar. TR-saatelehe igal eksemplaril, välja arvatud eksemplaril 3A, on parempoolses servas umbes 4 cm laiune roheline riba;

4) „suurte konteinerite loend (edaspidi „loend”)” – TR-saatelehele lisatud dokument, mis moodustab saatelehe lahutamatu osa ja hõlmab mitmest suurest konteinerist koosneva kaubasaadetise saatmist ühest lähtejaamast ühte sihtjaama, kusjuures tolliformaalsused täidetakse kõnealustes jaamades. Loendite eksemplare esitatakse sama palju kui nendega seotud TR-saatelehtede eksemplare. Loendite arv märgitakse TR-saatelehe ülemises parempoolses nurgas asuvasse loendite arvu märkimiseks mõeldud lahtrisse. Lisaks märgitakse vastava TR-saatelehe järjekorranumber iga loendi ülemisse parempoolsesse nurka.

Artikkel 82

Kasutatava dokumendi õiguslik jõud

Veoettevõtjate kasutataval TR-saatelehel on transiidideklaratsiooniga võrdne õiguslik jõud.

Artikkel 83

Raamatupidamisdokumentide kontrollimine – Esitatav teave

1. Kõikide riikide veoettevõtjad teevad oma kohaliku esindaja või kohalike esindajate kaudu pädevale asutusele kontrollimise eesmärgil kättesaadavaks oma raamatupidamisbüroo(de)s või oma kohaliku/kohalike esindaja(te) vastavates büroodes hoitavad raamatupidamisdokumendid.

2. Pädeva asutuse nõudmisel esitab/esitavad veoettevõtja või selle kohalik(ud) esindaja(d) talle kohe kõik dokumendid ja raamatupidamisandmed, mida pädev asutus peab vajalikuks, samuti teabe lõpetatud või pooleliolevate vedude kohta.

3. Kui TR-saatelehel on vastavalt artiklile 82 transiidideklaratsiooniga võrdne juriidiline jõud, teatab/teatavad veoettevõtja või tema kohalik(ud) esindaja(d):

a) sihttolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplar 1 on neile lähetatud ilma tollitemplita;

b) lähtetolliasutusele kõikidest TR-saatelehtedest, mille eksemplari 1 ei ole talle tagastatud ja mille puhul ei ole olnud võimalik kindlaks määrata, kas kõnealune saadetis on sihttolliasutusele nõuetekohaselt esitatud või eksporditud konventsiooniosaliste territooriumilt kolmandasse riiki vastavalt artiklile 93.

Artikkel 84

Printsipaal

1. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb teatavas riigis, on printsipaaliks kõnealuse riigi raudtee-ettevõtja.

2. Artiklis 80 osutatud vedude puhul, mida veoettevõtja teeb kolmandas riigis, on printsipaaliks selle riigi raudtee-ettevõtja, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse.

Artikkel 85

Tolliformaalsused muul viisil kui raudteetranspordivahenditega toimuvate vedude puhul

Kui tolliformaalsusi täidetakse sellise veo puhul lähtejaama või sihtjaamast, mis toimub muul viisil kui raudteetranspordivahenditega, hõlmab iga TR-saateleht ainult üht suurt konteinerit.

Artikkel 86

Sildid

Veoettevõtjad tagavad, et ühistransiidiprotseduuri alusel veetavaid kaubasaadetisi oleks võimalik identifitseerida siltide abil, millel on III liite B11 lisas esitatud näidisele vastav piktogramm. Kõnealused sildid lisatakse TR-saatelehele ja asjaomasele suurele konteinerile või konteineritele.

Esimeses lõigus nimetatud sildi võib asendada rohelist värvi templiga, millel on III liite B11 lisas esitatud piktogramm.

Artikkel 87

Veolepingu muutmine

Kui veolepingut muudetakse nii, et:

— vedu, mis pidi lõppema väljaspool konventsiooniosalise territooriumi, lõpeb selle konventsiooniosalise territooriumil, või

— vedu, mis pidi lõppema konventsiooniosalise territooriumil, lõpeb väljaspool selle konventsiooniosalise territooriumi,

võib veoettevõtja täita muudetud lepingut üksnes lähtetolliasutuse eelneval nõusolekul.

Kõikidel muudel juhtudel võib veoettevõtja muudetud lepinguid täita. Veoettevõtja teatab muudatusest viivitamata lähtetolliasutusele.

Kauba liikumine konventsiooni osaliste vahel

Artikkel 88

TR-saateleht ja loendid

1. TR-saateleht esitatakse lähtetolliasutusele kõikide vedude puhul, mille suhtes kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri ning mis algavad ja peavad lõppema konventsiooniosaliste territooriumil.

2. Kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt:

— tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel;

— vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel, juhul kui selle tähise märkimine on ühenduse õigusnormide järgi kohustuslik.

Tähise „T2” või „T2F” ehtsust tõendatakse lähtetolliasutuse templiga.

3. Kui kaup liigub ühendusest EFTA riiki, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt tähise „T1”, kui kaup liigub protseduuri T1 alusel.

4. Välja arvatud lõigetes 2 ja 3 nimetatud juhtudel, kohaldatakse kauba suhtes, mis liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ning kauba suhtes, mis liigub ühendusest EFTA riiki, vastavalt iga ühenduse liikmesriigi poolt kindlaks määratud eeskirjadele kogu teekonna ulatuses protseduuri T2, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada selle kauba TR-saatelehte. Kui kaubad liiguvad kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole artiklis 86 osutatud silte vaja kinnitada.

5. Kaupa, mille vedu algab EFTA riigis, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks. Kui aga kaup liigub protseduuri T2 alusel vastavalt konventsiooni artikli 2 lõike 3 punktile b, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplarile 3A, et kaupa, millele see dokument osutab, veetakse protseduuri T2 alusel. Sellisel juhul märgitakse TR-saatelehe eksemplari 3A tolli poolt täidetavasse lahtrisse selgelt vastavalt tähis „T2” või „T2F” koos lähtetolliasutuse templi ja vastutava ametniku allkirjaga. Kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel, ei ole vaja tähist „T1” dokumenti märkida.

6. Kui TR-saateleht hõlmab konteinereid, mis sisaldavad nii protseduuri T1 kui ka protseduuri T2 alusel veetavat kaupa, märgib lähtetolliasutus TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtris erineva(te) konteineri(te) viited vastavalt neis sisalduvale kaubaliigile, ning lisab kõnealustele viidetele vastavad tähised „T1” ning „T2” või „T2F”.

7. Kui lõikes 3 sätestatud juhul kasutatakse suurte konteinerite loendeid, täidetakse protseduuri T1 alusel veetavaid kaupu sisaldavate konteinerite kohta eraldi loendid ning kõnealus(t)e loendi(te) seerianumber või -numbrid kantakse TR-saatelehe eksemplaride 1, 2, 3A ja 3B tollile täitmiseks ettenähtud lahtrisse. Vastava(te) loendi(te) seerianumbri(te)le lisatakse tähis „T1”.

8. TR-saatelehe kõik eksemplarid tagastatakse asjaomasele isikule.

9. Iga EFTA riik võib ette näha, et protseduuri T1 alusel veetavat kaupa veetakse kõnealuse protseduuri alusel, ilma et lähtetolliasutusele tuleks esitada TR-saatelehte.

10. Lõigetes 2, 3 ja 5 kirjeldatud kauba puhul esitatakse TR-saateleht sihttolliasutusele, kus kauba kohta koostatakse deklaratsioon eesmärgiga lubada kaup vabasse ringlusse või suunata see mõnele teisele tolliprotseduurile.

Kauba puhul, mis liigub vastavalt lõikes 4 kirjeldatud tingimustele kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi, ei ole sihttolliasutuses tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 89

Identifitseerimismeetmed

Kauba identifitseerimine tagatakse kooskõlas konventsiooni artikliga 11. Kui aga raudtee-ettevõtjad on rakendanud identifitseerimismeetmeid, ei paigalda lähtetolliasutus suurtele konteineritele tavaliselt tollitõkendeid. Kui konteineritele paigaldatakse tollitõkend, tehakse sellekohane märge TR-saatelehe eksemplaride 3A ja 3B tollile täitmiseks ette nähtud lahtrisse.

Artikkel 90

TR-saatelehe eri eksemplaride kasutamine

1. Veoettevõtja edastab sihttolliasutusele TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3A, välja arvatud kui kaup liigub kahe ühenduses asuva punkti vahel, läbides ühe või mitme EFTA riigi territooriumi.

2. Sihttolliasutus tagastab eksemplarid 1 ja 2 veoettevõtjale pärast templiga märgistamist ja jätab eksemplari 3A endale.

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest

Artikkel 91

Kaubavedu kolmandatesse riikidesse

1. Artikli 88 lõikeid 1 kuni 9 ja artiklit 89 kohaldatakse vedude suhtes, mis algavad konventsiooniosaliste territooriumil ja peavad lõppema väljaspool seda.

2. Sihttolliasutuseks on tolliasutus, mis vastutab piirijaama eest, mille kaudu transiitkaup konventsiooniosaliste territooriumilt välja viiakse.

3. Kõnealuses sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 92

Kaubavedu kolmandatest riikidest

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab lõppema selle piires, on lähtetolliasutuseks tolliasutus, mis vastutab selle piirijaama eest, mille kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse. Kõnealuses lähtetolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

2. Sihttolliasutuseks on see tolliasutus, kus kaup esitatakse. Artiklis 90 sätestatud tolliformaalsused täidetakse sihttolliasutuses.

Artikkel 93

Kaubavedu konventsiooniosaliste territooriumi kaudu

1. Kui vedu algab väljaspool konventsiooniosaliste territooriumi ja peab seal ka lõppema, on lähte- ja sihttolliasutusteks vastavalt artikli 92 lõikes 1 ja artikli 91 lõikes 2 osutatud tolliasutused.

2. Kõnealuses lähte- ja sihttolliasutuses ei ole tarvis täita tolliformaalsusi.

Artikkel 94

Kauba tollistaatus

Kaupa, mida veetakse artikli 92 lõike 1 või artikli 93 lõike 1 alusel, loetakse protseduuri T1 alusel veetavaks, välja arvatud juhul, kui vastavalt II liite sätetele tõendatakse, et sellel kaubal on ühenduse staatus.

3. jagu

Muud sätted

Artikkel 95

Lastinimekirjad

1 Käesoleva liite artikli 22 lõiget 5 ning käesoleva liite V lisa punkti 24 kohaldatakse CIM-saatelehele ja TR-saatelehele lisatud lastinimekirjade suhtes. Kõnealuste nimekirjade arv märgitakse CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisadokumentide kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse.

Lisaks sisaldab lastinimekiri CIM-saatelehega hõlmatud vaguni numbrit või vajaduse korral kaupa sisaldava konteineri numbrit.

2. Konventsiooniosaliste territooriumilt alguse saavate vedude puhul, mis hõlmavad nii protseduuri T1 kui ka T2 alusel veetavaid kaupu, kasutatakse eraldi lastinimekirju. TR-saatelehtede alusel suurtes konteinerites veetava kauba puhul täidetakse kõnealused eraldi lastinimekirjad iga suure konteineri puhul, mis sisaldab mõlemat liiki kaupa.

Mõlemat liiki kaubaga seotud lastinimekirjade järjekorranumber märgitakse CIM-saatelehele või TR-saatelehele kauba kirjelduseks ette nähtud lahtrisse.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud asjaoludel ning artiklites 67 kuni 96 ette nähtud korra kohaldamisel moodustavad CIM-saatelehele või TR-saatelehele lisatud lastinimekirjad nende lahutamatu osa ja neil on samasugune õiguslik toime.

Lastinimekirjade originaalid märgistatakse lähtejaama templiga.

4. jagu

Tavalise protseduuride ja lihtsustatud protseduuride ulatus kombineeritud raudtee- ja maanteevedude puhul

Artikkel 96

1. Artiklite 67 kuni 95 sätted ei välista II jaotises sätestatud protseduuri kasutamist. Sellest olenemata kohaldatakse artikleid 69 ja 71 või 83 ja 86.

2. Lõikes 1 osutatud juhtudel tehakse CIM-saatelehe või TR-saatelehe täitmisel lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge kasutatava(te) transiidideklaratsiooni(de) kohta.

Märge sisaldab iga kasutatud dokumendi tüüpi, selle välja andnud asutuse nime, väljaandmise kuupäeva ja registreerimisnumbrit.

Lisaks kinnitab raudtee-ettevõtja, kes vastutab ühistransiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest, CIM-saatelehe eksemplari 2 või TR-saatelehe eksemplaride 1 ja 2 ehtsust. Kõnealune ettevõtja kinnitab dokumendi ehtsust pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel.

Kui lõikes 1 ja käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud ühistransiitvedu lõpeb EFTA riigis, võib kõnealune riik ette näha, et CIM-saatelehe eksemplar 2 või TR-saatelehe eksemplarid 1 ja 2 esitatakse ühistransiitveo käigus läbitava viimase raudteejaama eest vastutavale tolliasutusele. Kõnealune tolliasutus märgistab saatelehed templiga pärast seda, kui ta on tuvastanud, et kauba vedu toimub nimetatud transiididokumendi või -dokumentide alusel.

3. Kui ühistransiitvedu toimub TR-saatelehe alusel vastavalt artiklitele 80 kuni 94, ei kohaldata artikleid 67 kuni 79 ning artikli 96 lõikeid 1 ja 2 kõnealuse veo puhul kasutatud CIM-saatelehe suhtes. CIM-saatelehele tehakse lisade kirjeldamiseks ette nähtud lahtrisse selge märge TR-saatelehe kohta. Märge sisaldab sõnu „TR-saateleht”, millele järgneb järjekorranumber.

4. Kui raudtee võtab ühe või mitme deklaratsiooni alusel ja II jaotises sätestatud protseduuri kohaselt liikuva kauba kombineeritud raudtee- ja maanteeveo vastu raudteeterminalis ning kaup laaditakse vagunitele, võtavad raudtee-ettevõtjad vastutuse tollimaksude ja teiste maksude tasumise eest raudteeveo jooksul toimunud eeskirjade rikkumise või eiramise korral, kui puudub tagatis, mis kehtiks riigis, kus eeskirjade rikkumine või eiramine aset leidis või loetakse aset leidnuks, ning kui neid summasid ei ole printsipaalilt võimalik sisse nõuda.

Artikkel 97

Volitatud kaubasaatja ja -saaja

1. Kui CIM-saatelehe või TR-saatelehe alusel artiklite 67 kuni 96 kohaselt lähetatava kauba puhul ei ole vaja lähtetolliasutusele esitada transiidideklaratsiooni, võtab pädev asutus vajalikud meetmed tagamaks, et CIM-saatelehe eksemplaridele 1, 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplaridele 1, 2, 3A ja 3B oleks vastavalt asjaoludele märgitud tähis „T1”, „T2” või „T2F”.

2. Kui artiklite 67 kuni 96 kohaselt veetav kaup lähetatakse volitatud kaubasaajale, võib pädev asutus erandina artikli 64 lõikest 2 ning artikli 66 lõike 1 punktist a ette näha, et raudtee- või muu veoettevõtja toimetaks CIM-saatelehe eksemplarid 2 ja 3 või TR-saatelehe eksemplarid 1, 2 ja 3A otse sihttolliasutusele.

(Artiklid 98 kuni 110 jäävad vabaks)

VIII PEATÜKK

Õhutranspordi lihtsustatud protseduur

Artikkel 111

Lihtsustatud protseduur (1. tasand)

1. Lennuettevõtjal võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina kaubamanifesti, kui selle sisu vastab rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 9. lisa 3. liites esitatud näidisele (lihtsustatud protseduur – 1. tasand).

Ühistransiitvedude korral määratakse loas kindlaks manifesti vorm ning lähte- ja sihtlennujaam. Lennuettevõtja saadab iga asjaomase lennujaama pädevale asutusele loa tõestatud koopia.

2. Kui vedu hõlmab üheaegselt kaupa, mille suhtes tuleb rakendada protseduuri T1, ja kaupa, mille suhtes tuleb rakendada transiidiprotseduuri T2, loetletakse need kaubad eraldi manifestides.

3. Lennuettevõtja kinnitab manifesti kuupäeva ja allkirjaga ning märgib sellele:

— tähise „T1”, kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel;

— vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaupa veetakse protseduuri T2 alusel; ühes ja samas manifestis tohib siiski olla ainult üks neist kahest tähisest.

4. Lisaks sisaldab manifest järgmist teavet:

— kõnealust kaupa vedava lennuettevõtja nimi;

— lennunumber;

— lennu kuupäev;

— lennujaama nimi, kus laaditakse kaup peale (lähtelennujaam) ja maha (sihtlennujaam),

ja iga manifestis märgitud kaubasaadetise kohta:

— lennuveokirja number;

— pakkeüksuste arv;

— kauba tavapärane kaubanduslik kirjeldus, mis sisaldab kauba identifitseerimiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid;

— brutomass.

Grupisaadetiste puhul asendatakse nende kirjeldus vajaduse korral märkega „Segalaadung”, mida võib lühendada. Sel juhul sisaldavad manifestis märgitud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad kauba tavapärast kaubanduslikku kirjeldust, milles on kauba identifitseerimiseks vajalikud üksikasjalikud andmed.

5. Manifest esitatakse vähemalt kahes eksemplaris lähtelennujaama pädevale asutusele, kes jätab ühe eksemplari endale.

Kõnealune asutus võib nõuda, et talle esitataks kontrollimiseks kõik manifestis märgitud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad.

6. Üks manifesti eksemplar esitatakse sihtlennujaama pädevale asutusele, kes jätab selle endale.

Ka sihtlennujaama pädev asutus võib nõuda, et talle esitataks kontrollimiseks manifestid ja kõigi lennujaamas maha laaditud kaubasaadetisi käsitlevad lennuveokirjad.

7. Kord kuus edastab iga sihtlennujaama pädev asutus iga lähtelennujaama pädevatele asutustele lennuettevõtjate koostatud ja sihtlennujaama pädeva asutuse kinnitatud loendi neile eelmise kuu jooksul esitatud manifestidest.

See loend sisaldab iga manifesti kohta järgmist teavet:

— manifesti viitenumber;

— tähis, mille alusel kasutatakse manifesti transiidideklaratsioonina vastavalt lõikele 3;

— kaupa vedava lennuettevõtja nimi (võib olla lühendatud);

— lennunumber;

— lennu kuupäev.

Loas võib ka ette näha, et lennuettevõtjad peavad edastama esimeses lõigus osutatud teabe ise.

Kui seoses kõnealuses loendis nimetatud manifestidele märgitud teabega tuvastatakse eeskirjade eiramine, teatab sihtlennujaama pädev asutus sellest lähtelennujaama pädevale asutusele ja loa andnud asutusele, viidates eelkõige kõnealust kaupa hõlmavatele lennuveokirjadele.

Artikkel 112

Lihtsustatud protseduur (2. tasand)

1. Lennuettevõtjal, kes teenindab olulist arvu riikidevahelisi lende, võib lubada kasutada transiidideklaratsioonina andmesidesüsteemide abil edastatud manifesti (lihtsustatud protseduur – 2. tasand).

Erandina artikli 45 lõike 1 punktist a ei pea lennuettevõtja asukoht olema konventsiooniosalises, kui tal on seal piirkondlik kontor.

2. Loa taotluse saanud pädev asutus teatab sellest teistele riikidele, kelle territooriumil asuvad elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu ühendatud lähte- ja sihtlennujaamad.

Kui 60 päeva jooksul pärast teatamist mingeid vastuväiteid ei esitata, annab pädev asutus loa.

Luba kehtib kõikides asjaomastes riikides ja seda kohaldatakse ainult loas nimetatud lennujaamade vaheliste ühistransiitvedude suhtes.

3. Lihtsustatud protseduuri kohaldatakse järgmiselt:

a) lähtelennujaamas koostatud manifest edastatakse elektroonilise andmevahetussüsteemi kaudu sihtlennujaamale;

b) lennuettevõtja märgib manifesti: — tähise „T1”, kui kaupa veetakse protseduuri T1 alusel; — vastavalt asjaoludele tähise „T2” või „T2F”, kui kaup liigub protseduuri T2 alusel; — tähise „TD”, kui kaup on juba transiidiprotseduuril. Niisugustel juhtudel märgib lennuettevõtja vastavale lennuveokirjale tähise „TD” ja kasutatud protseduuri, transiidideklaratsiooni viitenumbri, selle väljaandmise kuupäeva ja välja andnud asutuse nime; — vastavalt asjaoludele tähise „C” (vastab tähisele „T2L”) või „F” (vastab tähisele „T2LF”), kui tegemist on ühenduse kaubaga, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri; — tähise „X” eksporditava ühenduse kauba puhul, mille suhtes ei kohaldata transiidiprotseduuri, vastavate manifestis esitatud kaubanimetuste kohta. Manifest peab sisaldama ka artikli 111 lõikes 4 sätestatud teavet;

c) ühistransiidiprotseduur loetakse lõppenuks, kui sihtlennujaama pädeva asutuse käsutusse on jõudnud andmesidesüsteemi abil edastatud manifest ja kaup on neile esitatud;

d) lähte- ja sihtlennujaama pädevate asutuste nõudmisel esitatakse neile andmesidesüsteemi abil edastatud manifesti väljatrükk;

e) lennuettevõtja raamatupidamisdokumendid sisaldavad vähemalt punktis b osutatud teavet;

f) lähtelennujaama pädev asutus teeb riskianalüüsi põhjal auditeid;

g) sihtlennujaama pädev asutus teeb riskianalüüsi põhjal auditeid ja edastab vajaduse korral lähtelennujaama pädevale asutusele kontrollimiseks elektroonilise andmevahetussüsteemi abil edastatud manifesti üksikasjad.

4. Ilma et see piiraks II jaotise VI peatüki ja IV jaotise sätete kohaldamist:

— teatab lennuettevõtja pädevatele asutustele igast eeskirjade rikkumisest ja eiramisest;

— teatab sihtlennujaama pädev asutus lähtelennujaama pädevale asutusele ja loa välja andnud asutusele esimesel võimalusel igast eeskirjade rikkumisest ja eiramisest.

IX PEATÜKK

Torutranspordi lihtsustatud protseduur

Artikkel 113

1. Kui ühistransiidiprotseduuri kasutatakse kauba torutranspordi puhul, kohandatakse selle protseduuriga seotud formaalsusi vastavalt lõigetele 2 kuni 5.

2. Torujuhtme kaudu veetavat kaupa loetakse ühistransiidiprotseduuril olevaks:

— alates selle sisenemisest ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumile, kui tegemist on kaubaga, mida tuuakse sellele territooriumile torujuhtme kaudu;

— alates selle sisenemisest torujuhtmesse, kui tegemist on kaubaga, mis juba asub ühe konventsiooniosalise tolliterritooriumil.

Vajaduse korral tõendatakse vastavalt II liite sätetele, et sellel kaubal on ühenduse staatus.

3. Lõikes 2 osutatud kaupade puhul on printsipaaliks torujuhtme käitaja, kelle asukoht on riigis, mille territooriumi kaudu kaup konventsiooniosaliste territooriumile tuuakse, või torujuhtme käitaja, kelle asukoht on riigis, kus kauba vedu algab.

4. Artikli 4 lõike 2 kohaldamisel loetakse veoettevõtjaks torujuhtme käitajat, kelle asukoht on riigis, mille territooriumil kaup torujuhtmes liigub.

5. Ilma et see piiraks lõike 8 kohaldamist, lõpeb ühistransiidiprotseduur hetkel, mil torujuhtme kaudu transporditav kaup jõuab kaubasaaja käitisesse või tema jaotusvõrku ning märgitakse tema raamatupidamisdokumentidesse.

6. Kui torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest teise transporditav kaup, mida loetakse vastavalt lõikele 2 ühistransiidiprotseduuril olevaks kaubaks, läbib oma teekonnal sellise konventsiooniosalise territooriumi, kus seda protseduuri torutranspordi suhtes ei kohaldata, peatatakse nimetatud transiidiprotseduuri kohaldamine selle territooriumi läbimise ajaks.

7. Kui kaupa transporditakse torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest, kus ei kohaldata torutranspordi suhtes ühistransiidiprotseduuri, teise konventsiooniosalisse, kus seda kohaldatakse, loetakse nimetatud protseduur alanuks hetkel, mil kaup siseneb viimatinimetatud konventsiooniosalise territooriumile.

8. Kui kaupa transporditakse torujuhtme kaudu ühest konventsiooniosalisest, kus kohaldatakse torutranspordi suhtes ühistransiidiprotseduuri, teise konventsiooniosalisse, kus seda ei kohaldata, loetakse nimetatud protseduur lõppenuks hetkel, mil kaup väljub selle konventsiooniosalise territooriumilt, kus protseduuri kohaldatakse.

9. Kauba transportimisega seotud ettevõtjad peavad arvestust ja teevad oma raamatupidamisdokumendid pädevatele asutusele kontrolli eesmärgil kättesaadavaks, kui seda peetakse käesolevas artiklis kirjeldatud ühistransiitveo raames vajalikuks.

IV JAOTIS

VÕLG JA SELLE SISSENÕUDMINE

Artikkel 114

Võla tekkimine

1. Võlg artikli 3 punkti l tähenduses tekib:

a) kui kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja või

b) kui seda ei ole toimunud, siis mõne ühistransiidiprotseduuri kasutamisest tuleneva kohustuse täitmatajätmisel või kui jäetakse täitmata mõni kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisel ette nähtud tingimus.

Tollivõlga ei teki kohustuste täitmatajätmisel, kui sellel puudub tegelik mõju protseduuri käigule, kui:

i) see ei kujuta endast katset kaupa ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt ebaseaduslikult välja viia;

ii) see ei ole seotud asjaomase isiku ilmse hooletusega;

iii) kõik kauba olukorra normaliseerimiseks vajalikud formaalsused täidetakse tagantjärele.

Konventsiooniosalised võivad määrata kindlaks olukorrad, mille suhtes võib kohaldada teist lõiku.

2. Võlg tekib:

a) hetkel, mil kaup viiakse ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt ebaseaduslikult välja, või

b) hetkel, mil kohustust, mille täitmatajätmisega kaasneb tollivõla teke, enam ei täideta, või hetkel, mil kaup suunatakse asjaomasele tolliprotseduurile, kui hiljem tehakse kindlaks, et tegelikult ei täidetud mõnda tingimust, mille täitmine on kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks.

3. Tollivõlga ei loeta tekkinuks ühistransiidiprotseduurile suunatud kauba puhul, kui asjaomane isik tõendab, et kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenev kohustuse täitmatajätmine, mida on kirjeldatud lõike 1 esimese lõigu punktis b, tuleneb sellest, et nimetatud kaup on täielikult hävinud või pöördumatult kahjustatud kauba liigi, ettenägematute asjaolude või vääramatu jõu tõttu, või on kohustus jäetud täitmata pädeva asutuse loal.

Kaup on pöördumatult kahjustatud, kui see on muutunud kasutuskõlbmatuks.

Artikkel 115

Võlgniku identifitseerimine

1. Artikli 114 lõike 1 punktis a osutatud juhul on võlgnik:

a) isik, kes viis kauba ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja;

b) isik, kes selles väljaviimises osales ja kes teadis või oleks pidanud teadma, et kaup viiakse tollijärelevalve alt välja;

c) isik, kes kõnealuse kauba omandas või seda valdas ja kes kauba omandamise või saamise ajal teadis või oleks pidanud teadma, et see on ühistransiidiprotseduuri ajal tollijärelevalve alt välja viidud;

d) printsipaal.

2. Artikli 114 lõike 1 punktis b osutatud juhul on võlgnikuks isik, kes peab olenevalt asjaoludest täitma kauba ühistransiidiprotseduurile suunamisest tulenevaid kohustusi või kauba nimetatud protseduurile suunamise eelduseks olevaid tingimusi.

3. Kui ühe võla tasumise eest vastutab mitu isikut, vastutavad nad selle eest solidaarselt.

Artikkel 116

Võla tekkekoha määramine

1. Võlg tekib:

a) kohas, kus ilmnevad võla põhjustanud asjaolud, või

b) kui seda kohta ei ole võimalik määrata, siis kohas, kus pädev asutus otsustab, et kauba olukord toob kaasa võla tekkimise, või

c) kui seda kohta ei ole võimalik punkti a ega b järgi määrata järgmiste tähtaegade jooksul: — seitse kuud alates kuupäevast, mil kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, välja arvatud kui on saadetud sissenõudmistaotlus, viimasel juhul pikendatakse seda perioodi kõige rohkem ühe kuu võrra, või — üks kuu pärast artikli 41 lõikes 5 osutatud tähtaja lõppu, kui printsipaal ei ole andnud andmeid või on need on ebapiisavad,

siis riigis, kus asub viimane riiki sisenemise tolliasutus, kes on saatnud teate „Piiriületuse teade”, või kui see pole võimalik, siis lähtetolliasutuse riigis.

2. Artikli 117 lõikes 1 osutatud pädevaks asutuseks on selle riigi asutus, kus võlg tekkis või kus seda loetakse tekkinuks vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 117

Menetlus võlgniku vastu

1. Pädev asutus algatab sissenõudmismenetluse niipea, kui tal on võimalik:

a) võlasumma välja arvutada ja

b) võlgnik kindlaks teha.

2. Võttes arvesse võla teatamise tähtaega, teatab pädev asutus võlgnikule võlasumma kooskõlas konventsiooniosalistes kehtivate tähtaegade ja eeskirjadega.

3. Võlgnik tasub tollimaksu summa, millest on kooskõlas lõikega 2 teatatud, kasutades asjaomastes konventsiooniosalistes kehtivaid meetodeid ja neis kohustuslike tähtaegade jooksul.

4. Kui artikli 116 kohaselt määratud pädev asutus (taotluse esitanud asutus) saab pärast sissenõudmismenetluse algatamist ükskõik mil viisil tõendusmaterjali seoses tollivõla põhjustanud sündmuse toimumise kohaga ning kui see koht asub teises konventsiooniosalises riigis, saadab kõnealune asutus kohe kõik vajalikud dokumendid kinnitust leidnud asjaolude kohta, sealhulgas nende dokumentide tõestatud koopiad, asutusele (taotluse saanud asutus), kes on sündmuse toimumise kohas vastutav.

Taotluse saanud asutus kinnitab teate kättesaamist ja teatab, kas ta on võla sissenõudmise eest vastutav. Kui vastust ei ole tulnud kolme kuu jooksul, jätkab taotluse esitanud asutus viivitamata oma algatatud sissenõudmismenetlust.

5. Kui taotluse saanud asutus on pädev, algatab ta pärast eelmises lõikes osutatud kolme kuu pikkuse tähtaja möödumist vajaduse korral kohe uue sissenõudmismenetluse, andes sellest viivitamata teada taotluse esitanud asutusele.

Kõik taotluse esitanud asutuse algatatud ja lõpuleviimata sissenõudmismenetlused peatatakse kohe, kui taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele oma otsusest võtta võla sissenõudmiseks asjakohased meetmed.

Niipea kui taotluse saanud asutus on esitanud tõendi kõnealuste summade tasumise kohta, maksab taotluse esitanud asutus tagasi kõik juba sisse nõutud summad või tühistab sissenõudmismenetluse.

Artikkel 118

Menetlus käendaja vastu

1. Arvestades lõike 4 sätteid, kestab käendaja vastutus senikaua, kuni võlasumma ära makstakse.

2. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, peab lähteriigi pädev asutus üheksa kuu jooksul alates kuupäevast, millal kaup oleks tulnud sihttolliasutusele esitada, käendajale teatama, et protseduuri ei ole lõpetatud.

3. Kui protseduuri ei ole lõpetatud, teatab artikli 116 kohaselt kindlaks määratud pädev asutus kolme aasta jooksul transiidideklaratsiooni aktsepteerimise kuupäevast alates käendajale, et temalt nõutakse või võidakse nõuda summa tasumist, mille eest ta kõnealuse ühistransiitveo puhul vastutab, teatades talle „Liikumise viitenumbri” ja transiidideklaratsiooni kuupäeva, lähtetolliasutuse nime, printsipaali nime ja asjaomase summa.

4. Kui lõikes 2 või 3 sätestatud teadet nimetatud tähtaja jooksul ei saadeta, vabaneb käendaja oma kohustustest.

5. Kui emb-kumb nimetatud teade on saadetud, teatatakse käendajale tollivõla tasumisest või protseduuri lõpetamisest.

Artikkel 119

Andmevahetus ja koostöö võla sissenõudmisel

Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 13a kohaldamist, abistavad riigid üksteist võlgade sissenõudmiseks pädevate asutuste määramisel vastavalt artiklile 116.

Need asutused teavitavad lähtetolliasutust ja tagatistolliasutust kõikidest tollivõlgadest, mis on tekkinud seoses lähtetolliasutuse poolt aktsepteeritud transiidideklaratsioonidega, ning meetmetest, mida on võlgniku suhtes võetud nimetatud summa sissenõudmiseks. Lisaks teavitavad nad lähtetolliasutust tollimaksude ja teiste maksude sissenõudmisest, et nimetatud asutus saaks transiitveo lõpetada.