PROTOKOLL,  
millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse  ( 1 ) ja teiselt poolt Kiribati Vabariigi vahel 
sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus  
Artikkel 1  
Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused  
1. Kiribati annab Euroopa Liidu tuunipüügilaevadele aastased 
kalapüügiload (  2 ) vastavalt kalandusalase partnerluslepingu (edas ­
pidi „leping”) artiklile 6 ning kooskõlas Vaikse ookeani lääne- ja 
keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) kaitse- ja majandamismeet ­
metega, eelkõige meetmega CMM 2008-01 kehtestatud piirides.  
2. Lepingu artikli 5 kohased kalapüügivõimalused kolmeks 
aastaks alates 16. septembrist 2012 on järgmised: 15 000 
tonni pika rändega liike, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguste konventsiooni 1. lisas, 
Kiribati majandusvööndis kala püüdmiseks 4 (neljale) seinerile ja 
6 (kuuele) õngejadaga laevale.  
3. Alates käesoleva protokolli teisest kohaldamisaastast ja 
ilma et see piiraks lepingu artikli 9 lõike 1 punkti d ning 
protokolli artikli 5 kohaldamist, võib ELi taotlusel protokolli 
artikli 1 lõike 2 kohaselt seineritele antavate kalapüügilubade 
arvu suurendada, kui kalavarud seda võimaldavad ja see on 
kooskõlas WCPFC kaitse- ja majandamismeetmetega.  
4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse käesoleva protokolli artik ­
lite 5 ja 6 kohaselt.  
Artikkel 2  
Rahaline toetus – makseviisid  
1. ELi poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal makstava 
rahalise toetuse suurus on osutatud käesoleva artikli lõikes 2.  
2. Lepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus on artikli 1 
lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul järgmine:  
a) 15 000 tonni suurusele võrdlustonnaažile vastav 
975 000 euro suurune aastane toetus juurdepääsuks Kiribati 
majandusvööndile;  
b) 350 000 euro suurune eritoetus, mis on ette nähtud Kiribati 
kalanduspoliitika raames tehtud algatuste toetuseks ja elluvii ­
miseks.  
3. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli 
artiklite 4, 5, 6 ja 8 kohaselt ning partnerluslepingu artiklite 
15 ja 14 kohaselt.  4. Mõlemad osapooled tagavad, et ELi kalapüüki Kiribati 
majandusvööndis jälgitakse hoolikalt. Kui Euroopa Liidu laevade 
püügi üldkogus Kiribati majandusvööndis ületab 15 000 tonni, 
suurendatakse käesoleva artikli lõike 2 punktis a osutatud raha ­
list toetust 250 euro võrra iga püütud lisatonni eest esimesest 
2 500 lisatonnist ning 300 euro võrra iga edaspidi püütud lisa ­
tonni eest. Kõnealustest täiendavatest kuludest maksab EL 65 
eurot iga lisatonni eest, ülejäänud osa maksavad laevaomanikud.  
5. Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b kindlaksmääratud 
maksed tehakse pärast käesoleva protokolli jõustumist esimese 
aasta eest hiljemalt 30. juunil ja järgmiste aastate eest hiljemalt 
30. juunil.  
6. Kiribati ametiasutustel on käesoleva protokolli artikli 2 
lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusots ­
tarbe suhtes täielik otsustusvabadus.  
7. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud 
rahalise toetuse osa makstakse Kiribati valitsuse arvele nr 4 
(kalanduse arengufond), mille Kiribati valitsuse nimel on avanud 
rahandusministeerium pangas, mille rekvisiidid on ANZ Bank of 
Kiribati, Ltd, Betio, Tarawa. Rahalise toetuse ülejäänud osa 
makstakse Kiribati valitsuse arvele nr 1, mille Kiribati valitsuse 
nimel on avanud rahandusministeerium pangas, mille rekvisiidid 
on ANZ Bank of Kiribati, Ltd, Betio, Tarawa.  
Artikkel 3  
Vastutustundliku kalapüügi edendamine Kiribati 
majandusvööndis  
1. Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse halda ­
misel lähtuvad Kiribati ametiasutused lepinguosaliste vastasti ­
kusel kokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest.  
2. Käesoleva protokolli jõustumisel ning hiljemalt kolme kuu 
möödudes jõustumiskuupäevast esitavad Kiribati ametiasutused 
ühiskomiteele üksikasjaliku ühe- ja mitmeaastase kava. Ühisko ­
mitee kiidab heaks kava, milles käsitletakse järgmisi nõudeid:  
a) ühe- ja mitmeaastaseid suuniseid artikli 2 lõike 2 punktis b 
osutatud rahalise toetuse konkreetse osa kasutamiseks iga- 
aastaste algatuste puhul;  
b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärke, et edendada 
säästlikku ja vastutustundlikku kalapüüki pikema aja jooksul, 
arvestades Kiribati riikliku kalanduspoliitika prioriteetide ja 
muu poliitikaga, millel on seos säästliku ja vastutustundliku 
kalapüügi edendamisega või mis seda mõjutab;ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/3  
( 1 ) Euroopa Ühendusest sai 1. detsembril 2009 Euroopa Liit.  
( 2 ) Kalapüügiluba tähendab käesoleva protokolli ja selle lisa kohast kala ­
püügilitsentsi.
c) kriteeriume ja menetlusi, mis võimaldavad hinnata aasta 
lõikes saavutatud tulemusi.  
3. Lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase valdkondliku 
kava muutmise ettepanekud ühiskomitees heaks kiitma. Kiribati 
ametiasutuste poolt nõutud kiireloomulisi muudatusi mitmeaas ­
tases valdkondlikus programmis, et edendada vastutustundlikku 
kalapüüki, võib teha väljaspool ühiskomiteed, teabevahetuse 
kaudu ELi institutsioonidega.  
4. Vajaduse korral eraldab Kiribati igal aastal artikli 2 lõike 2 
punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava toetuse 
mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu tuleb kõnealusest 
eraldisest teavitada. Kiribati teatab ELile igal aastal uuest eraldi ­
sest hiljemalt 1. märtsil.  
5. Kui iga-aastane hinnang tegevuse tulemustele sektori 
mitmeaastase tegevuskava elluviimisel seda õigustab, võib 
Euroopa Liit ühiskomitee kaudu taotleda käesoleva protokolli 
artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse ümberjao ­
tamist, et viia tegevuskava elluviimiseks tegelikult eraldatud 
rahasumma vastavusse selle tulemustega.  
6. Ühiskomitee vastutab mitmeaastase valdkondliku toetuse 
programmi rakendamise järelmeetmete eest. Vajaduse korral 
jätkavad mõlemad lepinguosalised pärast protokolli kehtivuse 
lõppemist ühiskomitee kaudu kõnealuste järelmeetmete võtmist 
senikaua, kuni artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud valdkond ­
liku toetusega seotud rahaline eritoetus on täielikult ammenda ­
tud.  
7. Artikli 2 lõike 2 punkti b kohast rahalist toetust ei tohi 
siiski maksta pärast seda, kui käesoleva protokolli kehtivuse 
lõppemisest on möödas kümme kuud.  
Artikkel 4  
Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi vallas  
1. Mõlemad lepinguosalised kohustuvad edendama Kiribati 
vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes FAO konverentsil 
vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud 
põhimõtetest ja kõnealustes vetes kalastavate eri riikide laevade 
mittediskrimineerimise põhimõttest.  
2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul tagavad 
Euroopa Liit ja Kiribati kalavarude jätkusuutliku kasutamise Kiri ­
bati majandusvööndis.  
3. Lepinguosalised kohustuvad edendama koostööd vastutus ­
tundliku kalapüügi valdkonnas alampiirkonna tasemel eelkõige 
WCPFC ja muude asjaomaste alampiirkondlike või rahvusvahe ­
liste organisatsioonide raames.  
4. Vastavalt lepingu artiklile 4, käesoleva protokolli artikli 4 
lõikele 1 ja lähtudes parimatest saadaolevatest teaduslikest 
nõuannetest võtavad lepinguosalised vajaduse korral ühiskomi ­
tees vastu meetmed seoses nende Euroopa Liidu laevade tege ­vusega, kellel on käesoleva protokolli kohaselt luba tegeleda 
kalapüügiga, et tagada Kiribati majandusvööndis kalavarude 
säästev majandamine.  
Artikkel 5  
Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel 
kokkuleppel  
1. Käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud kalapüügivõima ­
lusi võib vastastikusel kokkuleppel kohandada, tingimusel et 
WCPFC soovitustes kinnitatakse, et selline kohandamine tagab 
Kiribati kalavarude jätkusuutliku haldamise. Sellisel juhul 
suurendatakse kõnealuse protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a 
osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja  pro rata temporis  
põhimõttel.  
2. Kui kalapüügivõimalusi vähendatakse uue püügikeelu 
kehtestamise tõttu olulises osas Kiribati majandusvööndis, võib 
käesoleva protokolli kohast rahalist toetust kohandada proport ­
sionaalselt ja  pro rata temporis  põhimõttel  pärast mõlema osapoole 
vahelist konsulteerimist ühiskomitees . 
Artikkel 6  
Uued kalapüügivõimalused  
1. Kui EL näitab üles huvi saada juurdepääs uutele kalapüü ­
givõimalustele, millele ei ole osutatud käesoleva protokolli 
artiklis 1, tuleks Kiribatit sellest huvist teavitada. Selline taotlus 
juurdepääsuks uutele kalapüügivõimalustele võidakse rahuldada 
ning selle kohta võidakse sõlmida uus kokkulepe.  
2. Ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad lepinguosalised 
teineteisega ja lepivad igal konkreetsel juhul eraldi kokku Kiri ­
bati vetes toimuva uurimusliku kalapüügi asjakohased liigid, 
tingimused ja muud parameetrid.  
3. Vastastikusel kokkuleppel tegelevad lepinguosalised katse ­
püügiga vastavalt Kiribati õigusnormidele. Uurimusliku kala ­
püügi lube võib väljastada kestusega kuni kolm (3) kuud.  
4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud posi ­
tiivseid tulemusi ja on määratud kindlaks uued kaubanduslikud 
liigid, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säilitamist 
silmas pidades anda Euroopa Liidu laevadele uusi kalapüügivõi ­
malusi nende liikide püügiks, lähtudes kahe lepinguosalise vahe ­
listest konsultatsioonidest.  
Artikkel 7  
Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel  
1. Euroopa Liidu laevad tohivad Kiribati majandusvööndis 
kala püüda üksnes juhul, kui neil on Kiribati ametiasutuste 
poolt käesoleva protokolli raames välja antud kehtiv kalapüü ­
giluba.  
2. Käesolevas protokollis käsitlemata kalapüügiliikide ning 
katsepüügi jaoks annavad Euroopa Liidu laevadele lube Kiribati 
ametiasutused. Kalapüügilubade väljaandmine peab toimuma 
Kiribati õigusnormide ning vastastikuse kokkuleppe kohaselt.ET L 300/4 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
Artikkel 8  
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine  
1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktides a ja b 
osutatud rahaline toetus võidakse läbi vaadata või selle maks ­
mine võidakse peatada erakorralistel asjaoludel, välja arvatud 
loodusjõududest tingitud asjaolud, mis takistavad kalapüüki Kiri ­
bati majandusvööndis, kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste 
vahelisi nõupidamisi ühe lepinguosalise nõudel, tingimusel et EL 
on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõik maksmisele 
kuulunud toetussummad.  
2. Euroopa Liit võib täilikult või osaliselt peatada kõnealuse 
protokolli artikli 2 lõike 2 punktiga b ettenähtud eritoetuse 
maksmise, kui ühiskomitee leiab, et:  
a) saavutatud tulemused ei vasta ühiskomitee raames antud 
hinnangu alusel kavandatutele või  
b) Kiribati ei suuta eritoetust ära kasutada.  
3. Maksmise peatamiseks peab EL oma kavatsusest kirjalikult 
teatama vähemalt kaks kuud enne peatamise jõustumiskuu ­
päeva.  
4. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui 
eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete 
järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on 
pärast konsulteerimist ühel nõul, et olukord võimaldab alustada 
uuesti tavapärast kalapüüki.  
Artikkel 9  
Kalapüügiloa kohaldamise peatamine ja ennistamine  
Kiribati jätab endale õiguse peatada kõnealuse protokolli artikli 
1 lõikega 2 ettenähtud kalapüügiload, kui  
a) konkreetne laev rikub tõsiselt Kiribati õigusnorme või  
b) laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumi ­
sest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on 
hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järele ­
jäänud kehtivusajaks.  
Artikkel 10  
Protokolli kohaldamise peatamine  
1. Kui konsultatsioonid rahumeelse lahenduse leidmiseks on 
lõpetatud kokkulepet saavutamata, võidakse käesoleva protokolli 
kohaldamine peatada ühe või teise lepinguosalise algatusel järg ­
mistel juhtudel:  
a) Euroopa Liit ei maksa käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 
sätestatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 
nimetamata põhjustel või  
b) lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või 
kohaldamisega seoses erimeelsusi või  
c) üks lepinguosalistest rikub käesolevas protokollis sätestatut 
või d) üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 
sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa 
rikkumise.  
2. Käesoleva protokolli kohaldamise võib lepinguosalise alga ­
tusel peatada, kui lepinguosaliste vahelist vaidlust peetakse tõsi ­
seks ning kui lepinguosaliste peetud konsultatsioonide tulemu ­
sena ei ole saavutatud lahendust kokkuleppemenetluse teel.  
3. Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvi ­
tatud lepinguosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt 
kaks kuud enne taotletavat peatamise kuupäeva.  
4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguo ­
salised konsulteerimist, et lahendada neid lahutavad erimeel ­
sused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse 
protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse 
proportsionaalselt ja  pro rata temporis  põhimõttel ajavahemiku 
võrra, millal protokoll oli peatatud.  
Artikkel 11  
Riigi õigusnormid  
1. Euroopa Liidu laevade kalapüük Kiribati majandusvööndis 
käesoleva protokolli alusel on reguleeritud Kiribati õigusnormi ­
dega, välja arvatud juhul, kui lepinguga, käesoleva protokolli 
ning selle lisa ja liidetega on ette nähtud teisiti.  
2. Kõiki kalanduspoliitikaga seotud muudatusi või uusi 
õigusakte kohaldatakse ELi suhtes alates 60. päevast pärast 
seda, kui EL on saanud Kiribati asjakohase teatise.  
Artikkel 12  
Muutmisklausel  
Pärast käesoleva protokolli kaheaastast kohaldamist vaadatakse 
laevaomanike poolne panus läbi ning tehakse muudatusi vastas ­
tikkuse kokkuleppe kohaselt. Käesoleva protokolli kohaldamise 
kolmandat aastat loetakse üleminekuperioodiks, enne kui Kiri ­
bati ametiasutuste algatusel kehtestatakse püügipiirkonnas uued 
majandamis- ja kaitsemeetmed.  
Artikkel 13  
Protokolli kehtivus  
Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme aasta 
jooksul alates 16. septembrist 2012, juhul kui käesoleva proto ­
kolli artikli 14 kohaselt ei teatata lõpetamisest.  
Artikkel 14  
Protokolli lõpetamine  
1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva protokolli lõpetada 
erakorraliste asjaolude korral, nagu asjaomaste varude vähene ­
mine, Euroopa Liidu laevadele tagatud kalapüügivõimaluste 
väiksema kasutamise kindlakstegemine või suutmatus täita 
lepinguosaliste võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, regulee ­
rimata ja teatamata jäetud kalapüügi ennetamisega.ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/5
2. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosa ­
line teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll 
lõpetada vähemalt kuus kuud enne lõpetamise kavandatavat 
jõustumist. Eelmises lauses nimetatud teate saatmisega avatakse 
küsimuste arutamine lepinguosaliste vahel.  
3. Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud rahalist toetust 
vähendatakse protokolli lõpetamise jõustumise aasta eest 
proportsionaalselt ja  pro rata temporis  põhimõttel.  Artikkel 15  
Ajutine kohaldamine  
Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 16. septembrist 
2012.  
Artikkel 16  
Jõustumine  
Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, millal 
lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks 
vajalike menetluste lõpuleviimisest.ET L 300/6 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
LISA  
EUROOPA LIIDU LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED KIRIBATI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS  
I PEATÜKK  
KALAPÜÜGILUBADE (LITSENTSIDE) HALDAMINE  
1. JAGU  
Registreerimine  
1. Kiribati majandusvööndis kala püüdvatel Euroopa Liidu laevadel peab olema Kiribati pädevate ametiasutuste poolt välja 
antud registreerimisnumber.  
2. Registreerimistaotlused esitatakse vormil, mille on sel eesmärgil ette näinud Kiribati kalanduse eest vastutavad ameti ­
asutused vastavalt I liites esitatud näidisele.  
3. Registreerimise tingimuseks on registreeritava laeva 15 × 20 cm suuruse foto esitamine ning laeva eest 2 300 euro 
suuruse registreerimistasu, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, maksmine Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 
kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 7.  
2. JAGU  
Kalapüügiload  
1. Kiribati majandusvööndi kalapüügiloa võivad saada üksnes nõuetele vastavad laevad.  
2. Laev vastab nõuetele, kui laevaomanik ja kapten on eelnevalt täitnud kõik kohustused, mis lepingu kohaselt kaasnevad 
nende kalandustegevusega Kiribatis. Laev peab olema nõuetekohaselt kantud Vaikse ookeani saarte foorumi kalandus ­
ameti (FFA) piirkondlikku kalalaevade registrisse ning Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) 
laevaseiresüsteemi.  
Kalapüügiluba taotlevaid Euroopa Liidu laevu peab esindama Kiribatis asuv esindaja. Kalapüügiloa taotlusel tuleb ära 
märkida selle esindaja nimi, aadress ja kontaktandmed.  
Euroopa Komisjon esitab Kiribati kalandusministeeriumile taotluse iga laeva kohta, millele soovitakse käesoleva lepingu 
alusel kalapüügiluba, ning saadab taotluse koopia Kiribati eest vastutavale Euroopa Liidu delegatsioonile (edaspidi 
„delegatsioon”).  
Taotlused esitatakse Kiribati kalandusministeeriumile vormil, mis on koostatud vastavalt II liites esitatud näidisele.  
3. Kiribati ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et loataotluste esitamise käigus edastatud andmeid käsitatakse 
konfidentsiaalsena. Andmeid kasutatakse üksnes käesoleva protokolli kohaldamise raames.  
4. Iga kalapüügiloa taotlusega koos esitatakse järgmised dokumendid:  
a) makse või maksetõend kalapüügiloa kehtivusaja eest tasutud loatasu kohta;  
b) lipuriigiks oleva liikmesriigi kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva mahutavus brutoregistertonnides 
või brutotonnides;  
c) muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta;  
d) tõend, mis kinnitab nõuetekohast kandmist FFA piirkondlikku kalalaevade registrisse ning WCPFC laevaseiresüs ­
teemi;  
e) kalapüügiloa kehtivusajal olemasoleva kindlustuse tõendi ingliskeelne koopia;  
f) vaatleja tasu 2 300 eurot laeva kohta aastas.  
5. Kõik tasud (välja arvatud vaatlejatasu), millest on tehtud lubatud mahaarvamised, makstakse Kiribati valitsuse arveldus ­
arvele nr 1 kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 lõikega 7.  
Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamalõivud, teenus- ja ümberlaadimistasud.  
Kõikide laevade kalapüügiload on laevaomanikule välja antud nii elektroonilisel kujul kui ka paberkandjal ning 
elektrooniline koopia on saadetud Euroopa Komisjonile ja selle delegatsioonile 15 tööpäeva jooksul pärast seda, kui 
Kiribati kalandusministeerium on kätte saanud kõik punktis 4 osutatud dokumendid. Paberkandjal koopia kättesaa ­
misel asendab see elektroonilise koopia.ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/7
6. Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.  
7. Tõendatud vääramatu jõu korral ja Euroopa Liidu taotlusel asendatakse laeva kalapüügiluba uuega ning antakse edasi 
loa kehtivusaja lõpuni mõnele teisele samasuguste omadustega nõuetekohasele laevale täiendava loatasuta. Selleks et 
määrata võimalikud Euroopa Liidu lisamaksed vastavalt protokolli artiklile 2, võetakse Euroopa Liidu laevade püügita ­
seme arvestamisel arvesse mõlema asjaomase laeva kogupüüki.  
Esimese laeva omanik tagastab tühistatava kalapüügiloa delegatsiooni kaudu Kiribati ametiasutustele.  
Uus kalapüügiluba hakkab kehtima päeval, mil Kiribati kalandusministeerium selle välja annab, ja on kehtiv kalapüü ­
giloa ülejäänud kehtivusaja lõpuni. Delegatsiooni tuleb uuest kalapüügiloast teavitada.  
8. Kalapüügiluba peab alati olema laeva pardal, asetatuna nähtavale kohale kaptenisillal, ilma et see piiraks käesoleva lisa 
V peatüki 3. jao 1. punkti kohaldamist. Mõistliku ajavahemiku jooksul pärast kalapüügiloa väljaandmist, kuid mitte 
kauem kui 45 päeva, ning kuni kalapüügiloa originaali saamiseni loetakse kehtivaks ning järelevalve, seire ja käesoleva 
lepingu jõustamise raames piisavaks tõendiks elektroonilisel teel saadud dokumenti või mõnda muud Kiribati ameti ­
asutuste heakskiidetud dokumenti. Paberkandjal koopia kättesaamisel asendab see elektroonilise koopia.  
9. Lepinguosalised lepivad kokku, et hakkavad edendama sellise kalapüügilubade süsteemi loomist, mis põhineb üksnes 
elektroonilisel teabevahetusel ja eespool kirjeldatud dokumentidel. Lepinguosalised lepivad kokku, et paberkandjal 
kalapüügiluba asendatakse võimalikult kiiresti elektroonilise loaga ning käesoleva jao 1. punktis osutatud Kiribati 
majandusvööndis kalapüügiluba omavate laevade nimekiri viiakse elektroonilisse süsteemi.  
3. JAGU  
Kalapüügilube reguleerivad tingimused – tasud ja ettemaksed  
1. Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta. Neid võib igal aastal uuendada. Kalapüügilube uuendatakse vastavalt 
protokolliga määratud kalapüügivõimaluste kättesaadavusele.  
2. Kalapüügiloa tasu Kiribati majandusvööndis on 35 eurot tonni eest.  
3. Kalapüügiload antakse välja pärast seda, kui laevaomanikud on maksnud käesoleva protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt 
Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 järgmised standardsummad:  
a) 131 250 eurot tuunipüügiseineri kohta ja  
b) 15 000 eurot triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta.  
4. Käesoleva jao punktis 3 osutatud summale tuleks lisada eritasu kalapüügiloa eest, mida laevaomanikud maksavad 
protokolli artikli 2 lõike 7 kohaselt Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 summas 300 000 eurot tuunipüügiseineri 
kohta.  
5. Euroopa Komisjon koostab kalandusaasta eest maksmisele kuuluvate tasude lõpparvestuse aruande iga aasta 30. 
juuniks eelmisel kalendriaastal püütud koguste kohta, võttes aluseks laevaomanike esitatud püügiaruanded. Andmeid 
kinnitavad Euroopa Liidu püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (Institut de Recherche pour le 
Development (IRD), the Instituto Español de Oceanografía (IEO) või Instituto Portugues de Investigaçao Maritima 
(IPIMAR)).  
6. Euroopa Komisjoni koostatud tasude arvestuse aruanne edastatakse Kiribati kalandusministeeriumile kontrollimiseks ja 
heakskiitmiseks.  
Kiribati ametiasutused võivad esitada tasude arvestamise kohta küsimusi 30 päeva jooksul pärast aruande esitamist 
ning nõuda erimeelsuste korral ühiskomitee kokkukutsumist vastavalt lepingu artiklile 9.  
Kui 30 päeva jooksul pärast aruande väljastamist vastuväiteid ei esitata, loetakse tasude arvestus Kiribati ametiasutuste 
poolt heaks kiidetuks.  
7. Lõplik tasude arvestuse aruanne esitatakse viivitamatult Kiribati kalandusministeeriumile, delegatsioonile ja laevaoma ­
nikele.  
Laevaomanikud teevad kõik täiendavad maksed, millest on tehtud lubatud mahaarvamised, 45 päeva jooksul pärast 
kinnitatud lõpparvestuse esitamist, Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 1 kooskõlas käesoleva protokolli artikli 2 
lõikega 7.  
8. Kui lõpparvestuses esitatud summa on väiksem kui käesoleva jao 3. punktis osutatud ettemaks, ei hüvitata saadud 
vahet laevaomanikule.ET L 300/8 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
9. Juhul kui kalapüügivõimalusi vähendatakse uue püügikeelu kehtestamise tõttu, mis hõlmab olulist osa Kiribati majan ­
dusvööndist, võib laevaomanike poolset rahalist panust kohandada proportsionaalselt ja  pro rata temporis  põhimõttel  
pärast mõlema osapoole vahelist konsulteerimist ühiskomitees . 
II PEATÜKK  
KALAPÜÜGI PIIRKONNAD JA KALANDUSTEGEVUS  
1 JAGU  
Kalapüügi piirkonnad  
1. Protokolli artiklis 1 osutatud laevadel on lubatud kala püüda Kiribati majandusvööndis, välja arvatud kaardil 83005- 
FLC näidatud kaitse- või keelualadel, ning teha seda kooskõlas Kiribati õigusnormidega.  
2. Kiribati teavitab Euroopa Komisjoni kõnealustes kaitse- või keelualades tehtud muudatustest niipea, kui need vastu 
võetakse.  
3. Igasugune kalapüük on keelatud lähemal kui 12 meremiili kaugusel lähtejoonest ning 1 meremiili raadiuses ankruga 
kinnitatud peibutuspüügivahendist, mille asukoha kohta kodanik või muu isik on esitanud geograafilised koordinaadid. 
Seineritel on keelatud kala püüda lähemal kui 60 meremiili kaugusel Tarawa, Kantoni ja Kiritimati saare lähtejoontest 
ning mis tahes veealusest korallrifist, mida on kujutatud käesoleva jao punktis 1 osutatud kaardil.  
2 JAGU  
Kalandustegevus  
1. Seinerid ja õngepüügilaevad tohivad püüda üksnes protokolli artiklis 1 määratud liike. Muude kalaliikide kui protokolli 
artiklis 1 osutatud liikide juhusliku püügi korral teavitatakse Kiribati ametiasutusi sellest käesoleva lisa III peatüki 
kohaselt.  
2. Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevus peab olema vastavuses WCPFC kaitse- ja majandamismeetmete nõuetega.  
3. Põhjapüük ja korallipüük on Kiribati majandusvööndis keelatud.  
4. Euroopa Liidu laevade kalandustegevus ei tohi häirida kohalikku traditsioonilist kalapüüki ning kõik püütud kilpkon ­
nalised, mereimetajad, merelinnud ja korallriffidel elutsevad kalad tuleb vabastada viisil, mis tagab kõnealuste erinevate 
liikide isenditele võimalikud suured ellujäämisvõimalused.  
5. Euroopa Liidu laevad, nende kaptenid ja kasutajad püüavad kala viisil, mis ei häiri teiste kalalaevade kalandustegevust 
ega kahjusta nende kalapüügivahendeid.  
III PEATÜKK  
SEIRE  
1. JAGU  
Saagi registreerimise kord  
1. Laeva kapten peab kandma oma püügipäevikusse IIIA ja IIIB liidetes osutatud teabe. Saagi-/püügipäeviku andmete 
elektroonilist esitamist hakatakse üle 24 meetriste laevade puhul kohaldama alates 1. jaanuarist 2010 ja üle 12 
meetriste laevade puhul järk-järgult alates 2012. aastast. Lepinguosalised lepivad kokku edendada saagiandmete edas ­
tamiseks sellist süsteemi, mis põhineb eespool kirjeldatud teabe vahetamisel üksnes elektroonilisel teel. Lepinguosalised 
lepivad kokku edendada paberkandjal püügipäevikute võimalikult kiiret asendamist elektrooniliste püügipäevikutega.  
2. Kui teataval päeval laeval püügivahendeid vette ei lastud või kui lasti, kuid kala ei saadud, peab laeva kapten kandma 
selle teabe püügipäevikusse vastavas vormis. Nendel päevadel, mil kalapüüki ei toimu, peab laev märkima püügitege ­
vuse puudumise püügipäeviku vormi enne asjaomase päeva keskööd kohaliku aja järgi.  
3. Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise kellaaeg ja kuupäev registreeritakse vahetult pärast 
Kiribati majandusvööndisse sisenemist ja vööndist lahkumist.  
4. Muude kalaliikide kui protokolli artiklis 1 osutatud liikide juhusliku kaaspüügi korral märgivad Euroopa Liidu laevad 
püütud kalaliigid ning iga liigi osa ja koguse massi või arvuna püügipäeviku vormil täpsustatud viisil, olenemata sellest, 
kas saak jäetakse pardale või lastakse merre tagasi.  
5. Püügipäevikud tuleb täita loetavas kirjas iga päev ning laeva kapten peab need allkirjastama hiljemalt kell 23.59 iga 
päev.ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/9
2. JAGU  
Saagist teatamise kord  
1. Käesolevas lisas mõistetakse Euroopa Liidu laeva püügireisi kestuse all järgmist:  
a) kas ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel;  
b) või ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel  
c) või ajavahemik Kiribati majandusvööndisse sisenemise ja Kiribati sadamasse jõudmise vahel.  
2. Kõik Euroopa Liidu laevad, millel on luba Kiribati majandusvööndis lepingu alusel kala püüda, teavitavad Kiribati 
kalandusministeeriumit Kiribati majandusvööndis püütud saagist järgmisel viisil:  
a) kõik allkirjastatud püügipäevikud edastatakse elektrooniliselt lipuosariikide kalapüügi seirekeskuste vahendusel Kiri ­
bati kalapüügi seirekeskuste ja Euroopa Komisjonile viie päeva jooksul pärast iga lossimist või ümberlaadimist;  
b) laeva kapten saadab Kiribati kalandusministeeriumile ja Euroopa Komisjonile kord nädalas püügiaruande, milles on 
IV liite 3. punktis loetletud teave. Iganädalase asukoha aruanne ja püügiaruanne peavad asuma pardal kuni lossimise 
või ümberlaadimise lõpuni.  
3. Majandusvööndisse sisenemine ja sealt lahkumine:  
a) Euroopa Liidu laevad teavitavad Kiribati kalandusministeeriumi oma kavatsusest Kiribati majandusvööndisse sise ­
neda vähemalt 24 tundi ette ning kohe pärast sealt lahkumist. Kiribati majandusvööndisse jõudes peavad asja ­
omased laevad Kiribati kalandusministeeriumi kohe teavitama faksi või e-posti teel vastavalt IV liites esitatud 
näidisele või raadio teel;  
b) lahkumisest teatades teatavad laevad ka oma asukoha ja pardal oleva saagi koguse ja liigid vastavalt IV liites 
sätestatud näidisele. Need teated edastatakse faksi, e-kirja või raadio teel.  
4. Laevu, mis püüavad kala ilma Kiribati kalandusministeeriumit eelnevalt teavitamata, käsitatakse kalapüügiloata laeva ­
dena.  
5. Kalapüügiloa väljastamisel teatatakse laevadele Kiribati kalandusministeeriumi faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti 
aadress.  
6. Kõik Euroopa Liidu laevad esitavad viivitamata püügipäevikud ja püügiaruanded kontrollimiseks täitevametnikele ja 
teistele isikutele ja üksustele, kes on heakskiidetud isikutunnistuse kaudu selgelt identifitseeritavad kui Kiribati ameti ­
asutuste volitatud inspektorid, kes viivad läbi pardalemineku- ja inspekteerimismenetlusi.  
3. JAGU  
Laevaseiresüsteem (VMS)  
1. Kiribati majandusvööndis kala püüdes peavad kõik Euroopa Liidu laevad vastama Kiribati majandusvööndi suhtes 
kohaldatavatele FFA laevaseiresüsteemi (VMS) nõuetele. Kõik Euroopa Liidu laevad paigaldavad pardale FFA heaks ­
kiidetud mobiilseadme teabe edastamiseks ( mobile transmission unit  – MTU) ja tagavad selle alalise töökorras oleku.  
2. Laeva kapten ja kasutaja ei muuda, ei eemalda ega lase eemaldada laevale paigaldatud MTUd, välja arvatud vajaliku 
remondi- ja hooldustööde tegemiseks. Iga laeva kasutaja kannab MTU soetus-, hooldus- ja kasutuskulud ise ning teeb 
selle kasutamisel täielikult koostööd Kiribatiga (vt üksikasjad V liites).  
3. Punkt 1 ei välista lepinguosaliste võimalust kaaluda muude selliste laevaseiresüsteemide kasutamist, mis on vastavuses 
WCPFC laevaseiresüsteemiga.  
4. Kõiki Kiribati kalapüügi seirekeskusele edastatud andmeid võib kasutada ainult kontrolli eesmärgil Kiribati majandus ­
vööndis. Laevaseiresüsteemi andmeid ei tohi mis tahes vormis edastada, müüa ega pakkuda kolmandatele isikutele 
kontrolli või mis tahes muul eesmärgil väljaspool Kiribati majandusvööndit.  
5. Eelmist punkti ei kohaldata WCPFC kohustuste suhtes, mis käsitlevad koostööd avamerel WCPFC konventsioonialas.  
4. JAGU  
Lossimine  
1. Euroopa Liidu laevad, mis soovivad lossida saagi Kiribati vetes, teevad seda Kiribati määratud sadamates. Määratud 
sadamate nimekiri on esitatud VI liites.ET L 300/10 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
2. Kõnealuste laevade omanikud peavad esitama Kiribati kalandusministeeriumile ja lipuliikmesriigi kalapüügiseirekesku ­
sele vähemalt 48 tundi ette 4. osa IV liites sätestatud näidisele vastava teabe. Kui lossitakse väljaspool Kiribati 
majandusvööndi sadamat, tuleb samadel, eespool osutatud tingimustel teavitada selle sadama asukohariiki, kus lossi ­
mine toimub, samuti lipuliikmesriigi kalapüügiseirekeskust.  
3. Kiribati sadamas lossivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Kiribati inspektoritel kõnealust tegevust kont ­
rollida. Kui kontroll on lõpetatud, väljastatakse laeva kaptenile sellekohane tõend.  
5. JAGU  
Ümberlaadimine  
1. Euroopa Liidu laevad, mis soovivad kalasaagi ümber laadida Kiribati vetes, teevad seda Kiribati määratud sadamates. 
Määratud sadamate nimekiri on esitatud VI liites.  
2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Kiribati kalandusministeeriumile vähemalt 48 tundi enne ümberlaadimist 
järgmise teabe.  
3. Ümberlaadimist käsitatakse kui püügireisi lõppu. Laevad peavad seetõttu esitama Kiribati kalandusministeeriumile oma 
püügiaruanded ning teatama enda kavatsusest kalapüüki jätkata või lahkuda Kiribati majandusvööndist.  
4. Kiribati majandusvööndis kala püüdvad Euroopa Liidu laevad ei laadi oma saaki merel ümber ühelgi tingimusel.  
5. Mis tahes muu saagi ümberlaadimine, mida ei ole eespool käsitletud, on Kiribati majandusvööndis keelatud. Iga 
käesolevat sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Kiribati õigusnormides sätestatud karistusi.  
6. Kiribati sadamas ümberlaadivate Euroopa Liidu laevade kaptenid võimaldavad Kiribati volitatud ametnikel kõnealuseid 
tegevusi kontrollida. Kui kontroll on lõpetatud, väljastatakse laeva kaptenile sellekohane tõend.  
IV PEATÜKK  
VAATLEJAD  
1. Kalapüügiloa taotluse esitamisel maksavad kõik asjaomased Euroopa Liidu laevad I peatüki 2. jao punkti 4 alapunktis 
f osutatud vaatleja tasu Kiribati valitsuse arvele nr 4.  
2. Euroopa Liidu laevad, millel on lepingu alusel lubatud kala püüda Kiribati majandusvööndis, võtavad vaatlejaid 
pardale järgmistel tingimustel.  
A. Seinerite puhul  
Kiribati majandusvööndis kala püüdes peab Euroopa Liidu seineri pardal viibima kogu aeg vaatleja, kes on 
volitatud Kiribati kalandusalaste vaatlejate programmiga või WCPFC piirkondlike vaatlejate programmiga, või 
IATTC vaatleja, kes on volitatud vastastikuse mõistmise memorandumiga, mis on sõlmitud WCPFC ja IATTC 
vahel atesteeritud vaatlejate heakskiitmise kohta. Asjaomased laevaomanikud või nende esindajad teatavad võima ­
likult kiiresti Kiribati kalandusministeeriumile vaatleja nime ja millise programmi raames ta töötab.  
B. Õngejadalaevade puhul  
a) Kiribati kalandusministeerium määrab igal aastal pardal teostatava vaatlusprogrammi ulatuse, lähtudes nende 
laevade arvust, millel on lubatud Kiribati majandusvööndis kala püüda, ning nende laevade püütavate kalava ­
rude seisundist. Vastavalt sellele määrab ministeerium kindlaks nende laevade arvu või protsendi, mis peavad 
võtma pardale vaatleja. See põhineb WCPFC piirkondlike vaatlejate programmil ning vaatlemisel järgitakse 
kõnealuses programmis Kiribati majandusvööndi suhtes ettenähtut.  
b) Kiribati kalandusministeerium koostab nimekirja laevadest, mis peavad võtma pardale vaatleja, samuti nime ­
kirja määratud vaatlejatest vastavalt käesoleva punkti alapunktile 2 A. Kõnealuseid nimekirju ajakohastatakse. 
Need edastatakse Euroopa Komisjonile kohe pärast koostamist ja edaspidi nende ajakohastamisel üks kord 
kolme kuu jooksul.  
c) Asjaomane laevaomanik või tema esindaja võtab kõik vajalikud meetmed, et järgida käesoleva punkti alapunk ­
tide a ja b kohaseid Kiribati kehtestatud nõudeid ja teavitab Kiribati kalandusministeeriumit oma kavatsusest 
võtta laeva pardale määratud vaatleja hiljemalt viisteist (15) päeva enne vaatleja kavandatud laevalemineku 
kuupäeva ning teatab vaatleja nime esimesel võimalusel.  
d) Kiribati kalandusministeerium määrab kindlaks vaatlejate pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui 
nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg. Kiribati kalandusministeerium teatab vaatleja pardalviibimise kestuse 
laevaomanikele või nende esindajatele samal ajal, kui ta teatab neile asjaomase laeva pardale võetava vaatleja 
nime.ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/11
3. Asjaomased laevaomanikud teatavad käesoleva peatüki alapunkti 2 A kohaselt, millistes Kiribati sadamates ja millistel 
kuupäevadel neil on kavas vaatlejad pardale võtta; sellest teatatakse kümme päeva enne kuupäeva, millal on kavan ­
datud vaatleja pardalevõtmine püügireisi algul.  
4. Kui vaatlejad võetakse pardale välisriigi sadamas, kannab nende reisikulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on 
Kiribati vaatleja, lahkub Kiribati majandusvööndist, tuleb laevaomaniku kulul võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja 
võimalikult kiire naasmine Kiribatisse.  
5. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kuue (6) tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, 
siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.  
6. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Nad täidavad järgmisi ülesandeid:  
a) laeva püügitegevuse jälgimine;  
b) püügiga tegelevate laevade asukoha kontrollimine;  
c) bioloogiliste proovide võtmine teadusprogrammide raames;  
d) kasutatavate püügivahendite ülesmärkimine;  
e) Kiribati majandusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmete kontrollimine;  
f) kaaspüügi osakaalu kontrollimine ning tagasi heidetud turustamiskõlblike kalade, vähkide, peajalgsete ja mere ­
imetajate koguse hindamine;  
g) püügiandmete, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi koguste edastamine raadio teel või muude vahenditega 
kord nädalas.  
7. Kaptenid lubavad volitatud vaatlejad püügiluba omavate Kiribati majandusvööndis kala püüdvate laevade pardale ning 
teevad kõik võimaliku, et tagada vaatlejate kohustuste täitmise ajal nende füüsiline turvalisus ja heaolu:  
a) laeva kapten lubab laeva pardale teadusuuringuid tegevad, järelevalve ja muid ülesandeid täitvad volitatud vaatlejad 
ning abistab neid;  
b) kapten tagab vaatlejale täieliku juurdepääsu laeva pardal asuvatele vahenditele ja seadmetele, mida volitatud 
vaatleja peab oma kohustuste täitmiseks vajalikuks, ning võimaldab neid kasutada;  
c) vaatlejatel peab olema juurdepääs sillale, pardal olevale saagile ning kohtadele, mida võidakse kasutada kala 
hoidmiseks, töötlemiseks, kaalumiseks ja säilitamiseks;  
d) vaatlejad võivad võtta mõistlikul hulgal proove ning neil peab olema täielik juurdepääs laeva aruannetele, seal ­
hulgas logiraamatutele, püügipäevikutele ja dokumentatsioonile, et neid kontrollida ja kopeerida; ning  
e) vaatlejatel on lubatud koguda igasugust muud teavet, mis on seotud kalapüügiga Kiribati majandusvööndis.  
8. Pardal olles peavad vaatlejad:  
a) tegema kõik selleks, et nende pardalolek ei segaks laeva tavapärast tegevust, ning  
b) suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfident ­
siaalsust.  
9. Pardal oleval vaatlejal on:  
a) täielik juurdepääs kõigile vahenditele ja seadmetele, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks, ning õigus 
neid kasutada, sealhulgas täielik juurdepääs sillale, pardal olevale saagile ning kohtadele, mida võidakse kasutada 
kala hoidmiseks, töötlemiseks, kaalumiseks ja säilitamiseks, kusjuures ta peab järgima kõiki laeva varustuse 
käitamist ja korda käsitlevaid eeskirju;  
b) õigus täita oma ülesandeid, ilma et neid solvataks, takistataks, neile vastu hakataks, sunnitaks viivitama, ähvar ­
dataks või sekkutaks nende töösse.  
10. Vaatleja aruanne:  
a) Vaatamata sellele, kas püügiretk on käesoleva lisa III peatüki 2. jao 1. punkti kohase määratluse kohaselt lõpp ­
enud, koostab vaatleja vaatlusperioodi lõpus pärast pardalt lahkumist ja oma lähetaja küsimustele vastamist 
lõpparuande, milles kirjeldab kogu püügitegevust, sealhulgas nõuete täitmisega seotud probleeme, ning vaatleja 
lähetanud organisatsioon edastab selle laevaomanikule ja/või tema esindajatele ja koopiad delegatsioonile, et 
asjaomase laeva kaptenil oleks võimalik lisada aruandele oma märkused.ET L 300/12 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
b) Olenemata alapunktist a teeb vaatleja lähetanud organisatsioon siis, kui vaatleja on laevalt lahkunud, esialgse 
aruande ja kokkuvõtte püügitegevusest, sealhulgas nõuete täitmisega seotud probleemid, kättesaadavaks laeva 
kaptenile või omanikule või nende esindajatele, et nad saaksid lisada oma märkused.  
c) Vaatleja lähetanud organisatsioon tagab lõpparuande esitamise Euroopa Komisjonile, laeva lipuriigi pädevale 
asutusele ja laevaomanikule või tema esindajatele. Selline esitamine ei tohi aset leida hiljem kui 30 tööpäeva 
jooksul pärast vaatleja laevalt lahkumisest.  
11. Laevaomanikud kannavad vaatlejate majutuskulud laevas laevaohvitseridega samadel tingimustel.  
12. Kui laev püüab kala Kiribati majandusvööndis, maksavad vaatleja töötasu ja tasuvad sotsiaalkindlustusmaksed Kiribati 
ametiasutused.  
V PEATÜKK  
KONTROLL JA NÕUETE TÄITMISE TAGAMINE  
1. JAGU  
Laeva identifitseerimine  
1. Kalapüügi ja mereohutuse tagamiseks tuleb kõik laevad tähistada ja identifitseerida kooskõlas kalalaevade tähistamise ja 
identifitseerimise standardnõuetega, mille on heaks kiitnud Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO).  
2. Kalalaeva registreerimissadama või -piirkonna täht (tähed) ja laeva registreerimisnumber (numbrid) kantakse värviga või 
märgitakse vööri mõlemale küljele veepinnast nii kõrgele kui võimalik, nii et need on nii merelt kui ka õhust selgelt 
nähtavad, nende värv peab eristuma taustast, millele need on kantud. Laeva nimi ja registreerimissadam kantakse 
värviga nii laeva vöörile kui ka ahtrile.  
3. Kiribati ja Euroopa Liit võivad vajaduse korral nõuda rahvusvahelise raadiokutsungi (IRCS), Rahvusvahelise Mereorga ­
nisatsiooni (IMO) numbri või pardatähise tähtede ja numbrite kandmist roolikambri ülemisele osale värviga, mis 
eristub taustast, millele tähed on kantud, et need oleksid õhust selgelt nähtavad.  
a) Vastandvärvid on valge ja must ning  
b) laeva kerele värviga kantud või märgitud pardatähist (tähed ja numbrid) ei või eemaldada, kustutada ega muuta ning 
see ei tohi olla loetamatu, kaetud või varjatud.  
4. Laev, mille nimi ja raadiokutsung või kutsungitähed ei ole nõuetekohasel viisil esitatud, võidakse eskortida täiendavaks 
uurimiseks Kiribati sadamasse.  
5. Laeva kasutaja tagab rahvusvahelise kutsungi- ja avariisageduse (2 182) kHz (HF) ja/või rahvusvahelise kutsungi- ja 
avariisageduse (156,8) MHz (kanal 16, VHF-FM) pideva jälgimise, et hõlbustada teabevahetust Kiribati valitsuse kala ­
majanduse-, järelevalve- ja täitevasutustega.  
6. Laeva kasutaja tagab, et pardal on rahvusvaheliste signaalkoodide (INTERCO) värske ja ajakohastatud väljaanne, mis on 
igal ajal kättesaadav.  
2. JAGU  
Teabevahetus kiribati patrull-laevadega  
1. Heakskiidetud laevade ja Kiribati valitsuse patrull-laevade teabevahetus toimub rahvusvaheliste signaalkoodide abil 
järgmiselt:  
Rahvusvaheline signaalkood – tähendus:  
L Peatuge kohe  
SQ3 Peatuge või aeglustage käiku, soovin teie laevale tulla  
QN Manööverdage oma laev meie laeva tüürpoordiküljele  
QN1 Manööverdage oma laev meie laeva pakpoordiküljele  
TD2 Kas teie laev on kalalaev?  
C Jah  
N Ei  
QR Me ei saa teie laeva kõrvale manööverdada  
QP Me manööverdame oma laeva teie laeva kõrvaleET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/13
2. Kiribati edastab Euroopa Komisjonile kalanduskontrolliks kasutatavate patrull-laevade nimekirja. Nimekiri sisaldab kõiki 
kõnealuste laevadega seotud üksikasju, milleks on: nimi, lipp, tüüp, foto, pardatähis, rahvusvaheline raadiokutsung ja 
sidevõime.  
3. Patrull-laev, kui valitsuse kasutuses/teenistuses olev alus peab olema selgelt tähistatud ja identifitseeritav.  
3. JAGU  
Laevade nimekiri  
Euroopa Komisjon peab ajakohastatud nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli alusel välja antud kalapüü ­
giluba. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Kiribati ametiasutustele vahetult pärast koostamist 
ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.  
4. JAGU  
Kohaldatavad õigusnormid  
Laev ja selle kasutajad peavad täielikult vastama käesolevale lisale ning Kiribati õigusnormidele. Ühtlasi peavad nad 
vastama neile rahvusvahelistele lepingutele, konventsioonidele ja kalandusalastele kokkulepetele, mille osalised on nii 
Kiribati kui ka Euroopa Liit. Kui käesolevast lisast ning Kiribati õigusnormidest ei suudeta rangelt kinni pidada, võivad 
sellega kaasneda olulised trahvid ning muud tsiviil- ja kriminaalkaristused.  
5. JAGU  
Kontrollimenetlused  
1. Kiribati majandusvööndis kala püüdvate Euroopa Liidu laevade kaptenid annavad pardaletuleku loa püügitegevuse 
kontrollimise ja järelevalve eest vastutavatele Kiribati volitatud ametnikele ning hõlbustavad nende kohustuste täitmist 
mis tahes ajal, kui nad viibivad Kiribati majandusvööndis või Kiribati territoriaal- või sisevetes.  
2. Kontrollimenetluse ohutumaks muutmiseks tuleks laevale eelnevalt saata pardaleminekut käsitlev teatis, mis sisaldaks 
ka inspekteerimisaluse tunnuseid ja inspektori nime.  
3. Volitatud ametnikel on täielik juurdepääs laeva aruannetele, sealhulgas selle püügipäevikule, püügiaruannetele, doku ­
mentatsioonile ja kõigile andmete salvestamiseks kasutatavatele elektroonikaseadmetele, ning laeva kapten lubab kõne ­
alustel volitatud ametnikel teha märkmeid kõigi Kiribati ametiasutuste väljastatud lubade või muude lepingus sätestatud 
dokumentide kohta.  
4. Laeva kapten täidab kohe kõik volitatud ametnike esitatud mõistlikud juhised ning hõlbustab turvalist pardaletulekut 
ning laeva, seadmete, varustuse, aruannete, kala ja kalatoodete kontrollimist.  
5. Laeva kapten või meeskonnaliikmed ei tohi kohuseid täitvaid volitatud ametnikke solvata, häirida, takistada, ähvardada, 
keelata nende pardalepääsu, neile vastu hakata ega nende töösse sekkuda.  
6. Nimetatud ametiisikud ei jää laevale kauemaks, kui on vajalik nende kohustuste täitmiseks.  
7. Kui käesoleva peatüki sätetest ei peeta kinni, on Kiribatil õigus rikkumise toime pannud laeva kalapüügiluba vormi ­
nõuete täitmiseni peatada ning kohaldada Kiribati õigusnormides sätestatud karistusi. Sellest teavitatakse Euroopa 
Komisjoni.  
8. Kontrolli lõpetamisel väljastatakse laeva kaptenile asjakohane tõend.  
9. Kiribati tagab, et käesoleva lepinguga hõlmatud kalalaeva inspekteerimisega otseselt seotud töötajad on pädevad 
kalandusalast inspekteerimist teostama ja tunnevad asjaomast püügitegevust. Käesoleva lepinguga hõlmatud kalalaeva 
inspekteerimisel tagavad Kiribati volitatud ametnikud, et meeskonda, laeva ja lasti koheldakse täielikus vastavuses 
Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni (WCPFC) pardalemineku- ja inspekteerimismenetluses ettenähtud 
rahvusvaheliste sätetega.  
6. JAGU  
Arestimismenetlus  
1. Kalalaevade arestimine:  
a) Kiribati kalandusministeerium teavitab delegatsiooni 24 tunni jooksul Kiribati majandusvööndis kala püüdvate Euroopa 
Liidu laevade arestimisest või nende suhtes karistuste kohaldamisest;  
b) samal ajal saab delegatsioon lühiaruande arestimise põhjuste ja asjaolude kohta.  
VI PEATÜKK  
KESKKONNAVASTUTUS  
1. Euroopa Liidu laevad tunnustavad Kiribati tundlike laguunide ja atollide (mereliste) keskkonnatingimuste säilitamise 
vajadust ega lase vette aineid, mis võivad kahjustada mereressursside kvaliteeti. Euroopa Liit peab täitma Kiribati 
keskkonnaseadust.ET L 300/14 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
2. Kui punkerdamine või mõne muu sellise toote ümberpaigutamine, mis on hõlmatud ÜRO Rahvusvaheline ohtlike 
kaupade mereveo eeskirjaga (IMDG), toimub Kiribati majandusvööndis teostatava püügireisi ajal, peavad Euroopa Liidu 
laevad Kiribati ametiasutustele sellisest tegevusest teatama.  
VII PEATÜKK  
MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE  
1. Kõik lepingu alusel kala püüdvad Euroopa Liidu laevad on kohustatud meeskonnaliikmena tööle võtma vähemalt kolm 
Mikroneesia Liiduriikide meremeest. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt Kiribati meremehi.  
2. Laevaomanikud maksavad meeskonna kohta 600 eurot kuus loobumistasu, kui neil ei ole võimalik kalapüügiluba 
omavale laevale punkti 1 kohaselt tööle võtta Kiribati meeskonda. Laevaomanikud maksavad kõnealuse tasu igal aastal 
Kiribati valitsuse arveldusarvele nr 4.  
3. Laevaomanikel on võimalik vabalt valida pardale võetavad meremehed Kiribati kalandusministeeriumi esitatud nime ­
kirjast.  
4. Laevaomanik või esindaja teatab Kiribati kalandusministeeriumile asjaomase laeva pardale võetavate Kiribati mere ­
meeste nimed ning nende tööülesanded meeskonnas.  
5. Euroopa Liidu laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 
(ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste 
õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.  
6. Kiribati meremeeste töölepingud, mille koopiad antakse allkirjastajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning 
meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Kiribati kalandusministeeriumiga. 
Kõnealused lepingud hõlmavad meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustust, sealhulgas elukindlustust ning 
haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust.  
7. Kiribati meremeeste palga maksavad laevaomanikud. Palgad fikseeritakse enne kalapüügilubade väljaandmist laevaoma ­
nike või nende esindajate ja Kiribati kalandusministeeriumi vastastikusel kokkuleppel. Kiribati meremeeste palgatingi ­
mused ei tohi olla halvemad kui Kiribati laevameeskondade meremeestel ning nende palgad ei tohi mingil tingimusel 
olla ILO standarditest madalamad.  
8. Iga Euroopa Liidu laevale tööle võetud meremees peab end kavandatavale pardalemineku päevale eelneval päeval talle 
määratud laeva kaptenile esitlema. Kui meremees ei teata oma kohaleilmumisest kokkulepitud pardalemineku 
kuupäeval ja kellaajal, on laevaomanikud automaatselt vabastatud meremehe pardalevõtmise kohustusest.  
VIII PEATÜKK  
LAEVA KASUTAJA VASTUTUS  
1. Laeva kasutaja tagab, et laevad on merekõlblikus seisundis ning nende pardal on kõigi reisijate ja meeskonnaliikmete 
turvalisuse ja ellujäämise tagamiseks piisavad seadmed ja vahendid.  
2. Kiribati, selle kodanike ja elanike kaitse tagamiseks peab laeva kasutaja oma laeva asjakohaselt ja täielikult kindlustama 
rahvusvaheliselt tunnustatud ja Kiribati heakskiidetud kindlustusfirmas kõigi Kiribati majandusvööndisse kuuluvate 
piirkondade osas, sealhulgas laguunide ja atollide piirkondade, territoriaalmere, veealuste korallriffide ja majandus ­
vööndi osas, mida tõendab käesoleva lisa I peatüki 2. jao punkti 4 alapunktis e osutatud tõend kindlustuse olemasolu 
kohta.  
3. Kui Euroopa Liidu laevaga juhtub Kiribati majandusvööndis mereõnnetus või õnnetusjuhtum, mille tagajärjel reosta ­
takse keskkonda või tekitatakse kahju keskkonnale, varale või isikule, teavitavad laev ja laeva kasutaja sellest kohe 
Kiribati ametiasutusi. Kui Euroopa Liidu laev põhjustas eespool osutatud kahju, maksavad laev ja laeva kasutaja 
kahjustustest tingitud kulud.ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/15
Liited  
I. Kiribati Vabariik – kalalaeva registreerimistaotluse vorm  
II. Kalapüügiloa taotluse vorm  
III A. SPC/FFA piirkondlik seinnooda püügipäevik  
III B. SPC/FFA piirkondlik õngepüügipäevik  
IV. Aruannete üksikasjad  
V. Laevaseiresüsteemi (VMS) protokoll  
VI. Määratud sadamate nimekirjad  
VII. Kiribati kalapüügipiirkonna geograafilised koordinaadid  
VIII. Kiribati kalapüügi seirekeskuse andmedET L 300/16 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
I liide
ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/17
ET L 300/18 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/19
II liide  
Kalapüügiloa taotluse vorm
ET L 300/20 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
III A liide  
SPC /FFA PIIRKONDLIK SEINNOODA PÜÜGIPÄEVIK
ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/21
ET L 300/22 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
III B liide  
SPC/FFA PIIRKONDLIK ÕNGEPÜÜGI PÄEVIK
ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/23
ET L 300/24 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
IV liide  
ARUANNETE ÜKSIKASJAD  
ARUANDED KALANDUSOSAKONNA JUHATAJALE  
Telefon: (686) 21099 Faks: (686) 21120, e-post: flue@mfmrd.gov.ki  
1. Püügipiirkonda sisenemisest teatamine  
24 tundi enne püügipiirkonda sisenemist:  
a) teatamiskood (ZENT)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) sisenemise kuupäev (pp.kk.aa)  
e) sisenemise kellaaeg (GMT)  
f) sisenemise koht  
g) saak pardal liikide koguste kaupa:  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __(t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
nt ZENT/89TKS-PS001TN/JJAP2/11.10.89/0635Z/0230N;17610E/SK-510:YF-120:OT-10  
2. Püügipiirkonnast lahkumisest teatamine  
Kohe pärast püügipiirkonnast lahkumist:  
a) teatamiskood (ZDEP)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) lahkumiskuupäev  
e) lahkumise kellaaeg (GMT)  
f) lahkumise koht  
g) saak pardal liikide koguste kaupa:  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __ (t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
h) püügipiirkonnas püütud saak liikide koguste kaupa (sarnaselt pardalolevast saagist teatamisele)  
i) püügipäevad kokku (püügipiirkonnas tegelikult kalapüügile kulutatud päevade arv)  
näiteks ZDEP/89TKS-PS001TN/JJAP2/21.10.89/1045Z/0125S;16730E/SJ-450:YF-190:OT-4/SJ-42:BE-70:OT-1/14  
3. Iganädalane asukoha ja kalasaagi teatamine püügipiirkonnas olemise ajal  
Kalapüügipiirkonnas olemise jooksul igal teisipäeval pärast sisenemisaruannet või pärast viimast nädalaaruannet:  
a) teatamiskood (WPCR)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) teatamise kuupäev (pp.kk.aa)  
e) asukohtET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/25
f) kalasaak pärast viimast teatamist:  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __(t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
g) püügipäevade arv pärast viimast teatamist.  
näiteks WPCR/89TKS-PS001TN/JJAP2/11.12.89/0140N;16710 W/SJ-23:YF-9:OT-2.0/7  
4. Külastatud sadam, sh sisenemine ümberlaadimiseks, varude täiendamiseks, meeskonna vahetuseks või häda ­
olukorras  
Vähemalt 48 tundi enne seda, kui laev sadamasse siseneb:  
a) teatamiskood (PENT)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) teatamise kuupäev (PP:KK:AA)  
e) asukoht;  
f) sadama nimi  
g) eeldatav saabumise aeg (LST) PPKK:ttmm  
h) saak pardal liikide koguste kaupa.  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __ (t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
i) Sadamasse sisenemise põhjus  
nt PENT/89TKS-PS001TN/JJAP2/24.12.89/0130S;17010E/BETIO/26.12:1600L/SJ-562:YF-150:OT-4/ 
TRANSSHIPPING  
5. Sadamast lahkumine  
Kohe pärast sadamast lahkumist:  
a) teatamiskood (PDEP)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) teatamise kuupäev (PP-KK-AA)  
e) sadama nimi  
f) lahkumise kuupäev ja kellaaeg (LST) PP-KK:ttmm  
g) saak pardal liikide koguste kaupa:  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __ (t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
h) järgmine sihtkoht,  
nt PDEP/89TKS-PS001TN/JJAP2/30.12.89/BETIO/29.12:1600L/SJ-0.0:YF-0.0:OT-4/FISHING GROUND  
6. Suletud (keelu-) või kaitsealusesse piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine  
Vähemalt 12 tundi enne suletud (keelu-) või kaitsealusesse piirkonda sisenemist ja vahetult pärast lahkumist:  
a) teatamiskood (ENCA – sisenemine, DECA - lahkumine)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) ENCA või DECA kuupäevET L 300/26 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
e) ENCA või DECA aeg (GMT) PP-KK-AA:ttmm  
f) ENCA või DECA asukoht (kaareminuti täpsusega)  
g) kiirus ja kurss  
h) ENCA põhjus  
näiteks ENCA/89TKS-PS001TN/JJAP2/30.12.89:1645Z/0130S;17010E/7:320/SADAMASSE SISENEMINE  
7. Tankimisteade  
Vähemalt 24 tundi enne litsentseeritud tankerilt tankimist:  
a) teatamiskood (FUEL)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) teatamise kuupäev (GMT)  
e) teatamise asukoht (kaareminuti täpsusega)  
f) kütuse kogus pardal (kiloliitrid)  
g) eeldatav punkerdamise kuupäev  
h) eeldatav punkerdamise asukoht  
i) tankeri nimi,  
näiteks FUEL/89TKS-PS001TN/JJAP2/06.02.90/0130S;17010E/35/08.02.90/0131S;17030E/CHEMSION  
8. Punkerdamise aruanne  
Kohe pärast tankimist litsentsi omavalt tankerilt:  
a) teatamiskood (BUNK)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) punkerdamise alustamise kuupäev ja kellaaeg (GMT) pp.kk.aa:ttmm  
e) asukoht punkerdamise alustamisel  
f) võetud kütuse kogus kiloliitrites  
g) punkerdamise lõpu kellaaeg (GMT)  
h) asukoht punkerdamise lõpetamisel  
i) tankeri nimi,  
näiteks BUNK/89TKS-S001TN/JJAP2/08.02.90:1200Z/0131S;17030E/160/08.02.90:1800Z/0131S;17035E/ 
CRANE PHOENIX  
9. Ümberlaadimise aruanne  
Kohe pärast Kiribati heakskiidetud sadamas saagi ümberlaadimist litsentsitud transpordilaevale:  
a) teatamiskood (TSHP)  
b) registrinumber või litsentsi number  
c) kutsung või kutsungitähed  
d) mahalaadimise kuupäev (pp.kk.aa)  
e) ümberlaadimissadam  
f) ümberlaaditud saak liikide koguste kaupa:  
— VÖÖTTUUN SJ) ___ .__ (t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/27
g) külmutuslaeva nimi;  
h) kalasaagi sihtkoht,  
näiteks TSHP/89TKS-PS001TN/JJAP2/11.12.89/BETIO/SJ-450:YF-150:OT-0.0/JAPANSTAR/PAGO PAGO  
10. Lõpetamisteade  
48 tunni jooksul pärast püügireisi lõpetamist ümberlaadimisega muudes sadamates (väljaspool Kiribatit), sh tegevus ­
sadam või kodusadam:  
a) teatamiskood (COMP)  
b) laeva nimi  
c) litsentsi number  
d) kutsung või kutsungitähed  
e) mahalaadimise kuupäev (pp.kk.aa)  
f) mahalaaditud saak liikide kaupa:  
— VÖÖTTUUN (SJ)_____. __(t)  
— KULDUIM-TUUN (YF) ____ .__ (t)  
— MUUD (OT) ____ . __ (t)  
g) sadama nimi,  
näiteks COMP/89TKS-PS001TN/JJAP2/26.12.89/SJ-670:YF-65:OT-0.0/BETIOET L 300/28 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
V liide  
LAEVASEIRESÜSTEEMI PROTOKOLL  
Kiribati majandusvööndis tegutsevate Euroopa Liidu kalapüügilaevade satelliitseire suhtes kohaldatavad sätted  
1. Kõiki käesoleva lepingu alusel tegutsevaid laevu, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, jälgitakse satelliidi abil ajal, mil 
nad püüavad kala Kiribati majandusvööndis.  
Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Kiribati ametiasutused Euroopa Liidule Kiribati majandusvööndi koordinaadid 
(laius- ja pikkuskraadi).  
Kiribati ametiasutused edastavad kõnealuse teabe elektrooniliselt, väljendatuna kümnendkraadides (DD.DDD) vastavalt 
geodeetilisele süsteemile WGS-84.  
2. Lepinguosalised vahetavad aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsioonidega seotud teavet oma seire ­
keskuste vahel vastavalt käesoleva liite punktidele 5–7. Teave hõlmab järgmisi andmeid, kui need on olemas: nimed, 
telefoni-, teleksi ja faksinumbrid, samuti e-posti aadressid, mida kalapüügi seirekeskused omavahelises suhtlemises 
saavad kasutada.  
3. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 m ja usaldusvahemikus 99 %.  
4. Kui lepingu alusel kala püüdev laev, millele on Euroopa Liidu õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliidipõhine 
seiresüsteem, siseneb Kiribati majandusvööndisse, siis saadab kalapüügi seirekeskus sisenemisele järgnevad asukoha ­
teated (kuupäev, kellaaeg, laeva tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) Kiribati kalapüügi seirekes ­
kusele viivitamata ja mitte harvem kui kolmetunniste ajavahemike järel.  
Esimene asukohateade (POS) laevalt, mis on sisenenud Kiribati majandusvööndisse, identifitseeritakse sisenemisteatena 
(ENT). Kõnealused teated peavad olema tabelis 1 esitatud vormis.  
Järgnevad asukohateated Kiribati majandusvööndis asuvalt laevalt identifitseeritakse asukohateadetena (POS). Kõne ­
alused teated peavad olema tabelis 2 esitatud vormis.  
Esimene asukohateade (POS), mis saadetakse laevalt pärast Kiribati kalapüügipiirkonnast lahkumist, identifitseeritakse 
väljumisteatena (EXI). Kõnealused teated peavad olema tabelis 3 esitatud vormis.  
5. Käesoleva liite punktis 4 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt kõnealuses punktis sätestatud vormingus, ilma 
lisaprotokollita. Need edastatakse peaaegu reaalajas tabelites 1, 2 ja 3 ettenähtud sisuga.  
6. Kui mobiilside seireseadmes (kalalaeva pardale paigaldatud MTU) tekib tehniline rike või see lakkab töötamast, 
edastab laeva kapten käesoleva liite punktis 4 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul muul viisil lipuliikmesriigi 
kalapüügi seirekeskusele ja Kiribati kalapüügi seirekeskusele. Kirjeldatud asjaolude korral tuleb üldine asukohateade 
saata iga 8 tunni tagant. Selline üldine asukohateade sisaldab laeva asukohaandmeid, mille laeva kapten on käesoleva 
liite punktis 4 esitatud tingimustel kolmetunnise intervalliga registreerinud.  
Rikkis seade parandatakse või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Pärast kõnealust tähtaega peab asjaomane 
laev Kiribati majandusvööndist lahkuma.  
7. Lipuriikide kalapüügi seirekeskused jälgivad oma laevade liikumist Kiribati vetes. Kui laevu ei ole võimalik nõuete ­
kohaselt jälgida, teavitatakse sellest teadasaamise korral viivitamata Kiribati kalapüügi seirekeskust ning toimitakse 
vastavalt käesoleva liite punktile 6.  
8. Kui Kiribati seirekeskus leiab, et lipuriik ei edasta käesoleva liite punktis 4 märgitud teavet, teavitab ta sellest 
viivitamata Euroopa Komisjoni.  
9. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud seireandmeid tuleb kasutada üksnes sellise kontrolli ja 
järelevalve puhul, mida Kiribati ametiasutused teostavad käesoleva lepingu alusel kala püüdvate Euroopa Liidu laevade 
üle. Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.  
10. MTU riist- ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha võltsimist ega olla 
käsitsi seadistatavad.  
Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Keelatud on 
MTUd lõhkuda, kahjustada, muuta see töökõlbmatuks või tekitada häireid selle töös.  
Laevakaptenid tagavad, et:  
— MTU edastatud andmeid ei muudeta;ET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/29
— MTU seadmega ühendatud antenni või antennide side ei ole mitte mingil juhul takistatud ega häiritud;  
— MTU seadme elektritoidet ei katkestata ning  
— MTU seadet ei eemaldata laevast.  
11. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu 
lepingu artikliga 9 ettenähtud ühiskomitees.  
12. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted läbi vaatama.  
VMS-TEADETE EDASTAMINE KIRIBATILE  
ASUKOHATEADE  
Tabel 1 – SISENEMISteade  
Andmeelement  Välja-kood  Kohustuslik (M)/ 
Vabatahtlik (O)  Märkused  
Teate algus  SR  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust  
Adressaat  AD  M  Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO 
kood  
Saatja  FR  M  Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO 
kood  
Teate number  RN  O  Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel 
aastal  
Teate kuupäev  RD  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev  
Teate kellaaeg  RT  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg  
Teate liik  TM  M  Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT”  
Laeva nimi  NA  O  Laeva nimi  
Pardatähis  XR  O  Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number  
Raadiokutsung:  RC  M  Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokut ­
sung  
Kapteni nimi  MA  M  Laeva kapteni nimi  
Laevastikuregistri 
sisenumber  IR M  Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu 
number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb 
number  
Laiuskraad  LT  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 
(WGS-84)  
Pikkuskraad  LG  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht 
± 999.999 (WGS-84)  
Kiirus  SP  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; Laeva kiirus 
kümnendiksõlmedes  
Kurss  CO  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° 
skaalal  
Kuupäev  DA  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)  
Kellaaeg  TI  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kellaaeg (TTMM)  
Teate lõpp  ER  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppuET L 300/30 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
Tabel 2 – ASUKOHAteade  
Andmeelement  Välja-Kood  Kohustuslik (M)/ 
vabatahtlik (O)  Märkused  
Teate algus  SR  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust  
Adressaat  AD  M  Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO 
kood  
Saatja  FR  M  Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO 
kood  
Teate number  RN  O  Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel 
aastal  
Teate kuupäev  RD  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev  
Teate kellaaeg  RT  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg  
Teate liik  TM  M  Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS” (  1 ) 
Laeva nimi  NA  O  Laeva nimi  
Pardatähis  XR  O  Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number  
Raadiokutsung:  RC  M  Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokut ­
sung  
Kapteni nimi  MA  M  Laeva kapteni nimi  
Laevastikuregistri 
sisenumber  IR M  Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu 
number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb 
number  
Laiuskraad  LT  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99.999 
(WGS-84)  
Pikkuskraad  LG  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoht 
± 999.999 (WGS-84)  
Tegevus  AC  O (  2 ) Geograafilise asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib 
väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi  
Kiirus  SP  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; Laeva kiirus 
kümnendiksõlmedes  
Kurss  CO  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; laeva suund 360° 
skaalal  
Kuupäev  DA  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)  
Kellaaeg  TI  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kellaaeg (TTMM)  
Teate lõpp  ER  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu  
( 1 ) Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate liik „MAN”. 
( 2 ) Kohaldatakse ainult siis, kui laev edastab POS-teateid väiksema sagedusega.  
Tabel 3 – VÄLJUMISteade  
Andmeelement  Välja-kood  Kohustuslik (M)/ 
Vabatahtlik (O)  Märkused  
Teate algus  SR  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate algust  
Adressaat  AD  M  Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi kolmetäheline ISO 
koodET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/31
Andmeelement  Välja-kood  Kohustuslik (M)/ 
Vabatahtlik (O)  Märkused  
Saatja  FR  M  Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi kolmetäheline ISO 
kood  
Teate number  RN  O  Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel 
aastal  
Teate kuupäev  RD  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev  
Teate kellaaeg  RT  O  Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg  
Teate liik  TM  M  Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI”  
Laeva nimi  NA  O  Laeva nimi  
Pardatähis  XR  O  Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number  
Raadiokutsung:  RC  M  Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokut ­
sung  
Kapteni nimi  MA  M  Laeva kapteni nimi  
Laevastikuregistri 
sisenumber  IR M  Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu 
number: lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb 
number  
Kuupäev  DA  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)  
Kellaaeg  TI  M  Geograafilise asukohaga seotud andmed; asukoha registree ­
rimise UTC kellaaeg (TTMM)  
Teate lõpp  ER  M  Süsteemiga seotud andmed; märgib teate lõppu  
4) Vormingu üksikasjad  
Andmeedastuse struktuur on järgmine:  
— topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust,  
— topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,  
— üks kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeid,  
— andmepaare eraldab tühik,  
— tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.  
— Märgistik: ISO 8859.1ET L 300/32 Euroopa Liidu Teataja 30.10.2012
VI liide  
MÄÄRATUD SADAMATE NIMEKIRI  
Määratud sadamad on:  
— Tarawa  
— Kiritimati  
VII liide  
KIRIBATI KALAPÜÜGIPIIRKONNA GEOGRAAFILISED KOORDINAADID  
Kiribati ametiasutused edastavad ELile Kiribati majandusvööndi geograafilised koordinaadid (kaart 83005-FLC) hiljemalt 
30. päeval pärast käesoleva protokolli jõustumist.  
VIII liide  
KIRIBATI KALAPÜÜGI SEIREKESKUSE ANDMED  
Seire- ja kontrollikeskuse nimi: Fisheries Licensing and Enforcement Unit  
Laevaseiresüsteemi (VMS) telefon: 00686 21099  
VMSi e-post: fleu@mfmrd.gov.kiET 30.10.2012 Euroopa Liidu Teataja L 300/33