Protokoll,

millega muudetakse 29. juuli 1960. aasta konventsiooni kolmandate isikute vastutuse kohta tuumaenergia valdkonnas, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga

Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Hollandi Kuningriigi, Itaalia Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Norra Kuningriigi, Portugali Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Sloveenia vabariigi, Soome Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Taani Kuningriigi ja Türgi Vabariigi VALITSUSED,

ARVESTADES, et on soovitav muuta Euroopa Majanduskoostöö Organisatsiooni, praeguse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni raames 29. juulil 1960. aastal Pariisis sõlmitud konventsiooni, mis käsitleb kolmandate isikute vastutust tuumaenergia valdkonnas ja mida on muudetud 28. jaanuaril 1964. aastal Pariisis allkirjastatud lisaprotokolliga ja 16. novembril 1982. aastal Pariisis allkirjastatud protokolliga,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

I. 29. juuli 1960. aasta konventsiooni kolmandate isikute vastutuse kohta tuumaenergia valdkonnas, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga, muudetakse järgmiselt:

A. Artikli 1 lõike a punktid i ja ii asendatakse järgmisega:

"i) Tuumaintsident – mis tahes sündmus või ühest allikast tingitud sündmuste ahel, mis põhjustab tuumakahjustusi;

ii) tuumarajatis – reaktorid, välja arvatud transpordivahendite osaks olevad reaktorid; tuumamaterjale valmistavad või töötlevad tehased; tuumakütuste isotoope eraldavad tehased; kiirgusena esineva tuumakütuse ümbertöötlemise tehased; tuumamaterjale ladustavad tehased, välja arvatud tehased, mis on ette nähtud ainult kõnealuste materjalide ajutiseks ladustamiseks transpordi ajal; tuumamaterjalide kahjutustamise tehased; mis tahes sellised reaktorid, tehased ja rajatised, mis on kasutuselt kõrvaldamisel, ning vastavalt organisatsiooni tuumaenergia juhtkomitee (edaspidi "juhtkomitee") otsusele muud rajatised, milles on tuumakütust või radioaktiivseid tooteid või jäätmeid. Osalisriik võib määrata, et sama käitaja kahte või enamat ühel territooriumil asuvat tuumarajatist, nagu ka mis tahes muid samal territooriumil asuvaid ruume, milles säilitatakse tuumakütuseid või radioaktiivseid tooteid või jäätmeid, käsitletakse ühe tuumarajatisena."

B. Artikli 1 lõigule a lisatakse järgmised neli uut punkti vii, viii, ix ja x:

"vii) tuumakahjustus –

1. inimohvrid või tervisekahjustused;

2. vara hävimine või kahjustumine;

ning järgmised kahjud pädeva kohtu poolt kohaldatavates õigusnormides määratud ulatuses,

3. punktides 1 või 2 nimetatud kahjudest tekkiv majanduslik kahju niivõrd, kuivõrd see ei sisaldu kõnealustes punktides käsitletavas kahjus, kui majanduslikku kahju kannatanud isikul on õigus esitada sellise kahju hüvitamiseks nõudeid;

4. kahjustatud keskkonna taastamismeetmete kulud, välja arvatud juhul, kui kahjustused on väheolulised, eeldusel, et meetmed on tegelikult võetud või neid kavatsetakse võtta ning et vastavad kulud ei sisaldu eespool punktis 2 nimetatud kahjudes;

5. sissetuleku kaotus, mis tuleneb keskkonna kasutamisega seotud otsesest majanduslikust huvist ja on põhjustatud keskkonna tunduvast kahjustumisest, niivõrd kui kõnealune kahju ei sisaldu eespool punktis 2 nimetatud kahjus;

6. ennetusmeetmete kulud ja sellistest meetmetest põhjustatud täiendav kahju;

eespool alapunktides 1–5 nimetatud juhtudel kehtib see niivõrd, kui nimetatud kahju on põhjustatud tuumarajatises asuva kiirgusallika, tuumakütuse või radioaktiivsete toodete või jäätmete ioniseerivast kiirgusest või kõnealusest rajatisest pärinevate või sellesse rajatisse transporditavate tuumamaterjalide ioniseerivast kiirgusest, mis on tingitud kas kõnealuse aine radioaktiivsetest omadustest ning nendega koos esinevast aine mürgisusega või plahvatusohtlikkusega seonduvatest omadustest või muudest ohtlikest omadustest;

viii) taastamismeetmed – mõistlikud meetmed, mille on heaks kiitnud selle riigi pädevad asutused, kus meetmeid võetakse, ja mille eesmärgiks on parandada või taastada keskkonna kahjustatud või hävinenud osi või, kui see on otstarbekohane, asendada keskkonna kõnealused osad samaväärsetega. Riigi õigusaktid, kus tuumakahjustus esineb, määravad, kellel on õigus kõnealuseid meetmeid võtta;

ix) ennetusmeetmed – mõistlikud meetmed, mis on heaks kiidetud selle riigi pädevate asutuste poolt, kus meetmeid võetakse, ja mille eesmärgiks on pärast tuumakahjustust või sellist sündmust, mis põhjustab tõsist ja otsest tuumakahjustuse ohtu, vältida või minimeerida lõike a punkti vii alapunktides 1–5 nimetatud kahju;

x) mõistlikud meetmed – meetmed, mida pädev kohus loeb tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel asjakohaseks, arvestades kõiki asjaolusid nagu

1. tekkinud tuumakahjustuse olemus ja ulatus või ennetusmeetmete rakendamise korral sellise kahjustuse ohu olemus ja ulatus;

2. meetmete tõenäoline tulemuslikkus siis, kui neid rakendatakse; ja

3. asjakohane teaduslik ja tehniline kompetentsus;"

C. Artikkel 2. asendatakse järgmisega:

"a) Käesolevat konventsiooni kohaldatakse tuumakahjustustele, mis esinevad alljärgnevalt nimetatud riikide territooriumil või nende riikide rahvusvahelise õiguse kohaselt kehtestatud meretsoonides või nendes riikides registreeritud laeval või õhusõidukis, v.a käesoleva konventsiooniga mitteühinenud riigi territooriumil, mida ei nimetata käesoleva lõike punktides ii–iv:

i) osalisriik;

ii) käesoleva konventsiooniga mitteühinenud riik, kes on tuumakahjustuse esinemise ajal tsiviilvastutust tuumakahjustuste korral käsitleva 21. mai 1963. aasta Viini konventsiooni osalisriik ning samuti ühinenud kõnealuse konventsiooni muudatustega, mis kehtivad asjaomase osalisriigi suhtes; ning Viini ja Pariisi konventsioonide kohaldamist käsitleva 21. septembri 1988. aasta ühisprotokolli osalisriik, tingimusel, et see Pariisi konventsiooni osalisriik, kelle territooriumil vastutava ettevõtja rajatis asetseb, on samuti kõnealuse ühisprotokolli osalisriik;

iii) käesoleva konventsiooniga mitteühinenud riik, kelle territooriumil või rahvusvahelise õiguse alusel kehtestatud meretsoonides tuumakahjustuse esinemise ajal ei asu tuumarajatisi; või

iv) muu käesoleva konventsiooniga mitteühinenud riik, kus tuumakahjustuse esinemise ajal kehtivad tuumavastutust käsitlevad õigusaktid, mis võimaldavad samaväärseid vastastikuseid hüvitisi ning mis põhinevad samasugustel põhimõtetel kui käesolev konventsioon, sealhulgas tuumarajatise käitaja süülisusest sõltumatu vastutus, tuumarajatise käitaja ainuvastutus või sama mõjuga säte, pädeva kohtu erandlik kohtualluvus, kõigi tuumaintsidendi ohvrite võrdne kohtlemine, kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine, hüvitiste, intresside ja kulude tasuta ülekanne.

b) Käesoleva artikli sätted ei takista osalisriiki, kelle territooriumil vastutava ettevõtja tuumarajatis paikneb, kehtestamast oma õigusaktidega sätteid käesoleva konventsiooni ulatuslikumaks kohaldamiseks."

D. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

"a) Tuumarajatise käitaja vastutab käesoleva konventsiooni kohaselt tuumakahjustuse eest, välja arvatud juhul, kui:

i) tegemist on tuumarajatise enda või kõnealuse rajatise territooriumil paikneva muu olemasoleva või ehitatava tuumarajatisega kahjustusega;

ii) tegemist on eespool nimetatud rajatise territooriumil paikneva vara kahjustusega, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks koos mis tahes selliste rajatistega,

kui on võimalik tõendada, et kahjustus on tekkinud kõnealuses tuumarajatises esinenud tuumaintsidendist või kahjustusega on seotud kõnealusest rajatisest pärit tuumamaterjalid, kui artikli 4 sätetest ei tulene teisiti.

b) Kui tuumakahjustus on põhjustatud nii tuumaintsidendist kui mingist muust sündmusest, loetakse seda osa kahjustusest, mida ei ole selgelt võimalik eristada tuumaintsidendi poolt põhjustatud kahjustusest, tuumaintsidendi poolt põhjustatud tuumakahjustuseks. Kui tuumakahjustus on põhjustatud nii tuumaintsidendist kui ioniseerivast kiirgusest, millele käesolevat konventsiooni ei kohaldata, ei piira käesoleva konventsiooni sätted ioniseeriva kiirgusega seotud isikute vastutust ega avalda sellele muul viisil mõju."

E. artikli 4 lõiked c ja d nimetatakse ümber vastavalt lõigeteks d ja e ning lisatakse järgmine uus lõige c:

"c) Vastutus võib käesoleva artikli lõike a punktide i ja ii ning lõike b punktide i ja ii kohaselt üle minna mõne teise tuumarajatise käitajale ainult juhul, kui kõnealusel käitajal on transporditavate tuumamaterjalidega seoses otsesed majanduslikud huvid."

F. artikli 5 lõiked b ja d asendatakse järgmisega:

"b) Kui tuumakahjustus on põhjustatud tuumarajatises asetleidnud tuumaintsidendist, mis on seotud ainult tuumamaterjalidega, mida on kõnealuses tuumarajatises ainult transportimise ajal ajutiselt ladustatud, ei ole tuumarajatise käitaja tuumakahjustuste eest siiski vastutav, kui tuumakahjustuse eest vastutab artikli 4 kohaselt mõni teine tuumarajatise käitaja.

d) kui käesoleva konventsiooni kohaselt vastutavad tuumakahjustuse eest mitu tuumarajatise käitajat, vastutavad kõnealused käitajad solidaarselt, tingimusel et vastutus tuleneb tuumakahjustusest, mis on põhjustatud transporditavate tuumamaterjalidega seotud tuumaintsidendist kas ühes ja samas transpordivahendis või transportimisega seotud ajutisest ladustamisest ühes ja samas tuumarajatises, kusjuures kõnealuste tuumarajatiste käitajate maksimaalne koguvastutus võrdub tuumarajatise ühe käitaja vastava maksimaalse vastutuse määraga artikli 7 kohaselt. Ühe käitaja vastutus tuumaintsidendi eest ei saa mitte mingil juhul olla suurem kui tema vastutus artikli 7 kohaselt.";

G. artikli 6 lõiked c ja e asendatakse järgmisega:

"c) i) Käesoleva konventsiooni sätted ei mõjuta:

1. isiku vastutust sellisest tuumaintsidendist põhjustatud tuumakahjustuse eest, mille eest tuumarajatise käitaja käesoleva konventsiooni kohaselt ei ole vastutav vastavalt artikli 3 lõikele a või artiklile 9, ja mis tuleneb kahju tekitamiseks asjaomase isiku poolt tahtlikult toimepandud teost või tegematajätmisest;

2. transpordivahendi osaks oleva reaktori kasutamiseks asjakohast luba omava isiku vastutust tuumaintsidendi poolt põhjustatud tuumakahjustuse eest, kui käitaja ei vastuta sellise kahju eest artikli 4 lõike a punkti iii või lõike b punkti iii alusel.

ii) Käitaja ei vastuta käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse mittekuuluva tuumaintsidendi põhjustatud tuumakahjustuse eest."

"e) Kui tuumarajatise käitaja tõendab, et tuumakahjustus on osaliselt või täielikult põhjustatud kas kahjukannatanu jämedast hooletusest või kahjukannatanu poolt kahju tekitamise eesmärgil toimepandud teost või tegematajätmisest, võib pädev kohus vabastada käitaja osaliselt või tervikuna kahju hüvitamisest kahjukannatanud isikule, kui vastava riigi õigusaktid seda ette näevad.";

H. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

"a) Iga osalisriik sätestab oma õigusaktides, et tuumarajatise käitaja vastutus mis tahes tuumaintsidendi põhjustatud tuumakahjustuse eest on vähemalt 700 miljonit eurot.

b) Olenemata käesoleva artikli lõike a ja artikli 21 lõike c sätetest võib iga osalisriik:

i) arvestades tuumarajatise olemust ja sellest tuleneva tuumaintsidendi tõenäolisi tagajärgi, kehtestada kõnealusele tuumarajatisele madalama vastutuse määra, tingimusel, et see ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 70 miljonit eurot; ja

ii) arvestades tuumamaterjalide olemust ja nendest tuleneva tuumaintsidendi tõenäolisi tagajärgi, kehtestada kõnealuste tuumamaterjalide transportimisele madalama vastutuse määra, tingimusel, et see ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 80 miljonit eurot.

c) Hüvitis, mida makstakse tuumaintsidendi ajal kõnealuseid tuumamaterjale sisaldanud transpordivahendile põhjustatud tuumakahjustuse eest, ei tohi vähendada tuumarajatise käitaja vastutust muude tuumakahjustuste eest allapoole 80 miljonit eurot või allapoole sellist suuremat vastutuse määra, mis on sätestatud osalisriigi õigusaktidega.

d) Osalisriigi territooriumil olevate tuumarajatiste käitajate vastutuse määra, mis on kehtestatud käesoleva artikli lõigete a või b või artikli 21 lõike c alusel, samuti käesoleva artikli lõike c kohaste osalisriigi õigusaktide sätteid kohaldatakse kõnealuste käitajate vastutusele sõltumata sellest, kus tuumaintsident aset leiab.

e) Osalisriik võib läbi tema territooriumi toimuva tuumamaterjalide transpordile kehtestada tingimuse, et asjaomase välismaise käitaja vastutuse maksimaalset määra suurendatakse, kui kõnealune osalisriik on seisukohal, et vastutuse määr ei ole piisav tuumaintsidendi ohu katmiseks transportimise ajal, tingimusel et niimoodi tõstetud vastutuse määr ei ületa asjaomase osalisriigi enda territooriumil paiknevate tuumarajatiste käitajate vastutuse maksimaalset määra.

f) Käesoleva artikli lõike e sätteid ei kohaldata:

i) meretranspordile, kui laevadel on rahvusvahelise õiguse kohaselt õigus hädaolukorras siseneda osalisriigi sadamasse või õigus rahumeelseks läbisõiduks tema territoriaalmerest; või

ii) õhutranspordile, kui õhusõidukitel on lepingu või rahvusvahelise õiguse kohaselt õigus lennata üle sellise osalisriigi territooriumi või seal maanduda.

g) Juhul, kui konventsiooni artikli 2 lõike a punkti iv kohaldatakse konventsiooniga mitteühinenud riigi suhtes, võib osalisriik tuumakahjustuse suhtes kehtestada vastutuse määra, mis on madalam kui käesoleva artikli või artikli 21 lõike c kohaselt kehtestatud vastutuse minimaalne määr, kui selline mitteühinenud riik ei võimalda vastastikkuse põhimõttel samaväärseid eeliseid.

h) Kohtu poolt määratud intresse ja kuluhüvitisi käesoleval konventsioonil põhinevate kahjuhüvitise hagimenetluste mõttes ei loeta hüvitisteks käesoleva konventsiooni mõttes, vaid tuumarajatise käitaja peab need maksma lisaks sellele summale, mida ta peab maksma käesoleva artikli kohaselt.

i) Käesolevas artiklis nimetatud summad võib konverteerida vastava riigi valuutaks ja ümardada täissummani.

j) Iga osalisriik tagab, et kahjukannatanud võivad realiseerida oma õiguse hüvitisele ilma, et nad peaksid selleks algatama eraldi kohtumenetlusi sõltuvalt hüvitisteks makstavate summade päritolust.";

I. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

"a) Õigus saada hüvitist käesoleva konventsiooni alusel aegub või kustub, kui hagimenetlust ei algatata

i) inimohvrite ja tervisekahjustuse korral 30 aasta jooksul pärast tuumaintsidendi toimumist;

ii) muu tuumakahjustuse korral 10 aasta jooksul pärast tuumaintsidendi toimumist.

b) Siseriiklikes õigusaktides võib siiski kehtestada käesoleva artikli lõike a punktis i või punktis ii määratud minimaalsest perioodist pikema tähtaja, kui osalisriik, kelle territooriumil vastutava tuumarajatise käitaja rajatis asub, on võtnud meetmeid kõnealuse käitaja vastutuse katmiseks hagide korral, mis on algatatud pärast käesoleva artikli lõike a punktile i või punktile ii vastava aegumistähtaja möödumist, pikema aegumisperioodi jooksul.

c) Käesoleva artikli lõike b kohaselt kehtestatud pikema aegumistähtaja jooksul algatatud kahjuhüvitise hagimenetlus ei tohi siiski mitte mingil viisil mõjutada käesoleva konventsiooni alusel hüvitise saamise õigust isikutel, kes on algatanud hagimenetluse tuumarajatise käitaja suhtes

i) tervisekahjustuse või surmajuhtumi korral 30 aasta jooksul;

ii) kõigi muude tuumakahjustuste korral 10 aasta jooksul.

d) Siseriiklikes õigusnormides võib kehtestada käesolevale konventsioonile vastavale kahjuhüvitisele vähemalt kolme aasta pikkuse aegumistähtaja, alates päevast, kui tuumakahjustuses kannatanud isik sai teada või oleks pidanud saama teada nii tuumakahjustusest kui selle eest vastutavast käitajast, tingimusel, et ei ületata käesoleva artikli lõigetes a ja b määratud aegumistähtaegu.

e) Kui kohaldada tuleb artikli 13 lõike f punkti ii sätteid, ei aegu ega kustu õigus saada kahjuhüvitist, kui käesoleva artikli lõigetes a, b ja d sätestatud ajavahemiku jooksul

i) on hagi esitatud mõnda sellisesse kohtusse, mille hulgast vahekohus võib valida pädeva kohtu, enne, kui artiklis 17 osutatud vahekohus on pädeva kohtu määranud. Kui vahekohus nimetab pädevaks kohtuks mõne muu kohtu kui selle, kuhu hagi on esitatud, võib vahekohus määrata tähtaja, milleks hagimenetlus tuleb esitada määratud pädevale kohtule; või

ii) asjaomasele osalisriigile on tehtud taotlus lasta vahekohtul artikli 13 lõike f punkti ii kohaselt määrata pädev kohus ja pärast kõnealust määramist on hagi esitatud vahekohtu kehtestatud tähtaja jooksul.

f) Kui siseriiklikes õigusnormides ei määrata teisiti, on isikul, kellel on tuumaintsidendi tõttu tekkinud tuumakahjustus ja kes on esitanud hüvitise saamiseks hagi käesolevas artiklis sätestatud tähtaja jooksul, õigus muuta oma nõuet, kui tuumakahjustus on enne kõnealuse perioodi lõppemist süvenenud, tingimusel et pädev kohus ei ole küsimust veel lõplikult otsustanud.";

J. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

"Tuumarajatise käitaja ei vastuta tuumaintsidendi poolt põhjustatud tuumakahjustuse eest, kui tuumaintsident on otseselt tingitud relvakonfliktist, sõjategevusest, kodusõjast või ülestõusust."

K. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

"a) Tuumarajatise käitaja on käesoleva konventsiooniga kehtestatud vastutuse kandmiseks kohustatud võtma ja säilitama artikli 7 lõigetega a või b või artikli 21 lõikega c määratud summas kehtivana kindlustust või muud rahalist tagatist, mis oma tüübilt ja tähtaegadelt vastab pädeva ametiasutuse kehtestatud nõuetele.

b) Kui tuumarajatise käitaja vastutuse määra ei ole piiratud, kehtestab osalisriik, kelle territooriumil vastutava käitaja tuumarajatis asub, vastutava käitaja rahalisele tagatisele piirmäära eeldusel, et nii kehtestatud piirmäär ei ole väiksem kui artikli 7 lõigetes a või b nimetatud määr.

c) Osalisriik, kelle territooriumil vastutava käitaja tuumarajatis asub, tagab tuumarajatise vastutava käitaja suhtes algatatud hagimenetlusele vastava summa tasumise selles ulatuses, mis ei ole kaetud kindlustusega või rahaliste tagatistega, eraldades selleks piisavad rahalised vahendid, mille suurus vastab vähemalt artikli 7 lõikes a või artikli 21 lõikes c nimetatud määrale.

d) Kindlustusandja või muu rahalise tagatise andja ei tohi peatada ega katkestada käesoleva artikli lõigetes a või b ettenähtud kindlustust või muud rahalist tagatist, teatamata pädevale riigiasutusele kirjalikult vähemalt kaks kuud ette või, juhul kui selline kindlustus või muu rahaline tagatis on seotud tuumamaterjalide transpordiga, kõnealuse transportimise ajal.

e) Kindlustuse, edasikindlustuse või muu rahalise tagatise alusel makstavaid summasid ei tohi kasutada muul otstarbel kui tuumaintsidendi tõttu tekkinud tuumakahjustuse hüvitamiseks.";

L. Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

"Käesoleva konventsiooni alusel makstavad hüvitised, kindlustus- ja edasikindlustuspreemiad, artikli 10 alusel kindlustuse, edasikindlustuse või muu rahalise tagatisena makstavad summad ning artikli 7 lõikes h nimetatud intressid ja kulud on vabalt ülekantavad osalisriikide valuutatsoonide vahel.";

M. Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

"a) Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, on ainult selle osalisriigi kohtutel, kelle territooriumil tuumaintsident aset leidis, pädevus käsitleda artiklite 3 ja 4 ning artikli 6 lõike a alusel esitatud hagisid.

b) Kui tuumaintsident leiab aset osalisriigi majandusvööndis või kui osalisriigile ei ole majandusvööndit kehtestatud, sellisel territooriumil, mille piirid ei ületaks majandusvööndi piire, kui sellised piirid oleksid kehtestatud, on ainult kõnealuse osalisriigi kohtud pädevad käsitlema kõnealustest tuumakahjustustest tulenevate kahjuhüvitiste hagisid tingimusel, et asjaomane osalisriik on organisatsiooni peasekretärile kõnealuse territooriumi piirid teada andnud enne tuumaintsidendi toimumist. Käesoleva lõike sätteid ei tohi tõlgendada nii, nagu võimaldaksid need kasutada pädevust või piiritleda meretsoone rahvusvahelise mereõiguse vastaselt.

c) Kui tuumaintsident leiab aset väljapool osalisriikide territooriumi või territooriumil, mille kohta ei ole esitatud käesoleva artikli lõikele b vastavat teatist, või tuumaintsidendi toimumise kohta ei ole võimalik kindlalt määrata, on kahjuhüvitise hagisid pädevad käsitlema selle osalisriigi kohtud, kelle territooriumil paikneb vastutava käitaja tuumarajatis.

d) Kui tuumaintsident leiab aset territooriumil, mille kohta kehtivad artikli 17 lõikes d kirjeldatud asjaolud, on pädevad need kohtud, mille artiklis 17 osutatud vahekohus on kõnealuse osalisriigi taotlusel määranud kohtuteks, mille asukohariik on kõige tihedamalt tuumaintsidendiga seotud ning keda intsidendi tagajärjed kõige rohkem mõjutavad.

e) Käesolevale artiklile vastav pädevuse kasutamine või lõikele b vastavalt esitatud teade territooriumi piiride kohta ei loo õigusi, kohustusi ega pretsedente kõrvuti või vastaskallastel paiknevate riikide meretsoonide piiride kehtestamise suhtes.

f) Kui käesoleva artikli lõigete a, b või c kohaselt oleksid pädevad mitme osalisriigi kohtud, on pädevateks kohtuteks:

i) juhul, kui tuumaintsident on toimunud osaliselt väljaspool kõigi osalisriikide territooriume ja osaliselt ainult ühe osalisriigi territooriumil, viimati nimetatud riigi kohtud; ja

ii) muudel juhtudel kohtud, mida on artiklis 17 nimetatud vahekohus asjaomase osalisriigi taotlusel määranud pädevateks kohtuteks, mille asukohariik on tuumaintsidendiga kõige tihedamalt seotud ning keda intsidendi tagajärjed kõige rohkem mõjutavad.

g) Osalisriik, kelle kohtutel on pädevus, tagab, et tuumakahjustuste hüvitise hagemisel

i) võib mis tahes riik esitada hagi selliste isikute eest, kes on saanud kahju tuumakahjustuse tõttu ja kes on kõnealuse riigi kodanikud, või kelle alaline asu- või elukoht on kõnealuse riigi territooriumil ja kes on andnud selleks nõusoleku; ja

ii) võib iga isik esitada hagi oma käesoleval konventsioonil põhinevate õiguste kaitseks, mis on tekkinud regressi või loovutamise tulemusena.

h) Osalisriik, kelle kohtud omavad käesolevale konventsioonile vastavat pädevust, tagab, et ainult ühel selle riigi kohtul on pädevus võtta vastu otsuseid ühest tuumaintsidendist põhjustatud tuumakahjustuste kahjuhüvitiste hagimenetluste kohta ning kõnealune kohus määratakse kõnealuse osalisriigi siseriiklike õigusnormide kriteeriumide alusel.

i) Pädeva kohtu poolt käesoleva artikli kohaselt kohtuprotsessi tulemusena või tagaselja langetatud otsused, mis on pööratud täitmisele kõnealuse kohtu poolt kohaldatava seaduse alusel, pööratakse täitmisele ka mis tahes muu osalisriigi territooriumil niipea, kui asjaomases osalisriigis nõutavad formaalsused on täidetud. Asi ei kuulu arutamisele edaspidistes kohtumenetlustes. Eespool esitatud sätteid ei kohaldata esialgsete otsuste suhtes.

j) Kui kahjuhüvitise hagimenetlus algatatakse osalisriigi suhtes käesoleva konventsiooni alusel, ei või kõnealune osalisriik apelleerida õiguslikule puutumatusele pädevas kohtus vastavalt käesolevale artiklile, välja arvatud täitmisele pööramise meetmete suhtes."

N. Artikli 14 lõige b asendatakse järgmisega:

"b) Siseriiklik õigus või siseriiklikud õigusaktid – selle riigi siseriiklik õigus või siseriiklikud õigusaktid, mille kohus omab käesoleva konventsiooni kohaselt pädevust tuumaintsidentidest tulenevate hagide suhtes, välja arvatud selliste hagidega seotud kollisiooninormid. Kõnealust õigust või õigusnorme kohaldatakse kõigile nendele nii sisulistele kui protseduurilistele küsimustele, mida käesoleva konventsiooniga spetsiaalselt ei reguleerita.";

O. Artikli 15 lõige b asendatakse järgmisega:

"b) Kui tuumakahjustuste eest makstav hüvitis ületab artikli 7 lõikes a nimetatud 700 miljoni euro suurust summat, võib kõnealust meedet rakendada mis tahes vormis, sealjuures ka käesoleva konventsiooni sätetest erinevatel tingimustel.";

P. artikli 16 järele lisatakse uus artikkel 16a järgmiselt:

Käesolev konventsioon ei mõjuta osalisriigi rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaseid õigusi ja kohustusi.";

Q. Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

"a) Kui kahe või enama osalisriigi vahel tekib vaidlus käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise küsimuses, lahendavad vaidluspooled vaidluse läbirääkimiste teel või mõnel muul rahumeelsel meetodil.

b) Kui lõikes a nimetatud vaidlus ei ole lahendatud kuue kuu möödudes päevast, millal üks vaidluspooltest on teatanud vaidlusküsimuse olemasolust, kohtuvad osalisriigid selleks, et aidata pooltel leida rahumeelne lahendus.

c) Kui vaidlust ei ole lahendatud kolme kuu möödudes lõikes b nimetatud kohtumisest, saadetakse vaidlusküsimus mis tahes osapoole taotlusel lahendamiseks Euroopa tuumaenergia vahekohtusse, mis on asutatud 20. detsembri 1957. aasta konventsiooniga ohutusjärelevalve sisseseadmise kohta tuumaenergia valdkonnas.

d) Meretsoonide piiride määramisega seotud vaidlused ei kuulu käesoleva konventsiooni kohaldamisalasse."

R. Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

"a) Käesoleva konventsiooni ühe või mitme sätte suhtes võib teha reservatsioone enne konventsiooni ratifitseerimist, vastuvõtmist, heakskiitmist või sellega liitumist; või enne artikli 23 kohase teatise esitamist selles nimetaud territooriumi või territooriumide suhtes, ning reservatsioonid on vastuvõetavad ainult juhul, kui allakirjutanud riigid on reservatsioonide tingimused selgesõnaliselt heaks kiitnud.

b) Kõnealust heakskiitu ei nõuta selliselt allakirjutanud riigilt, kes ise ei ole käesolevat konventsiooni ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud 12 kuu jooksul alates päevast, kui organisatsiooni peasekretär on talle sellisest reservatsioonist artikli 24 kohaselt teatanud.

c) Käesoleva artikli kohaselt heakskiidetud reservatsiooni võib igal ajal tühistada, teatades sellest organisatsiooni peasekretärile.";

S. Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

"a) Käesolev konventsioon kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule organisatsiooni peasekretärile.

b) Käesolev konventsioon jõustub, kui vähemalt viis allakirjutanut on hoiule andnud oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja. Iga allakirjutanud riigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab konventsiooni vastu või kiidab selle heaks hiljem, jõustub konventsioon siis, kui ta annab hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja."

T. Artikkel 20 asendatakse järgmisega:

"Käesoleva konventsiooni muudatused võetakse vastu kõigi osalisriikide vastastikusel kokkuleppel. Muudatused jõustuvad, kui kaks kolmandikku osalisriikidest on need ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud. Iga osalisriigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab muudatused vastu või kiidab need heaks hiljem, jõustuvad muudatused sellise ratifitseerimise, vastuvõtmise või heakskiitmise kuupäeval.";

U. artiklile 21 lisatakse uus lõige c järgmiselt:

"c) Olenemata käesoleva konventsiooni artikli 7 lõikest a võib valitsus, kes ei ole käesolevale konventsioonile alla kirjutanud ja kes ühineb konventsiooniga pärast 1. jaanuari 1999, oma õigusnormidele tuginedes määrata, et tuumarajatise käitaja vastutust ühest tuumaintsidendist põhjustatud tuumakahjustuse eest võib piirata maksimaalselt viieks aastaks alates käesoleva konventsiooni muutmise protokolli … (kuupäev) vastuvõtmise päevast üleminekumäärani, mis ei tohi kõnealuse ajavahemiku jooksul juhtuva tuumaintsidendi jaoks olla alla 350 miljoni euro.";

V. Konventsiooni artikli 22 lõige c nimetatakse ümber lõikeks d ja artiklile lisatakse uus lõige c järgmiselt:

"c) Osalisriigid peavad üksteisega nõu pärast iga käesoleva konventsiooni jõustumisele järgneva viie aasta möödumist kõigi nende ühiseid huvisid väljendavate ja käesoleva konventsiooni jõustumisest tulenevate probleemide üle ning eriti selle üle, kas on vajalik suurendada käesoleva konventsiooni kohase vastutuse ja rahaliste tagatiste määrasid.";

W. Artikli 23 lõige b asendatakse järgmisega:

"b) Allakirjutanud või osalisriik võib käesoleva konventsiooni allakirjutamisel, ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel või sellega liitumisel või mis tahes ajal hiljem teatada organisatsiooni peasekretärile, et käesolevat konventsiooni kohaldatakse ka teatises nimetatud kõnealuse riigi sellistele territooriumidele, millele seda käesoleva artikli lõike a kohaselt ei kohaldata, sealhulgas territooriumidele, mille välissuhete eest kõnealune riik vastutab. Kõnealuse teatise võib tühistada mis tahes selles nimetatud territooriumi või territooriumide suhtes, teatades sellest 12 kuud ette organisatsiooni peasekretärile."

X. Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

"Organisatsiooni peasekretär teatab kõigile allakirjutanud riikide ja ühinenud riikide valitsustele kõigi ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis-, ühinemis- või tühistamiskirjade saamisest, artikli 13 lõike b ja artikli 23 kohastest teatistest, artikli 1 lõike a punktide ii ja iii ja lõike b alusel vastuvõetud juhtkomitee otsustest, käesoleva konventsiooni jõustumiskuupäevast ja kõigist artikli 18 alusel tehtud reservatsioonidest.";

Y. Mõiste "kahjustus" asendatakse mõistega "tuumakahjustus" järgmistes artiklites:

- artikli 4 lõiked a ja b,

- artikli 5 lõiked a ja c,

- artikli 6 lõiked a, b, d, f ja h;

Z. prantsuskeelses tekstis asendatakse artikli 4 esimeses lauses sõna "stockage" sõnaga "entreposage" ja samas artiklis sõna "transportées" tekstiga "en cours de transport". Ingliskeelse teksti artikli 6 lõikes h asendatakse sõna "workmen's" sõnaga "workers".

AA. Konventsiooni II lisa jäetakse välja.

II. a) Käesoleva protokolli sätted on protokolli osalisriikide omavahelistes suhetes 29. juuli 1960. aasta konventsiooni kolmandate isikute vastutuse kohta tuumaenergia valdkonnas, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga ja 16. novembri 1982. aasta protokolliga (edaspidi "konventsiooni") lahutamatuks osaks, mida edaspidi tähistatakse nimetusega "29. juuli 1960. aasta konventsioon kolmandate isikute vastutuse kohta tuumaenergia valdkonnas, mida on muudetud 28. jaanuari 1964. aasta lisaprotokolliga, 16. novembri 1982. aasta protokolliga ning … (kuupäev) protokolliga."

b) Käesolev protokoll kuulub ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni peasekretärile.

c) Käesolevale protokollile allakirjutanud riigid, kes on juba ratifitseerinud konventsiooni või sellega liitunud, väljendavad niipea kui võimalik oma kavatsust käesolev protokoll ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita. Teised käesolevale protokollile allakirjutanud kohustuvad protokolli ratifitseerima, vastu võtma või heaks kiitma üheaegselt konventsiooni ratifitseerimisega.

d) Käesolev protokoll on avatud ühinemiseks vastavalt konventsiooni artikli 21 sätetele. Konventsiooniga ühinemist aktsepteeritakse ainult juhul, kui ühinetakse ka käesoleva protokolliga.

e) Käesolev protokoll jõustub vastavalt konventsiooni artikli 20 sätetele.

f) Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni peasekretär teatab kõigi allakirjutanud ja ühinenud riikide valitsustele kõigi käesoleva protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- ja ühinemiskirjade vastuvõtmisest.

--------------------------------------------------