ET Euroopa Liidu Teataja L 288/3

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse

ASUTAMISLEPING

Käesoleva lepingu osalised,

TULETADES MEELDE Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning Euroopa Liidu (EL) vahel 1999. aasta juunis Rio de Janeiros toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna esimese tippkohtumise raames sõlmitud strateegilist partnerlust,

PIDADES MEELES Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning ELi riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 16. mail 2008 Limas Peruu Vabariigis toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna viiendal tippkohtumisel vastu võetud algatust,

TULETADES MEELDE Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning ELi riigipeade ja valitsusjuhtide, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi otsust Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse asutamise kohta, mis võeti vastu 18. mail 2010 Madridis Hispaanias toimunud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna kuuendal tippkohtumisel,

TULETADES MEELDE, et Saksamaa Liitvabariigis asutati 2011. aastal ülemineku sihtasutus, mis lõpetab oma tegevuse ja mis likvideeritakse pärast Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse rahvusvahelise asutamislepingu jõustumist,

KORRATES vajadust luua rahvusvahelisele avalikule õigusele alluv valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon, kasutades selleks ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna Madridi VI tippkohtumise raames toimunud ministrite kohtumisel vastu võetud volitustel põhinevat Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse rahvusvahelist asutamislepingut, mis aitab tugevdada olemasolevaid sidemeid Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide, ELi ning ELi liikmesriikide vahel,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

Artikkel 1

Eesmärk

1. Käesoleva lepinguga asutatakse Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvaheline sihtasutus (edaspidi „sihtasutus“ või „ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus“).

2. Käesolevas lepingus sätestatakse sihtasutuse eesmärgid ning sellega kehtestatakse sihtasutuse tegevust, struktuuri ja toimimist reguleerivad üldreeglid ja suunised.

Artikkel 2

Olemus ja peakorter

1. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt asutatud valitsustevahelist laadi rahvusvaheline organisatsioon. Selle eesmärk on kahe piirkonna partnerlussuhete tugevdamine ELi ja ELi liikmesriikide ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse (CELAC) vahel.

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse peakorter on vaba- ja hansalinnas Hamburgis Saksamaa Liitvabariigis.

Artikkel 3

Sihtasutuse liikmed

1. Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigid, ELi liikmesriigid ning EL, olles väljendanud oma nõusolekut olla seotud käesoleva lepinguga ning järgides oma õiguslikke sisemenetlusi, saavad ainsateks ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse liikmeteks.

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus on osalemiseks avatud ka Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendusele (CELAC).

Artikkel 4

Juriidiline isik

1. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus on rahvusvaheline juriidiline isik ning tal on olemas vajalik õigus- ja teovõime oma eesmärkide saavutamiseks ja tegevuseeks iga oma liikme territooriumil, kooskõlas nende riikide õigusaktidega.

2. Samuti saab sihtasutus sõlmida lepinguid, omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi.

Artikkel 5

Sihtasutuse eesmärgid

1. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus teeb järgmist:

a) aitab kaasa CELACi ja ELi kahe piirkonna partnerlusprotsessile, mis hõlmab kodanikuühiskonna ja muude sotsiaalsete osalejate osalemist ja nende tehtavaid panuseid;

b) edendab teist piirkonda käsitlevate teadmiste ja vastastikuse mõistmise suurendamist mõlemas piirkonnas;

c) suurendab vastastikust nähtavust mõlemas piirkonnas ning kahe piirkonna vaheliste partnerlussuhete nähtavust.

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus teeb eelkõige järgmist:

a) edendab ja koordineerib tulemustele suunatud tegevust, mis toetab kahe piirkonna vahelisi suhteid ning mis on suunatud CELACi ja ELi vahelistel tippkohtumistel kindlaks määratud prioriteetide rakendamisele;

b) edendab arutelu ühiste strateegiate üle, mille eesmärk on täita teadusuuringute stimuleerimise abil eespool nimetatud prioriteete;

c) toetab tulemuslikke vahetusi ja uusi võimalusi sõlmida suhteid kodanikuühiskonna ja muude sotsiaalsete osalejate vahel.

Artikkel 6

Tegevuse kriteeriumid

1. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse tegevus vastab käesoleva lepingu artiklis 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks järgmistele tingimustele:

a) see põhineb riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil tippkohtumistel käsitletavatel prioriteetidel ja teemadel, keskendudes kahe piirkonna suhete edendamisel kindlaks tehtud vajadustele;

b) see hõlmab, niivõrd kui see on võimalik ja sihtasutuse tegevuse raames, kodanikuühiskonda ja muid sotsiaalseid osalejaid, nagu akadeemilised asutused, ja selle juures võetakse mittesiduvalt arvesse nende panust. Selleks võiks iga liige kindlaks määrata asjakohased institutsioonid ja organisatsioonid, kes teevad tööd kahe piirkonna vahelise dialoogi parandamiseks riiklikul tasandil;

c) see lisab väärtust olemasolevatele algatustele;

d) see muudab partnerlussuhte nähtavaks, keskendudes eelkõige mitmekordistava mõjuga meetmetele.

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus on tegevuste käivitamisel või nendes osalemisel tegevusele ja tulemustele orienteeritud ning dünaamiline.

Artikkel 7

Sihtasutuse tegevus

1. Artiklis 5 sätestatud eesmärkide saavutamiseks teeb ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus muu hulgas järgmist:

a) innustab arutelude pidamist seminaride, konverentside, õpikodade, analüüsirühmade, kursuste, näituste, publikatsioonide, esitluste, kutsealaste koolituste ning parimate tavade ja eriteadmiste vahetamise kaudu;

b) edendab ja toetab CELACi ja ELi vahelistel tippkohtumistel käsitletavate teemade ning CELACi ja ELi kõrgemate ametnike kohtumiste prioriteetidega seotud üritusi;

c) käivitab kahe piirkonna vahelisi teadlikkuse suurendamise programme ja algatusi, sealhulgas vahetusi kindlaks määratud prioriteetsetes valdkondades;

d) innustab uuringute tegemist mõlema piirkonna poolt kindlaks tehtud küsimustes;

e) otsib ja pakub uusi kontaktivõimalusi, võttes eelkõige arvesse neid isikuid või institutsioone, kes ei ole CELACi ja ELi kahe piirkonna partnerlusega tuttavad;

f) loob internetipõhise platvormi ja/või koostab elektroonilise väljaande.

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus võib panna ette algatusi koostöös avaliku ja erasektori institutsioonide, ELi institutsioonide, rahvusvaheliste ja piirkondlike institutsioonide, Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide ning ELi liikmesriikidega.

Artikkel 8

Sihtasutuse ülesehitus

ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse ülesehitus on järgmine:

a) juhatajate nõukogu,

b) president ning

c) tegevdirektor.

Artikkel 9

Juhatajate nõukogu

1. Juhatajate nõukogu koosneb ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse liikmete esindajatest. Nõukogu kohtub kõrgemate ametnike tasandil ning asjakohasel juhul CELACi ja ELi vaheliste tippkohtumiste puhul välisministrite tasandil.

2. Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühendust (CELAC) esindab juhatajate nõukogus tähtajaline eesistujariik, ilma et see mõjutaks asjaomase riigi osalemist eraldiseisva riigina.

3. Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarse assamblee (EuroLat) täitevbürool palutakse nimetada juhatajate nõukogusse vaatlejateks üks esindaja igast piirkonnast.

4. Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide (AKV) – ELi parlamentaarsel ühisassambleel palutakse nimetada juhatajate nõukogusse vaatlejateks üks esindaja EList ja üks Kariibi piirkonnast.

Artikkel 10

Juhatajate nõukogu eesistujad

Juhatajate nõukogul on kaks eesistujat, üks esindaja EList ning teine Ladina-Ameerika ja Kariibi riikidest.

Artikkel 11

Juhatajate nõukogu volitused

ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse juhatajate nõukogul on järgmised volitused:

a) nimetada ametisse sihtasutuse president ja tegevdirektor;

b) võtta vastu üldsuunised sihtasutuse töö kohta ja kehtestada selle tööprioriteedid ja kodukord ning asjakohased meetmed, et tagada eelkõige välisrahastamisega seotud läbipaistvus ja vastutus;

c) kiita heaks peakorterileping ja kõik muud lepingud või kokkulepped, mida sihtasutus võib Ladina-Ameerika ja Kariibi riikide ning ELi liikmesriikidega privileegide ja immuniteetide osas sõlmida;

d) võtta tegevdirektori ettepaneku põhjal vastu eelarve ja personalieeskirjad;

e) kinnitada tegevdirektori ettepaneku põhjal sihtasutuse organisatsioonilises struktuuris tehtavad muudatused;

f) võtta tegevdirektori esitatud kavandi põhjal vastu mitmeaastane tööprogramm, sealhulgas mitmeaastane eelarveprognoos, mis sisaldab üldjuhul nelja-aastast väljavaadet;

g) võtta tegevdirektori esitatud kavandi põhjal ja mitmeaastase tegevuskava raames vastu iga-aastane tööprogramm, sealhulgas saabuva aasta projektid ja tegevused;

h) võtta vastu järgmise aasta eelarve;

i) kiita heaks sihtasutuse projektide järelevalve ja auditeerimise ning nende kohta esitatavate aruannete kriteeriumid;

j) võtta vastu sihtasutuse eelmise aasta aastaaruanne ja finantsaruanded;

k) anda presidendile ja tegevdirektorile suuniseid ja nõu;

l) teha osalistele ettepanekuid käesoleva lepingu muutmiseks;

m) hinnata sihtasutuse tegevuse arengut ja võtta tegevdirektori esitatud aruannete põhjal meetmeid;

n) lahendada vaidlusi, mis võivad tekkida osaliste vahel käesoleva lepingu ja selle muudatuste tõlgendamise või kohaldamise küsimustes;

o) kutsuda ametist tagasi president ja/või tegevdirektor;

p) kiita heaks strateegiliste partnerluste loomine;

q) kiita heaks mis tahes lepingu sõlmimine või õigusliku vahendi vastuvõtmine, mis on kokku lepitud läbirääkimiste teel kooskõlas artikli 15 lõike 4 punktiga i.

Artikkel 12

Juhatajate nõukogu koosolekud

1. Juhatajate nõukogu peab aastas kaks tavakoosolekut. Need langevad kokku CELACi ja ELi kõrgemate ametnike koosolekutega.

2. Juhatajate nõukogu peab ühe eesistuja, tegevdirektori või vähemalt ühe kolmandiku oma liikmete taotlusel ka erakorralisi koosolekuid.

3. Juhatajate nõukogu sekretariaadi ülesannete täitmine on sihtasutuse tegevdirektori alluvuses.

Artikkel 13

Juhatajate nõukogu otsuste tegemine

Juhatajate nõukogu võtab meetmeid, kui igast piirkonnast on kohal üle poole nõukogu liikmetest. Otsuseid tehakse kohal olevate liikmete konsensusega.

Artikkel 14

Sihtasutuse president

1. Juhatajate nõukogu valib presidendi ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse liikmete poolt esitatud kandidaatide hulgast. President nimetatakse ametisse neljaks aastaks ning tema ametiaega on võimalik üks kord pikendada.

2. President on isik, kes on tuntud ja austatud nii Ladina-Ameerikas ja Kariibi piirkonnas kui ka ELis. President peab ametit vabatahtlikuna, kuid tal on õigus vajalike ja nõuetekohaselt põhjendatud kulude hüvitamisele.

3. Presidendi ametisse määratakse vaheldumisi ELi liikmesriigi kodanik ning Ladina-Ameerika või Kariibi piirkonna riigi kodanik. Kui ametisse nimetatud president on pärit ELi liikmesriigist, siis on ametisse nimetatud tegevdirektor Ladina-Ameerika või Kariibi piirkonna riigist ja vastupidi.

4. President:

a) esindab sihtasutust välissuhetes, tagades nähtava ja esindusliku rolli kõrgetasemeliste kontaktide kaudu Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide ning ELi ja ELi liikmesriikide asutustega ning muude partneritega;

b) annab vastavalt vajadusele aru välisministrite kohtumistel, muude ministrite kohtumistel, juhatajate nõukogu koosolekutel ja muudel olulistel kohtumistel;

c) annab tegevdirektorile nõu mitmeaastase ja iga-aastase tööprogrammi ning eelarveprojekti ettevalmistamisel, mis esitatakse kinnitamiseks juhatajate nõukogule;

d) täidab muid juhatajate nõukogu poolt kokku lepitud ülesandeid.

Artikkel 15

Sihtasutuse tegevdirektor

1. Sihtasutust juhib tegevdirektor, kelle nimetab nelja-aastaseks ja ühe korra pikendatavaks ametiajaks ametisse juhatajate nõukogu ning kes valitakse pärast kandidaatide esitamist ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse liikmete poolt.

2. Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsuselt ega muult organilt, ilma et see piiraks juhatajate nõukogu pädevust.

3. Tegevdirektori töö on tasustatav ja sellesse ametisse määratakse vaheldumisi ELi liikmesriigi kodanik ning Ladina-Ameerika või Kariibi piirkonna riigi kodanik. Kui ametisse nimetatud tegevdirektor on pärit ELi liikmesriigist, siis on ametisse nimetatud president Ladina-Ameerika või Kariibi piirkonna riigist ja vastupidi.

4. Tegevdirektor on sihtasutuse esindaja ja täidab järgmisi ülesandeid:

a) valmistab presidendiga konsulteerides ette sihtasutuse mitmeaastase ja iga-aastase tööprogrammi ja eelarve;

b) nimetab ametisse ja juhib sihtasutuse personali, tagades selle vastavuse sihtasutuse eesmärkidele;

c) rakendab eelarvet;

d) esitab juhatajate nõukogule vastuvõtmiseks perioodilisi ja iga-aastaseid tegevusaruandeid ning finantsaruandeid, järgides läbipaistvaid menetlusi ja tagades teabe asjakohase ringluse seoses kõigi sihtasutuse tehtavate või toetatavate tegevustega, sealhulgas riiklikul tasandil kindlaks tehtud, samuti sihtasutuse tegevuses osalevate institutsioonide ja organisatsioonide ajakohastatud nimekirja;

e) esitab artiklis 18 osutatud aruande;

f) valmistab ette juhatajate nõukogu koosolekud ja aitab nõukogu tööle kaasa;

g) konsulteerib vajaduse korral asjakohaste kodanikuühiskonna esindajate ja muude sotsiaalsete osalejatega, eelkõige institutsioonidega, kellele ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse liikmed võisid tõstatatud küsimusest ja konkreetsetest vajadustest sõltuvalt osutada, hoides juhatajate nõukogu kursis nende kontaktide tulemustega, arvestades sealjuures edaspidiseid kaalutlusi;

h) peab konsultatsioone ja läbirääkimisi sihtasutuse asukohariigi ja muude käesoleva lepingu osalistega seoses sihtasutusele nendes riikides võimaldatavaid tingimusi puudutavate üksikasjadega;

i) peab läbirääkimisi rahvusvaheliste organisatsioonide, riikide ja avaliku või erasektori asutustega rahvusvahelise mõjuga lepingute või õiguslike vahendite üle küsimustes, mis ületavad sihtasutuse igapäevase haldusliku toimimise piire, olles juhatajate nõukoguga asjakohaselt konsulteerinud ja seda teavitanud selliste läbirääkimiste algusest ja kavandatavast lõpetamisest, konsulteerides samuti korrapäraselt nende sisu, ulatuse ja tõenäolise tulemuse osas;

j) annab juhatajate nõukogule aru sihtasutusega seotud kohtumenetlustest.

Artikkel 16

Sihtasutuse rahastamine

1. Makseid tehakse vabatahtlikult, ilma et see piiraks juhatajate nõukogus osalemist.

2. Sihtasutust rahastavad peamiselt selle liikmed. Juhatajate nõukogu võib kahe piirkonna tasakaalu järgides kaaluda muid sihtasutuse tegevuse rahastamise viise.

3. Konkreetsetel juhtudel ning olles eelnevalt teavitanud juhatajate nõukogu ja sellega nõusoleku saamiseks konsulteerinud, on sihtasutusel õigus hankida lisavahendeid avaliku ja erasektori asutustelt saadava välisrahastamise kaudu, muu hulgas taotluste kohase aruannete ja analüüside koostamise kaudu. Neid vahendeid kasutatakse eranditult sihtasutuse tegevuse huvides.

4. Saksamaa Liitvabariik annab omal kulul ja oma sihtasutusele antava rahalise panuse raames asjakohaselt sisustatud ruumid, mis sobivad sihtasutusele kasutamiseks, ning tagab ka rajatise hoolduse, kommunaalteenused ja turvalisuse.

Artikkel 17

Raamatupidamisaruannete audit ja avaldamine

1. Juhatajate nõukogu nimetab sihtasutuse raamatupidamisaruannete auditeerimise eesmärgil ametisse sõltumatud audiitorid.

2. Sõltumatult auditeeritud aruanded sihtasutuse varade, kohustuste, tulude ja kulude kohta tehakse liikmetele kättesaadavaks võimalikult kiiresti pärast iga finantsaasta lõppu, kuid mitte hiljem kui kuus kuud pärast seda kuupäeva, ning juhatajate nõukogu kaalub nende heakskiitmist oma esimesel sellele järgneval koosolekul.

3. Pärast seda avaldatakse auditeeritud aruannete ja bilansi kokkuvõte.

Artikkel 18

Sihtasutuse hindamine

Tegevdirektor esitab iga nelja aasta järel alates käesoleva lepingu jõustumisest juhatajate nõukogule aruande sihtasutuse tegevuse kohta. Juhatajate nõukogu annab sellele tegevusele üldise hinnangu ja võtab vastu otsused sihtasutuse edasise tegevuse kohta.

Artikkel 19

Strateegilised partnerlused

1. Sihtasutusel on neli algset strateegilist partnerit: ELi poolel „L'Institut des Amériques“ Prantsusmaal ja „Regione Lombardia“ Itaalias ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna poolel Ülemaailmne Demokraatia ja Arengu Fond (FUNGLODE) Dominikaani Vabariigis ja ÜRO Ladina-Ameerika ning Kariibi mere riikide majanduskomisjon (ECLAC).

2. ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus võib oma eesmärkide saavutamiseks luua täiendavaid strateegilisi partnerlusi mõlema piirkonna valitsustevaheliste organisatsioonide, riikide ja avaliku või erasektori asutustega, austades alati kahe piirkonna tasakaalu põhimõtet.

Artikkel 20

Privileegid ja immuniteedid

1. Sihtasutuse olemus ja juriidiline isik on määratletud artiklites 2 ja 4.

2. Sihtasutuse, juhatajate nõukogu, presidendi, tegevdirektori, personali ja liikmete esindajate staatust, privileege ja immuniteete Saksamaa Liitvabariigi territooriumil nende ülesannete täitmise eesmärgil reguleeritakse Saksamaa Liitvabariigi valitsuse ja sihtasutuse vahel sõlmitud peakorterilepinguga.

3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud peakorterileping on käesolevast lepingust sõltumatu.

4. Sihtasutus võib sõlmida ühe või mitme Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigi ja ELi liikmesriigiga juhatajate nõukogu heakskiidetavad ning selliste privileegide ja immuniteetidega seotud muud lepingud, mis võivad olla vajalikud sihtasutuse nõuetekohaseks toimimiseks nende territooriumidel.

5. Sihtasutus, selle varad, tulud ja muu omand on selle ametliku tegevuse raames vabastatud kõigist otsestest maksudest. Sihtasutus ei ole vabastatud osutatud teenuste eest maksmisest.

6. Sihtasutuse tegevdirektor ja personal on vabastatud riiklikest maksudest sihtasutuse makstavatelt töötasudelt ja muudelt tasudelt.

7. Sihtasutuse personal tähendab kogu tegevdirektori poolt ametisse nimetatud personali, välja arvatud tunnitasu saavad kohapealt tööle võetud töötajad.

Artikkel 21

Sihtasutuse keeled

Sihtasutuse töökeeled on keeled, mis on kasutusel Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna ning Euroopa Liidu vahelises strateegilises partnerluses alates selle asutamisest 1999. aasta juunis.

Artikkel 22

Vaidluste lahendamine

Kõik vaidlused, mis võivad osaliste vahel tekkida seoses käesoleva lepingu ja selle muudatuste kohaldamise või tõlgendamisega, esitatakse otsesteks läbirääkimisteks nende vahel, et saavutada nende õigeaegne lahendamine. Kui vaidlust ei lahendata nende vahenditega, esitatakse see otsustamiseks juhatajate nõukogule.

Artikkel 23

Muudatused

1. Käesolevat lepingut võib muuta ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutuse juhatajate nõukogu algatusel või iga osalise taotlusel. Muudatusettepanekud edastatakse hoiulevõtjale, kes teatab neist kaalumiseks ja läbirääkimiste pidamiseks kõigile osalistele.

2. Muudatused võetakse vastu konsensusega ja need jõustuvad pärast kolmekümne päeva möödumist kuupäevast, kui hoiulevõtja on saanud viimase teate selle kohta, et kõik selleks vajalikud formaalsused on lõpetatud.

3. Hoiulevõtja teatab kõigile osalistele muudatuste jõustumisest.

Artikkel 24

Ratifitseerimine ja ühinemine

1. Käesolev leping on avatud allkirjastamiseks kõigile Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidele, ELi liikmesriikidele ja ELile alates 25. oktoobrist 2016 kuni selle jõustumise kuupäevani ja see tuleb ratifitseerida. Ratifitseerimiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

2. Käesolev leping jääb ühinemiseks avatuks ELile ning nendele Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikidele ja ELi liikmesriikidele, kes ei ole seda allkirjastanud. Vastavad ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.

Artikkel 25

Jõustumine

1. Käesolev leping jõustub kolmkümmendal päeval pärast seda, kui iga piirkonna kaheksa osalist, sealhulgas Saksamaa Liitvabariik ja EL, on andnud hoiulevõtjale hoiule oma ratifitseerimis- või ühinemiskirjad. Muude Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riikide ja ELi liikmesriikide jaoks, kes annavad oma ratifitseerimis- või ühinemiskirjad hoiule pärast jõustumise kuupäeva, jõustub käesolev leping kolmkümmendal päeval pärast seda, kui need Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna riigid ja ELi liikmesriigid annavad hoiule oma ratifitseerimis- või ühinemiskirjad.

2. Hoiulevõtja teatab kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 kõigile osalistele ratifitseerimis- või ühinemiskirjade kättesaamisest ja käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast.

Artikkel 26

Kestus ja denonsseerimine

1. Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks.

2. Iga osaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, esitades selleks hoiulevõtjale diplomaatiliste kanalite kaudu kirjaliku teatise. Denonsseerimine jõustub kaheteistkümne kuu möödumisel teatise kättesaamisest.

Artikkel 27

Lõpetamine ja likvideerimine

1. Sihtasutus lõpetatakse,

a) kui kõik sihtasutuse liikmed või kõik sihtasutuse liikmed peale ühe on lepingu denonsseerinud või

b) kui sihtasutuse liikmed otsustavad selle lõpetada.

2. Lõpetamise korral eksisteerib sihtasutus ainult selle likvideerimise eesmärgil. Sihtasutuse tegevuse lõpetavad likvideerijad, kes müüvad sihtasutuse vara ja täidavad selle kohustused. Jääk jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende panustega.

Artikkel 28

Hoiulevõtja

Lepingu hoiulevõtjaks on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat.

Artikkel 29

Reservatsioonid

1. Osalised võivad käesoleva lepingu allkirjastamise või ratifitseerimise või sellega ühinemise hetkel esitada reservatsioone ja/või deklaratsioone selle teksti kohta, tingimusel et need ei ole vastuolus lepingu eesmärgiga.

2. Esitatud reservatsioonid ja deklaratsioonid edastatakse hoiulevõtjale, kes teatab neist teistele lepingu osalistele.

Artikkel 30

Üleminekusätted

2011. aastal Saksamaa Liitvabariigi õigusaktide alusel asutatud üleminekusihtasutus lõpetab oma tegevuse alates käesoleva lepingu jõustumisest ja üleminekusihtasutus lõpetatakse. Üleminekusihtasutuse varad ja kohustused, vahendid, raha ja muud lepingulised kohustused kantakse üle käesoleva lepingu alusel asutatud ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutusele. Selleks viivad ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus ja üleminekusihtasutus lõpule vajalike õiguslike vahendite sõlmimise Saksamaa Liitvabariigiga ja täidavad asjakohased õiguslikud nõuded.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad alla kirjutanud käesoleva lepingu ühele originaaleksemplarile, mis on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik nimetatud tekstid on võrdselt autentsed, ja see originaaleksemplar antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu arhiivi, kes edastab kõigile osalistele tõestatud koopia.