C 134/7

ET

Euronesti parlamentaarse assamblee resolutsioon digiülemineku hõlbustamise kohta, et suurendada tõhusust ning stimuleerida majanduskasvu ELis ja idapartnerluse riikides

(2020/C 134/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

— võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 24. novembri 2017. aasta ühisdeklaratsiooni,

— võttes arvesse ühelt poolt ELi ning teiselt poolt Gruusia, Moldova ja Ukraina vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti põhjalikke ja laiaulatuslikke vabakaubanduspiirkondi käsitlevaid sätteid,

— võttes arvesse ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi maailma investeerimisaruandeid,

— võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Idapartnerlus – 2020. aastaks seatud 20 eesmärki: keskendumine peamistele ja käegakatsutavatele tulemustele“,

— võttes arvesse Euroopa naabruspoliitikat, mis jõustus 2014. aastal osana Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendist aastateks 2014–2020,

— võttes arvesse 25. septembril 2015. aastal ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030,

— võttes arvesse Visegrádi rühma välisministrite 12. aprilli 2017. aasta Varssavi kohtumise tulemusena tehtud ühisavaldust idapartnerluse kohta, milles pakuti ELi liikmesuse võimalust sellest huvitatud idapartnerlusriikidele,

— võttes arvesse 5. oktoobril 2017. aastal Eestis Tallinnas toimunud teist idapartnerluse ministrite kohtumist digitaalmajanduse teemal,

— võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi algatust EU4Digital, millega toetatakse digitaalmajandust ja -ühiskonda idapartnerluse riikides,

— võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi programmitööd (2014–2020), piirkondlikku idastrateegia dokumenti (2014–2020) ja mitmeaastast sihtprogrammi (2017–2020),

— võttes arvesse 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“,

— võttes arvesse 13. septembri 2017. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vastupanuvõime, heidutus ja kaitse: tugeva küberturvalisuse rajamine ELis“,

A. arvestades, et Euronesti parlamentaarse assamblee raames tehtava koostöö eesmärk on saavutada positiivne mõju, arendades partnerriikides välja elektroonilise kaubanduse ja elektroonilise logistika riiklikud süsteemid, sealhulgas digitaalsed transpordikoridorid, ühitades need ELi digitaalse ühtse turu parimate tavadega;

B. arvestades, et tõhustatud koostöö ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahel digitaalmajanduse valdkonnas annaks ettevõtjatele ja kodanikele uusi võimalusi ning tooks kaasa majanduskasvu ja heaolu;

C. arvestades, et idapartnerluses osalejad ja EL on toetanud digitaalsete turgude ühtlustamist algatuses EU4Digital, et kõrvaldada praegused probleemid ja tõkked, mis takistavad kodanikel, riigiasutustel ja ettevõtjatel kasutada üleeuroopalisi internetipõhiseid teenuseid;

D. arvestades, et digitaalmajanduse areng aitaks luua uusi töökohti, tõhustada ettevõtlust, tõmmata ligi investeeringuid, stimuleerida kaubavahetust, ajakohastada majandust, arendada innovatsiooni ja suurendada läbipaistvust;

E. arvestades üldlevinud tõdemust, et digiülemineku hõlbustamine võib olla idapartnerluse riikide ja ELi liikmesriikide lühi- ja pikaajalise majanduskasvu jaoks hädavajalik, kuna see lähenemisviis annab tehnosiirde ja oskuste edasiandmise kaudu ülekanduvat kasu;

F. arvestades, et digiüleminekuga seotud kasvuhoonegaaside heide kasvab kiiresti, kuna suurandmete töötlemiseks ja salvestamiseks ning arvutite, ekraanide ja nutitelefonide tootmiseks on vaja suures koguses elektrit;

G. arvestades, et digitehnoloogia kahjustab oluliselt keskkonda ja inimeste tervist jäätmete tekitamise ja vaestesse riikidesse eksportimise, liigse veetarbimise ja saastava tooraine kaevandamise kaudu, seda tihtipeale konfliktipiirkondades;

H. arvestades, et dokumendis „2020. aastaks seatud 20 eesmärki“ märgiti digiülemineku tähtsust ja seati rida ambitsioonikaid eesmärke, et ühtlustada digitaalseid turge majanduse arengu ja turuvõimaluste samba raames;

I. arvestades, et digitaalmajandusel on oluline roll kahepoolsetes dialoogides, kus see on üks ELi ja idapartnerluse riikide koostöö prioriteetseid valdkondi ühes koostalitlusvõime raamistiku, e-kaubanduse ja e-tervisega ning partnerriikide rändlustasude kaotamisega;

J. arvestades, et idapartnerluse programmi „Connect“ eesmärk on vähendada idapartnerluse riikide vahelist digilõhet ning toetada riiklike teadus- ja haridusvõrgustike teadus- ja haridusringkondade vajadusi;

K. arvestades, et küberjulgeoleku komponenti tunnustatakse nüüd mõjusa digitaliseerimisprotsessi ning avaliku ja erasektori partnerluse lahutamatu osana;

L. võttes arvesse ELi ja Gruusia, ELi ja Moldova ning ELi ja Ukraina vahelist assotsieerimislepingut, ELi ja Armeenia vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut ning ELi ja Aserbaidžaani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut;

1. toonitab digiülemineku hõlbustamise strateegilist tähtsust, kuna selle protsessi eesmärk on tõsta ELis ja idapartnerluse riikides tõhusust ja stimuleerida majanduskasvu; rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahelise koostöö kasutamata potentsiaali digitaalmajanduse ja -ühiskonna valdkonnas saaks vallandada investeeringutega lairibataristusse, õigusaktide ELi normidega kooskõlla viimisega ja ELi digitaalse ühtse turu kiirendatud integreerimisega;

2. tunnistab, et digitehnoloogia integreerimine igapäevaellu, mis aitab usaldusväärsemat ja kasulikumat teavet kättesaadavamaks muuta ja töödelda, tõmbab ligi majanduskasvu, tootlikkuse ja sotsiaalkaitse märkimisväärse realiseerimata potentsiaali;

3. on seisukohal, et digitaliseerimise potentsiaal koos uute tehnoloogiatega, mis hõlmavad tehisintellekti, suurandmeid, biomeetriat ja hajusraamatu tehnoloogiat, võib üksiti parandada avalike teenuste osutamist, juhtimise kvaliteeti ja maksustamise läbipaistvust, mis vähendab korruptiivseid tehinguid; rõhutab, et samal ajal võib selline hõlbustamine põhjustada turu volatiilsust ning suurendada liigse kontsentreerumise ja nõrga õigusliku reguleerimise tõttu küberrünnakute ja pettuste ohtu;

4. märgib, et digitaliseerimise strateegilised käsitlused eri riikide majanduses sõltuvad institutsioonilistest tingimustest, tavadest ja võimusuhetest; tunnistab, et digitaalühiskonna, majanduse ja innovatsiooni osas on ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahel tekkinud lõhe, mis võib tulevikus digitaaltööstuse ja töö 4.0 kasvust tingituna põhjustada veelgi suuremaid lõhesid; peab vajalikuks võtta arvesse töötajate õigusi ja kohelda kõiki töötajaid võrdselt, sõltumata sellest, kas nad osalevad digitaalmajanduses või mitte;

5. on seisukohal, et digitaliseerimise majanduslike riskide vähendamiseks tuleb tagada, et riikide valitsused rakendaksid põhjalikud reformikavad, võtta kasutusele piisavad vahendid ning viia ELi ja idapartnerluse riikides ellu digitaliseerimisprotsesside reguleerimise koordineeritud käsitlus;

6. rõhutab, kui tähtis on ühtlustada idapartnerluse riikide digitaalsed turud ELi ühtse digitaalse turuga; kinnitab vajadust luua ühised alused digitaalsete turgude programmide väljatöötamiseks, digitaalsete turuteenuste reguleerimiseks ning uuenduste heakskiitmiseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, telekommunikatsiooni, digitaalsete usaldusteenuste juhtimise ja turvalisuse, elektrooniliste oskuste, e-tervise ja e-kaubanduse valdkonnas;

7. tunnistab, et riikide valitsuste poolt andmete, algoritmide ja platvormide terviklikkuse tagamiseks ühtsete eeskirjade ja normide väljatöötamine tugevdab digitaalsüsteemide kasutamist ja võimaldab kaitsta tarbijaid mitmel viisil, sealhulgas läbipaistvate ja tasakaalustatud lepingute ja eraelu puutumatuse õiguste kaudu;

8. kutsub idapartnerluse riike üles isikuandmete kaitse parandamiseks kiirendama oma riiklike õigusaktide ühtlustamist ning reformima küberjulgeoleku süsteemi ja eeskirju kooskõlas ELi õigusnormidega; on veendunud, et tarbijate usalduse kujundamine ning eraelu puutumatuse, andmekaitse ja intellektuaalomandi õiguste parem kaitse hõlbustab teabe, ideede ja teadmiste vaba liikumist;

9. rõhutab vajadust toetada digitehnoloogiate kasutuselevõttu mitmesuguste normidega, mis aitavad suurendada IKT väärtusahelate sotsiaalset ja ökoloogilist kestlikkust, ning vajadust tagada digitaliseerimismeetmete kooskõla kestliku arengu eesmärkide ning kliima-, energia- ja keskkonnapoliitika sihteesmärkidega;

10. rõhutab vajadust paremini ühtlustada ühismeetmeid ja kiita heaks digitaalse kauplemise eeskirjad, millega reguleeritakse digitaalset sisu käsitlevaid lepinguid ja digitaalse sisu üleandmist, veebisisuteenuste piiriülest edastamist, geoblokeerimist ja tarbijakaitset;

11. rõhutab koostööl põhineva piiriülese e-identimise tähtsust e-allkirjade ja e-pitserite loomisel ja kontrollimisel; märgib vajadust ühtlustada e-posti identifikaatorite ja e-allkirjade ning neid teenuseid pakkuvate usaldusteenuse osutajate õiguskindluse ja tehnilise ühilduvuse ühised eeskirjad idapartnerluse riikides ja ELis;

12. juhib tähelepanu sellele, kui oluline on stimuleerida majanduskasvu töökohtade ja ärivõimaluste loomisega, eelkõige toetades väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ning parandades nende tegutsemiskeskkonda idapartnerluse riikides; väljendab heameelt 64. idapartnerluse ettevõtlusfoorumi tulemuste üle, milles keskendutakse digitaalmajandusele ja innovatsioonile ning VKEde vaheliste otsesuhete tugevdamisele;

13. võttes arvesse uue majanduskasvu võimalusi piisavate digioskuste ja piisava tehnoloogilise taristuga valdkondades, kutsub riikide valitsusi ja eraettevõtteid üles looma piiriüleseid uuenduslikke keskusi, mis vähendaksid töötust ja stimuleeriksid kõrgemaid palku;

14. rõhutab, et peamiste osalejate, nagu ametiühingute ja tööandjate ühenduste süstemaatiline kaasamine ning korporatiivsete struktuuride taaselustamine näib olevat paljulubav strateegia digitaliseerimise hõlbustamiseks, et tõsta ELis ja idapartnerluse riikides tõhusust ja stimuleerida majanduskasvu;

15. märgib, et uuendused telekommunikatsiooni vallas (telegraaf, telefon, raadio, televisioon, internet), tööstuses (tootmisviisid ja -rajatised), transpordis (rongid, autod, lennukid) ning tervishoius ja hügieenis (penitsilliin, röntgen) võivad lisaks tooteturgude loomisele aidata lahendada ka ühiskondlikke probleeme;

16. juhib tähelepanu sellele, kui tähtis on stimuleerida digitaalset innovatsiooni, luues uusi koostöövorme, mille eesmärk on tagada koordineerimise areng selles valdkonnas ning riigi- ja erasektori osalemine selles platvormis;

17. rõhutab, et idapartnerluse riike ootavad eduka digitaalmajanduse ja tööstuse 4.0 põhielementide loomisel ees suured probleemid; juhib tähelepanu vajadusele luua soodne keskkond, et arendada välja kohanemisvõimeline ja loov tööjõud, kellel on tulevikukindlad digioskused innovatsiooni edendamiseks, ning luua digiüleminekuks sidus, koostööl põhinev ja mõjus institutsiooniline raamistik; kuigi e-valitsuse projektid on oluliselt muutnud riikide ja nende majanduse toimimist, tuleb nii piirkondlikul kui ka riiklikul tasandil veel palju ära teha maksustamise, sotsiaalsüsteemide, tööseadusandluse, hariduse ajakohastamise, innovatsiooni toetamise, sotsiaaldialoogi ja e-äri valdkonnas;

18. märgib, et küberjulgeoleku valdkonnas on vaja intensiivsemalt arendada avaliku ja erasektori partnerlust (nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil), mille eesmärk peaks olema suurema usalduse tekitamine peamiste sidusrühmade vahel, tõhusate vahendite loomine nende omavaheliseks suhtlemiseks ning küberintsidente ja küberrünnakuid käsitleva teabe kiire vahetamise hõlbustamine, eelkõige majandusvaldkonnas;

19. kutsub ELi ja idapartnerluse riike üles kaaluma konkreetseid riske, mida kujutavad endast Venemaa osalejad, kes on seotud küberrünnakute ja kohalike toodete funktsionaalsuse kuritarvitamisega; rõhutab vajadust kohandada küberjulgeoleku, kaitse- ja heidutuspoliitikat riiklikul tasandil, ajakohastades korrapäraselt konkreetseid eesmärke ja ajakavasid sisaldavaid tegevuskavasid;