PROTOKOLL,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Mosambiigi Vabariigi vahelise kalandusalase 
partnerluslepinguga ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus  
Artikkel 1  
Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused  
1. Kolme (3) aasta jooksul on kalandusalase partnerlusle ­
pingu artikli 5 alusel antud kalapüügivõimalused järgmised:  
pika rändega liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni 1. lisas):  
a) 43 ookeani tuunipüügiseinerit ja  
b) 32 pinnaõngejadalaeva.  
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 5 ja 6 
osutatud tingimustel.  
3. Vastavalt kalandusalase partnerluslepingu artiklile 6 ja 
käesoleva protokolli artiklile 7 võivad Euroopa Liidu liikmesriigi 
lipu all sõitvad laevad püüda kala Mosambiigi vetes üksnes 
juhul, kui nad on India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud 
kalapüügiloaga kalalaevade nimekirjas ja neil on olemas vasta ­
valt käesolevale protokollile ja selle lisale väljastatud kalapüü ­
giluba.  
Artikkel 2  
Rahaline toetus – makseviisid  
1. Artiklis 1 osutatud ajavahemikul on kalandusalase partner ­
luslepingu artiklis 7 osutatud rahaline toetus käesoleva proto ­
kolli kehtivuse ajal kokku 2 940 000 eurot.  
2. Rahaline toetus hõlmab järgmist:  
a) 8 000 tonni suurusele võrdlusalusele vastav 520 000 euro 
suurune aastane toetus juurdepääsuks Mosambiigi kalapüü ­
gipiirkonnale ja  
b) 460 000 euro suurune aastane eritoetus Mosambiigi kalan ­
dus- ja merenduspoliitika toetamiseks ja rakendamiseks.  
3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 3, 5, 
6, 8 ja 9 osutatud tingimustel.  
4. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab Euroopa Liit 
välja käesoleva protokolli rakendamise vältel 980 000 euro 
kaupa aastas, mis vastab käesoleva artikli lõike 2 punktides a 
ja b kehtestatud kogusummadele (st vastavalt 520 000 eurot ja 
460 000 eurot).  
5. Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi kalapüü ­
gipiirkonnas tuunipüügikogust 8 000 tonni aastas, kehtestatakse juurdepääsuõiguse eest makstava aastase rahalise toetuse 
summaks 65 eurot iga püütud lisatonni eest. Euroopa Liidu 
makstav aastane kogutoetus ei tohi siiski ületada lõike 2 punktis 
a osutatud summat rohkem kui kahekordselt (st üle 
1 040 000 euro). Kui Euroopa Liidu laevad ületavad Mosambiigi 
kalapüügipiirkonnas kahekordsele aastasele kogutoetusele 
vastava püügikoguse, makstakse selle piirmäära ületamise eest 
määratud täiendavad summad järgneval aastal vastavalt lisas 
esitatud sätetele.  
6. Esimesel aastal makstakse toetus hiljemalt 60 päeva 
jooksul pärast käesoleva protokolli ajutist kohaldamist vastavalt 
artiklile 15 ning igal järgneval aastal hiljemalt käesoleva proto ­
kolli jõustumise aastapäeval.  
7. Mosambiigil on artikli 2 lõike 2 punktis a kindlaksmää ­
ratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusva ­
badus.  
8. Rahaline toetus makstakse või kantakse üle keskpangas 
avatud riigikassa arvelduskontole. Arvelduskonto numbri 
esitavad Mosambiigi ametiasutused.  
Artikkel 3  
Vastutustundliku ja säästva kalapüügi edendamine 
Mosambiigi vetes  
1. Käesoleva protokolli jõustumisel ja hiljemalt kolm kuud 
pärast jõustumiskuupäeva lepivad Euroopa Liit ja Mosambiik 
kalandusalase partnerluslepingu artiklis 9 sätestatud ühiskomi ­
tees kokku mitmeaastases valdkondlikus kavas vastavalt Mosam ­
biigi kalandusalasele üldkavale ja Euroopa Komisjoni tegevus ­
põhimõtetele, samuti lepivad nad kokku üksikasjalikes rakendu ­
seeskirjades, eelkõige  
a) ühe- ja mitmeaastastes suunistes artikli 2 lõike 2 punktis b 
osutatud rahalise toetuse eritoetuse kasutamiseks;  
b) vastutustundliku ja säästva kalapüügi juurutamiseks vajalikes 
ühe- ja mitmeaastastes eesmärkides, võttes arvesse Mosam ­
biigi riiklikus kalanduspoliitikas ja muudes vastutustundliku 
ja säästva kalapüügi edendamisega seotud või neid mõjuta ­
vates poliitikasuundades väljendatud prioriteete, sealhulgas 
merekaitsealasid;  
c) kriteeriumites ja menetlustes, mis võivad vajaduse korral 
hõlmata eelarvelisi ja finantsnäitajaid ja võimaldavad anda 
aasta lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.  
2. Mõlemad lepinguosalised peavad kõik mitmeaastase vald ­
kondliku kava muudatusettepanekud ühiskomitees heaks kiitma.ET L 46/4 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
3. Vajaduse korral võib Mosambiik igal aastal eraldada artikli 
2 lõike 2 punktis b osutatud rahalisele toetusele lisaks täiendava 
toetuse mitmeaastase kava elluviimiseks. Euroopa Liitu teavita ­
takse kõnealusest eraldisest.  
Artikkel 4  
Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas  
1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama 
Mosambiigi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes Mosam ­
biigi vetes kala püüdvate erinevate riikide laevade mittediskrimi ­
neerimise põhimõttest.  
2. Käesoleva protokolliga kaetud ajavahemikul jälgivad 
Euroopa Liit ja Mosambiik kalavarude seisundit Mosambiigi 
kalapüügipiirkonnas.  
3. Lepinguosalised järgivad nii India Ookeani Tuunikomisjoni 
resolutsioone ja soovitusi kui ka lepingu artikli 4 lõike 2 koha ­
selt asutatud ühise teadusliku töörühma nõuandeid kalavarude 
kaitse ja vastutustundliku majandamise kohta.  
4. Kooskõlas lepingu artikliga 4, lähtudes India Ookeani 
Tuunikomisjoni soovitustest ja resolutsioonidest, parimate 
olemasolevate teadusuuringute tulemustest ning kui see on asja ­
kohane, kalandusalase partnerluslepingu artiklis 4 sätestatud 
ühise teaduskohtumise järeldustest, võivad lepinguosalised teine ­
teisega konsulteerida kalandusalase partnerluslepingu artikliga 9 
ettenähtud ühiskomitee raames ning vajaduse korral kokku 
leppida meetmetes, mis tagavad Mosambiigi kalavarude säästva 
majandamise.  
5. Kui ELi laevad lossivad oma saagi kolmandates riikides, on 
Mosambiigi ametiasutustel võimalus neid lossimisi jälgida.  
Artikkel 5  
Kalapüügivõimaluste kohandamine vastastikusel 
kokkuleppel  
1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel 
kokkuleppel kohandada, tingimusel et see on kooskõlas India 
Ookeani Tuunikomisjoni soovituste ja resolutsioonidega ning 
ühine teaduslik töörühm on nõus, et vastavate kohandamistega 
on tagatud tuuni ja tuunilaadsete liikide säästev majandamine 
India ookeanis.  
2. Sellisel juhul suurendatakse artikli 2 lõike 2 punktis a 
osutatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhimõttel  pro 
rata temporis . Euroopa Liidu makstav aastane kogutoetus ei 
tohi siiski ületada artikli 2 lõike 2 punktis a osutatud summat 
rohkem kui kaks korda.  
3. Lepinguosalised teavitavad üksteist kalanduspoliitikas ja 
kalandusalastes õigusaktides tehtud mis tahes muudatustest.  
Artikkel 6  
Uued kalapüügivõimalused  
1. Kui Euroopa Liidu kalalaevad huvituvad kalapüügist, mis ei 
ole sätestatud kalandusalase partnerluslepingu artiklis 1, konsul ­teerivad lepinguosalised üksteisega enne selliseks kalapüügiks loa 
andmist ning vajaduse korral lepivad kokku asjakohastes kala ­
püügitingimustes, sealhulgas vastavate muudatuste tegemises 
käesolevasse protokolli ja selle lisasse.  
2. Lepinguosalised peaksid soodustama katsepüüki, eriti 
Mosambiigi vetes elavate vähepüütavate süvamereliikide puhul. 
Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotlusel konsulteerivad 
lepinguosalised teineteisega ning määravad üksikjuhtumite 
kaupa kindlaks liigid, tingimused ja muud olulised ning asjako ­
hased parameetrid.  
3. Lepinguosalised tegelevad katsepüügiga vastavalt para ­
meetritele, mille nad vajaduse korral määravad kindlaks haldus ­
kokkuleppega. Katsepüügiload peaksid kehtima kuni kuus kuud.  
4. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüügi kampaaniad on 
andnud positiivsed tulemusi, võib Mosambiigi valitsus anda 
Euroopa Liidu laevadele uute liikide püügivõimalusi kuni käes ­
oleva protokolli kehtivuse lõppemiseni. Sellest tulenevalt 
suurendatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõike 2 punktis a 
osutatud rahalist toetust. Vastavalt sellele muudetakse ka laeva ­
omanike loatasusid ja nende suhtes kohaldatavaid tingimusi 
vastavalt käesoleva protokolli lisale.  
Artikkel 7  
Kalapüügi tingimused – ainuõiguslikkuse klausel  
Ilma et see piiraks kalandusalase partnerluslepingu artikli 6 
kohaldamist, võivad Euroopa Liidu laevad kala püüda Mosam ­
biigi vetes ainult siis, kui neil on Mosambiigi poolt käesoleva 
protokolli ja selle lisa alusel välja antud kehtiv kalapüügiluba.  
Artikkel 8  
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja läbivaatamine  
1. Olenemata käesoleva protokolli artikli 9 sätetest 
vaadatakse läbi artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud raha ­
lise toetuse suurus või peatatakse selle maksmine pärast lepin ­
guosaliste omavahelist konsulteerimist, juhul kui  
a) püügitegevus Mosambiigi kalapüügipiirkonnas on takistatud 
muudel kui looduslikel põhjustel;  
b) ühe või teise lepinguosalise poliitilistes suunistes on tehtud 
olulisi muudatusi, mis mõjutavad käesoleva protokolli asja ­
omaseid sätteid.  
2. Mosambiigi valitsus või Mosambiigi valitsuse volitusel 
tegutsev välishindaja annab hinnangu valdkondlikku poliitikat 
toetavate rahaeraldiste tulemustele ja väärtusele. Kõnealuse iga- 
aastase hinnangu tulemusi analüüsitakse ühiskomitee raamesET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/5
vastavalt käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatule. Kui leitakse, 
et valdkondliku poliitika toetuse tulemused ei vasta rahaliselt 
programmi eelarvele, võib Euroopa Komisjon artikli 2 lõike 2 
punktiga b ette nähtud eritoetuse maksmise osaliselt või täieli ­
kult peatada.  
3. Rahalise toetuse maksmist ja/või kalapüüki võib jätkata 
pärast seda, kui on taastunud enne eespool nimetatud asjaolude 
ilmnemist valitsenud olukord ja kui mõlemad lepinguosalised 
on pärast konsulteerimist andnud vastava nõusoleku.  
Artikkel 9  
Protokolli kohaldamise peatamine  
1. Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepin ­
guosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist 
ning kokkuleppe saavutamist lepingu artiklis 9 sätestatud ühis ­
komitees järgmistel juhtudel:  
a) kui kalapüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas takistavad 
erakorralised asjaolud, mis ei ole seotud loodusnähtustega;  
b) kui Euroopa Liit ei maksa artikli 2 lõike 2 punktis a sätes ­
tatud rahalist toetust käesoleva protokolli artiklis 8 nimeta ­
mata põhjustel;  
c) kui lepinguosalistel tekib seoses käesoleva protokolli ja selle 
lisa tõlgendamise ja kohaldamisega erimeelsusi, mida ei 
suudeta kõrvaldada;  
d) kui üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli ja selle 
lisa sätteid;  
e) pärast ühe või teise lepinguosalise poolt oluliste muudatuste 
tegemist poliitilistes suunistes, mis mõjutavad käesoleva 
protokolli asjaomaseid sätteid;  
f) kui üks lepinguosalistest tuvastab Cotonou lepingu artiklis 9 
sätestatud inimõigusi käsitlevate oluliste osade ja põhiosa 
rikkumise ning vastavalt Cotonou lepingu artiklites 8 ja 96 
sätestatud menetlusele;  
g) kui kalandusalase partnerluslepingu artikli 3 lõike 5 kohaselt 
ei ole järgitud Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni töö põhi ­
mõtete ja -õiguste deklaratsiooni.  
2. Käesoleva protokolli rakendamise peatamiseks peab asja ­
omane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähe ­
malt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.  
3. Kui protokolli rakendamine peatatakse, jätkavad lepinguo ­
salised konsulteerimist, et lahendada erimeelsused sõbraliku 
kokkuleppega. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva proto ­
kolli rakendamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsio ­
naalselt ja põhimõttel  pro rata temporis  vastavalt ajavahemikule, 
mil käesoleva protokolli rakendamine oli peatatud.  Artikkel 10  
Siseriiklike õigusaktide kohaldamine  
1. Euroopa Liidu kalalaevade tegevuse suhtes Mosambiigi 
vetes kohaldatakse Mosambiigi õigusnorme, kui käesolevas 
protokollis ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.  
2. Mosambiigi ametiasutused teavitavad Euroopa Komisjoni 
kõikidest kalanduspoliitikaga seotud olulisematest muutustest 
või uutest õigusaktidest.  
Artikkel 11  
Konfidentsiaalsus  
Lepinguosalised tagavad, et kõiki andmed seoses ELi laevade ja 
nende kalapüügitegevusega Mosambiigi vetes käsitletakse alati 
konfidentsiaalsetena. Kõnealuseid andmeid kasutatakse asja ­
omaste pädevate ametiasutuste poolt eranditult lepingu raken ­
damise ning kalanduse juhtimise, seire, kontrolli ja järelevalve 
puhul.  
Artikkel 12  
Elektrooniline teabevahetus  
Lepingu kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe puhul 
kohustuvad Mosambiik ja Euroopa Liit rakendama viivitamata 
vajalikke elektroonilise teabevahetuse süsteeme. Dokumendi 
elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis samaväärsena paber ­
kandjal oleva vormiga.  
Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata selliseid edastusi 
takistavatest arvutisüsteemi mis tahes tõrgetest. Sellise olukorra 
puhul asendatakse lepingu rakendamisega seotud teave ja doku ­
mendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paber ­
kandjal dokumentidega.  
Artikkel 13  
Kestus  
Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse kolme (3) aasta 
jooksul alates selle ajutisest kohaldamisest vastavalt artiklile 15, 
juhul kui ei teatata artikli 14 kohasest protokolli lõpetamisest.  
Artikkel 14  
Protokolli lõpetamine  
1. Protokolli lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosa ­
line teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokoll 
lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavan ­
datavat jõustumist.  
2. Eelmises lõikes nimetatud teatise saatmisega avatakse küsi ­
muste arutamine lepinguosaliste vahel.ET L 46/6 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
Artikkel 15  
Ajutine kohaldamine  
Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates allkirjastamise kuupäevast, kuid mitte enne 1. jaanuari 
2012.  
Artikkel 16  
Jõustumine  
Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustami ­
seks vajalike menetluste lõpuleviimisest.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/7
Съставено  в Брюксел  на първи  февруари  две хиляди  и дванадесета  година . 
Hecho en Bruselas, el uno de febrero de dos mil doce.  
V Bruselu dne prvního února dva tisíce dvanáct.  
Udfærdiget i Bruxelles den første februar to tusind og tolv.  
Geschehen zu Brüssel am ersten Februar zweitausendzwölf.  
Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta veebruarikuu esimesel päeval Brüsselis.  
Έγινε  στις Βρυξέλλες , την πρώτη  Φεβρουαρίου  δύο χιλιάδες  δώδεκα . 
Done at Brussels on the first day of February in the year two thousand and twelve.  
Fait à Bruxelles, le premier février deux mille douze.  
Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an chéad lá de Feabhra an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.  
Fatto a Bruxelles, addì primo febbraio duemiladodici.  
Brisel ē, divt ūkstoš divpadsmit ā gada pirmaj ā febru ārī. 
Priimta du t ūkstan čiai dvylikt ų met ų vasario pirm ą dien ą Briuselyje.  
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év február havának els ő napján.  
Mag ħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Frar tas-sena elfejn u tnax.  
Gedaan te Brussel, de eerste februari tweeduizend twaalf.  
Sporz ądzono w Brukseli dnia pierwszego lutego roku dwa tysi ące dwunastego.  
Feito em Bruxelas, em um de fevereiro de dois mil e doze.  
Întocmit la Bruxelles la întâi februarie dou ă mii doisprezece.  
V Bruseli d ňa prvého februára dvetisícdvanás ť. 
V Bruslju, dne prvega februarja leta dva tiso č dvanajst.  
Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä helmikuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.  
Som skedde i Bryssel den första februari tjugohundratolv.ET L 46/8 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За правителството  на Мозамбик  
Por el Gobierno de Mozambique  
Za vládu Mosambiku  
For Mozambiques regering  
Für die Regierung Mosambiks  
Mosambiigi valitsuse nimel  
Για την Κυβέρνηση  της Μοζαμβίκης  
For the Government of Mozambique  
Pour le gouvernement du Mozambique  
Per il governo del Mozambico  
Mozambikas vald ības v ārd ā – 
Mozambiko Vyriausyb ės vardu  
Mozambik kormánya részér ől 
Għall-Gvern tal-Mo żambik  
Voor de regering van Mozambique  
Pelo Governo de Moçambique  
W imienu rz ądu Mozambiku  
Pentru guvernul Mozambicului  
Za vládu Mozambiku  
Za vlado Mozambika  
Mosambikin tasavallan puolesta  
För Moçambiques regering
ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/9
LISA  
EUROOPA LIIDU LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED MOSAMBIIGI KALAPÜÜGIPIIRKONNAS  
I PEATÜKK  
ÜLDSÄTTED  
1. Pädeva asutuse määramine  
Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas Euroopa Liidu (EL) või Mosambiigi all järgmisi 
pädevaid ametiasutusi:  
— ELi puhul: Euroopa Komisjon, vajadusel Mosambiigis asuva ELi delegatsiooni vahendusel;  
— Mosambiigi puhul: kalandusministeerium.  
2. Mosambiigi kalapüügipiirkond  
Protokolli ja selle lisa kõiki sätteid kohaldatakse eranditult Mosambiigi kalapüügipiirkonnas, nagu on osutatud 2. 
liites.  
3. Kohaliku agendi määramine  
Iga käesoleva protokolli raames kalapüügiluba taotlevat ELi laeva peab esindama Mosambiigis resideeruv agent.  
4. Arvelduskonto  
Enne protokolli jõustumist edastab Mosambiik ELile selle (nende) arvelduskonto(de) andmed, mille(de)le kantakse 
lepingu raames ELi laevade eest makstavad summad. Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike 
kanda.  
II PEATÜKK  
TUUNIPÜÜGILUBA  
1. Tuunipüügiloa saamise eeltingimus – laeva abikõlblikkus  
Lepingu artiklis 6 osutatud tuunipüügiload antakse välja tingimusel, et laev on kantud ELi kalalaevade registrisse, 
India Ookeani Tuunikomisjoni koostatud kalapüügiloaga kalalaevade nimekirja ning kõik laevaomaniku, kapteni või 
laeva endaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingu raames toimuvast kalapüügist Mosambiigis ja on 
seotud Mosambiigi kalandusalaste õigusaktidega, on täidetud.  
2. Kalapüügiloa taotlemine  
EL esitab Mosambiigile taotluse kalapüügiloa saamiseks igale lepingu raames kala püüda soovivale laevale vähemalt 
20 päeva enne taotluse kehtivusaja alguskuupäeva, kasutades selleks käesoleva lisa 1. liites esitatud vormi. Taotlus 
peab olema trükitud või kirjutatud loetavate trükitähtedega.  
Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotlusele või asjaomase laeva tehnilise muutmise järgselt 
lisatakse taotlusele  
i) tõend, et taotletava kalapüügiloa kehtivusaja eest on tehtud loatasu ettemakse;  
ii) järgmiste isikute nimi, aadress ja kontaktandmed:  
— kalalaeva omanik;  
— kalalaeva käitaja;  
— laeva kohalik agent, kui see on olemas;  
iii) hiljutine värvifoto laevast külgvaates suuruses vähemalt 15 cm × 10 cm;  
iv) laeva merekõlblikkuse tunnistus;  
v) laeva registreerimistunnistus;  
vi) laeva sanitaartõend, mille on väljastanud ELi pädev ametiasutus;  
vii) kalalaeva kontaktandmed (faks, e-post jne).ET L 46/10 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
Kui kehtiva protokolli raames uuendatakse kalapüügiluba laevale, mille tehnilised näitajad ei ole muutunud, esitatakse 
koos uuendamistaotlusega üksnes loatasu ettemakse kinnitus.  
3. Loatasu ettemakse  
Loatasu ettemakse summa on kehtestatud käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes täpsustatud aastase määra alusel. 
Ettemakse sisaldab kõiki kohalikke ja riiklikke makse, välja arvatud sadamalõivud, randumislõivud, ümberlaadimis- ja 
teenustasud.  
4. Kalapüügiloaga laevade ajutine nimekiri  
Pärast püügiloa taotluste kättesaamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamatult ajutise nimekirja iga 
kategooria all luba taotlenud laevadest. Mosambiigi pädev ametiasutus saadab kõnealuse nimekirja viivitamata ELile.  
EL edastab ajutise nimekirja laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui ELi ametid on suletud, võib Mosambiik saata 
ajutise nimekirja otse laevaomanikule või tema agendile ja edastada sellekohase koopia ELile.  
5. Kalapüügiloa väljastamine  
Iga laeva kalapüügiluba väljastatakse laevaomanikule või tema agendile 15 päeva jooksul pärast pädeva ametiasutuse 
poolt täieliku taotluse kättesaamist. Kalapüügiloa koopia saadetakse viivitamata ELi delegatsioonile.  
6. Kalapüügiloaga laevade nimekiri  
Pärast kalapüügiloa väljastamist koostab riiklik kalanduskontrolli asutus viivitamata iga laevakategooria kohta lõpliku 
nimekirja laevadest, kellel on lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda. Kõnealune nimekiri edastatakse 
viivitamata ELile ja see asendab eespool osutatud ajutise nimekirja.  
7. Kalapüügiloa kehtivusaeg  
Kalapüügilubade kehtivusaeg on üks aasta ning neid võib pikendada.  
Kehtivusaja alguse kindlaksmääramiseks käsitatakse aastase kehtivusajana  
i) protokolli kohaldamise esimesel aastal ajavahemikku kehtima hakkamise kuupäevast kuni sama aasta 31. 
detsembrini;  
ii) seejärel iga täielikku kalendriaastat;  
iii) protokolli kohaldamise viimasel aastal ajavahemikku alates 1. jaanuarist kuni protokolli kehtivuse lõppemiseni;  
iv) protokolli esimesel ja viimasel aastal tuleks loatasu ettemakse arvutada põhimõttel  pro rata temporis . 
8. Pardadokumendid  
Mosambiigi vetes või Mosambiigi sadamas olles peavad laeva pardal olema kogu aeg järgmised dokumendid:  
a) kalapüügiluba;  
b) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse väljastatud dokumendid, milles on osutatud  
— laeva registreerimisnumber ja laeva registreerimistunnistus;  
— Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni Torremolinose konventsiooniga ette nähtud vastavussertifikaat;  
c) kalalaeva üldplaani ajakohased kinnitatud joonised ja kirjeldused ning eelkõige kalalaeva kalatrümmide arv ja 
nende ladustamismaht kuupmeetrites;  
d) kalalaeva lipuriigi pädeva ametiasutuse kinnitatud tõend, milles on kirjeldatud muudatused ja nende iseloom, juhul 
kui kalalaeva omadusi on mis tahes viisil muudetud seoses laeva üldpikkuse, registreeritud kogutonnaaži, peama ­
sina või -masinate võimsuse (hj) või lastimahutavusega;  
e) kui kalalaev on varustatud jahutatud või külmutatud merevee tankidega, siis lipuriigi pädeva ametiasutuse kinni ­
tatud tõend, milles on esitatud tankide mahutavus kuupmeetrites;  
f) kalalaevale välja antud luba püüda kala lipuriigi jurisdiktsiooni alt väljas asuvates vetes;  
g) koopia Mosambiigi kalandusseadusest (Law nr. 3/90) ja merekalanduse eeskirjadest (REPMAR Decree nr 43/2003).ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/11
9. Kalapüügiloa edasiandmine  
Kalapüügiluba väljastatakse konkreetsele laevale ning see ei ole üleantav.  
Tõestatud vääramatu jõu korral võib ELi taotlusel laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule samade omadus ­
tega laevale või asenduslaevale antud uue kalapüügiloaga, tasumata selle eest uut ettemakset. Sellisel juhul võetakse IV 
peatükis osutatud tuunikülmutusseinerite ja pinnaõngejadalaevade kalapüügiloa tasude puhul arvesse kahe laeva 
kogupüüki Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.  
Üleandmiseks tagastab laevaomanik või tema agent Mosambiigis asendamist vajava kalapüügiloa ja Mosambiik annab 
võimalikult kiiresti välja asenduspüügiloa. Asenduspüügiluba antakse laevaomanikule või tema agendile välja viivita ­
mata pärast asendamist vajava kalapüügiloa tagastamist. Asenduspüügiluba jõustub asendamist vajava kalapüügiloa 
tagastamise päeval.  
Mosambiik ajakohastab kalapüügiloaga laevade nimekirja võimalikult kiiresti. Uus nimekiri edastatakse viivitamata 
riiklikule kalanduskontrolli asutusele ja ELile.  
10. Abilaevad  
Abilaevadele antakse luba vastavalt Mosambiigi õigusaktide sätetele ja tingimustele.  
Abilaevade puhul kohaldatav aastane loatasu on 3 580 eurot aastas.  
Mosambiigi pädevad ametiasutused edastavad komisjonile ELi Mosambiigi delegatsiooni vahendusel regulaarselt 
väljavõtte selliselt väljastatud lubadest.  
III PEATÜKK  
TEHNILISED MEETMED  
Kalapüügiluba omavate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses püügipiirkonna, püügivahendite ja täien ­
dava püügiga on määratud püügikategooriate kaupa kindlaks käesoleva lisa 2. liites esitatud teabelehes.  
Laevad järgivad Mosambiigi kalandusalaseid õigusakte ja kõiki India Ookeani Tuunikomisjoni vastu võetud resolutsioone.  
IV PEATÜKK  
PÜÜGIARUANDED  
1. Püügireisi mõiste  
Käesoleva lisa kohaldamisel määratletakse ELi kalalaeva püügireisi kestus järgmiselt:  
— ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sellest lahkumiseni või  
— ajavahemik laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni ümberlaadimiseni sadamas ja/või lossimiseni 
Mosambiigis.  
2. Püügipäevik  
Lepingu raames kala püüdva ELi laeva kapten peab India Ookeani Tuunikomisjoni püügipäevikut, mille näidis iga 
püügikategooria kohta on esitatud käesoleva lisa 3. liites.  
Püügipäevik peab vastama Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonile 08/04 õngejadalaevade kohta ja resolutsioonile 
10/03 seinnoodalaevade kohta.  
Kapten täidab püügipäevikut iga päeva kohta, mil laev asub Mosambiigi kalapüügipiirkonnas.  
Kapten teeb püügipäevikusse iga päev sissekande, määrates kindlaks iga püütud ja pardal hoitava liigi FAO kolme ­
tähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna. Iga peamise liigi 
puhul märgib kapten ära ka kaaspüügi.  
Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.  
Püügipäevikusse registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten.  
3. Püügiaruanded  
Kapten annab laeva püügist aru, esitades Mosambiigile püügipäevikud ajavahemiku kohta, mil laev viibis Mosambiigi 
kalapüügipiirkonnas.ET L 46/12 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
Püügipäevikud edastatakse järgmise korra kohaselt:  
i) Mosambiigi sadamasse sisenemisel esitatakse iga püügipäeviku originaal Mosambiigi kohalikule esindajale, kes 
kinnitab kirjalikult selle kättesaamist; püügipäeviku koopia antakse Mosambiigi inspekteerimisrühmale;  
ii) kui Mosambiigi kalapüügipiirkonnast lahkutakse ilma eelnevalt Mosambiigi sadamasse sisenemata, saadetakse iga 
püügipäeviku originaal seitsme tööpäeva jooksul pärast mis tahes sadamasse saabumist ja igal juhul 15 tööpäeva 
jooksul pärast Mosambiigi püügipiirkonnast lahkumist  
a) e-posti teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud e-posti aadressile;  
b) või faksi teel riikliku kalanduskontrolli asutuse antud numbrile;  
c) või kirja teel riiklikule kalanduskontrolli asutusele.  
Lepinguosalised määravad alates 1. jaanuarist 2012 kehtima hakkava elektroonilise edastuse korra, mida kasutada 
elektroonilisel püügipäevikul põhinevate püügi ja aruandeandmete edastamiseks; seejärel kavandavad lepinguosalised 
protokolli rakendamise ja püügiaruannete paberversiooni asendamise elektroonilisega alates 1. juulist 2012.  
Kapten saadab kõikide püügipäevikute koopia ELile ja laeva lipuriigi pädevale ametiasutusele. Tuunipüügilaevade ja 
pinnaõngejadalaevade puhul saadab kapten kõikide püügipäevikute koopia instituudile Instituto Nacional de Inves ­
tigação Pesqueira (IIP) ja ühele järgmistest teadusinstituutidest:  
i) Institut de recherche pour le développement (IRD);  
ii) Instituto Español de Oceanografía (IEO);  
iii) IPIMAR (Instituto Português de Investigação Maritima).  
Kui laev pöördub oma kalapüügiloa kehtivusajal Mosambiigi kalapüügipiirkonda tagasi, siis koostatakse uus püügia ­
ruanne.  
Kui püügiaruannete kohta kehtivaid sätteid ei ole arvesse võetud, võib Mosambiik peatada asjaomase laeva kalapüü ­
giloa kuni puuduvate püügiaruannete esitamiseni ja karistada laevaomanikku kehtivate siseriiklike õigusaktide asja ­
omaste sätete kohaselt. Korduva rikkumise puhul võib Mosambiik kalapüügiloa uuendamisest keelduda. Mosambiik 
teavitab viivitamata ELi kõikidest kõnealuses kontekstis kohaldatavatest sanktsioonidest.  
4. Tuunipüügilaevade ja pinnaõngejadalaevade loatasude lõplik arvestus  
Võttes aluseks eespool nimetatud teadusinstituutide kinnitatud püügiaruanded, määrab EL iga tuunipüügiseineri ja 
pinnaõngejadalaeva puhul kindlaks eelnenud kalendriaasta püügihooaja eest tasumisele kuuluvate loatasude lõpliku 
arvestuse.  
EL edastab kõnealuse lõpliku arvestuse Mosambiigile ja laevaomanikule enne jooksva aasta 31. juulit. Mosambiik võib 
esitada dokumentaalsete tõendite põhjal lõpliku arvestuse kohta vastuväite 30 tööpäeva jooksul alates selle edastamis ­
est. Eriarvamuste korral pöörduvad lepinguosalised ühiskomisjoni poole. Kui Mosambiik ei ole 30 tööpäeva jooksul 
vastuväidet esitanud, loetakse lõplik arvestus vastuvõetuks.  
Kui lõplik arvestus on suurem kui kindlaksmääratud loatasu, mis tasuti ettemaksuna kalapüügiloa saamiseks, maksab 
laevaomanik puuduva summa Mosambiigile jooksva aasta 30. septembriks. Kui lõplik arvestus on väiksem kui 
kindlaksmääratud loatasu, ei ole laevaomanikul õigus ülejäävat summat tagasi saada.  
V PEATÜKK  
LOSSIMINE JA ÜMBERLAADIMINE  
Ümberlaadimine merel keelatud. Kõiki sadamas toimuvaid ümberlaadimisprotsesse jälgitakse Mosambiigi kalandusinspek ­
torite juuresolekul.  
Lossida või ümberlaadida sooviva ELi laeva kapten peab vähemalt 48 tunni jooksul enne lossimist või ümberlaadimist 
teatama Mosambiigile järgmised andmed:  
a) lossida või ümberlaadida sooviva kalalaeva nimi ja number India Ookeani Tuunikomisjoni kalalaevade registris;  
b) lossimis- või ümberlaadimissadam;  
c) lossimise või ümberlaadimise kuupäev ja kellaaeg;  
d) iga lossitava või ümberlaaditava liigi (identifitseeritav FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu 
kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/13
e) ümberlaadimise puhul vastuvõtva laeva nimi.  
Vastuvõtvate laevade puhul teatab vastuvõtva laeva kapten mitte hiljem kui 24 tundi enne ümberlaadimise alustamist ja 
ümberlaadimise lõpetamisel Mosambiigi ametiasutustele tema laevale ümberlaaditava tuuni ja tuunilaadsete liikide kogused 
ning täidab ja esitab ümberlaadimisdeklaratsiooni 24 tunni jooksul Mosambiigi ametiasutustele.  
Ümberlaadimise teostamiseks peab olema eelnev luba, mille Mosambiik on kaptenile või tema agendile väljastanud 24 
tunni jooksul pärast eespool nimetatud teatamist. Ümberlaadimine peab toimuma Mosambiigi selleks ettenähtud sadamas.  
Mosambiigis toimuva ümberlaadimise teostamiseks kindlaks määratud kalasadamad on Maputo, Beira ja Nacala (India 
Ookeani Tuunikomisjonile resolutsiooniga 10/11 teatatud PSME nõudmistele vastavad sadamad).  
Mosambiigi sadamas lossivad ELi laevad püüavad anda oma kaaspüügi kohalike töötlemisettevõtete käsutusse kohaliku 
turuhinnaga. ELi kalandusettevõtjate soovi korral esitavad Mosambiigi ametiasutused kohalike töötlemisettevõtete nime ­
kirja ja kontaktandmed.  
Kui kõnealuseid sätteid ei täideta, rakendatakse Mosambiigi kehtivate õigusaktidega ette nähtud sanktsioone.  
VI PEATÜKK  
KONTROLL  
1. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine  
Igast kalapüügiloaga ELi laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemisest ja sealt lahkumisest tuleb Mosambiiki 
teavitada kolme tunni jooksul alates sisenemisest või lahkumisest.  
Sisenemist või lahkumist teavitamisel edastab laev eelkõige  
i) kuupäeva, kellaaja ja kavandatud piiriületuspunkti;  
ii) iga pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse 
korral kalade arvuna;  
iii) iga pardal hoitava kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogrammides või 
vajaduse korral kalade arvuna;  
iv) iga merre tagasiheidetud kaaspüütud liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu kilogram ­
mides või vajaduse korral kalade arvuna.  
Teavitus edastatakse lisa 4. liites esitatud vormi kasutades eelistatavalt e-postiga või selle puudumisel faksi teel 
Mosambiigi teatatud e-posti aadressile, telefoninumbrile või faksinumbrile. Mosambiik saadab viivitamata e-posti või 
faksi teel vastu kättesaamisteate.  
Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatus ­
test.  
Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, 
käsitatakse kalapüügiloata laevana.  
Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis kehtivate kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud 
karistusi ja sanktsioone.  
Püügipiirkonda sisenemise, sellest väljumise ja püügi aruandeid tuleb hoida pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande 
esitamise kuupäevast.  
2. Perioodilise püügi aruanded  
Kui ELi laev püüab kala Mosambiigi vetes, peab kalapüügiluba omava ELi laeva kapten teatama Mosambiigi ameti ­
asutusele iga kolme päeva järel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud kogused. Esimene püügideklaratsioon tuleb 
esitada viis päeva pärast Mosambiigi kalapüügipiirkonda sisenemist.  
Esitades iga viie päeva järel oma perioodilise püügi aruanded, peab laev teatama eelkõige  
i) kuupäeva, aja ja asukoha aruande esitamisel;  
ii) iga viie päeva jooksul püütud ja pardal hoitava sihtliigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu 
kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;  
iii) iga viie päeva jooksul pardal hoitava kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna eluskaalu 
kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;ET L 46/14 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
iv) iga viie päeva jooksul merre tagasiheidetud kaaspüügi liigi FAO kolmetähelise koodi ja koguse, väljendatuna 
eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna;  
v) toote esitusviisi;  
vi) tuunipüügiseinerid:  
— edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet,  
— edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet,  
— ebaõnnestunud noodatõmmete arv;  
vii) tuunipüügi õngejadalaevad:  
— noodatõmmete arv pärast viimast aruannet,  
— pärast viimast aruannet vette lastud konksude arv.  
Teavitus edastatakse lisa 5. liites esitatud vormingus eelistatavalt e-postiga või selle puudumisel faksi teel Mosambiigi 
teatatud e-posti aadressile või telefoninumbrile. Mosambiik teavitab viivitamata asjaomaseid laevu ja ELi e-posti 
aadressi, telefoninumbri või edastussageduse muudatustest.  
Iga Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole esitanud oma viiepäevast perioodilist 
püügiaruannet, käsitatakse kalapüügiloata laevana. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mosambiigis 
kalandusalaste õigusaktidega ettenähtud karistusi ja sanktsioone.  
Perioodilist püügiaruannet tuleb hoida pardal vähemalt aasta, arvestatuna aruande esitamise kuupäevast.  
3. Inspekteerimine merel  
Kalapüügiluba omavate Mosambiigi laevade inspekteerimist merel Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostavad Mosam ­
biigi laevad ja inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.  
Enne pardale tulekut teavitavad Mosambiigi inspektorid ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Inspekteerimist 
teostavad kalandusinspektorid, kes peavad enne inspekteerimise alustamist esitama tõendi oma isiku ja inspektori 
ameti kohta.  
Volitatud inspektorid jäävad ELi laeva pardale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Nad teostavad 
inspekteerimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.  
Iga inspekteerimise lõpus koostavad volitatud inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada 
inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva 
kapten.  
Volitatud inspektorid annavad enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Rikkumise 
korral tuleks rikkumisteatise koopia esitada VIII peatüki kohaselt ka ELile.  
4. Kalapüügieelne teavitamine ja kalapüügieelne inspekteerimine  
Igal kalendriaastal ja enne kalapüügitegevuse alustamist tuleb 33 % Mosambiigi vetes kalapüügiluba omavatest ELi 
laevadest Mosambiigi sadamasse kalapüügieelseks teavitamiseks ja kalapüügieelseks inspekteerimiseks.  
Mosambiigi ametiasutused edastavad laevaomanikele nende laevade nimekirja, mis peavad enne kalapüügi algust 
inspekteerimise läbima, mille koopia edastatakse ELile. Nimekirjas loetletud laevadele antakse kalapüügiluba vahetult 
pärast sadamas toimunud inspekteerimist.  
Inspekteerimise ajakavast ja selleks valitud sadamast peaks laevaomanik teavitama Mosambiigi ametiasutusi 72 tundi 
ette. Inspekteerimine toimub 24 tunni jooksul pärast saabumist valitud sadamasse, milleks on Maputo, Beira või 
Nacala.  
Mosambiik võib lubada ELil osaleda sadamas teostatavatel inspekteerimistel vaatlejana.  
ELi laeva kapten lubab Mosambiigi inspektoritel oma tööülesandeid täita.  
Iga inspekteerimise lõpus koostavad Mosambiigi inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada 
inspekteerimisaruandele oma kommentaarid.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/15
Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.  
Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Mosambiik 
edastab inspekteerimisaruande koopia ELile kaheksa päeva jooksul pärast inspekteerimist.  
5. Lossimise ja ümberlaadimise puhul sadamas teostatav inspekteerimine  
Mosambiigi kalapüügipiirkonnas püütud saaki lossiva või ümberlaadiva ELi laeva inspekteerimist Mosambiigi sadamas 
teostavad Mosambiigi inspektorid, kelle kalanduskontrolli funktsioon on selgelt identifitseeritav.  
Enne inspekteerimise alustamist peavad inspektorid esitama tõendi oma isiku ja inspektori ameti kohta. Mosambiigi 
inspektorid jäävad ELi laeva pardale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks ja teostavad inspektee ­
rimist, püüdes avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle lossimis- või ümberlaadimisoperatsioonile ja lastile.  
Iga inspekteerimise lõpus koostavad inspektorid inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspektee ­
rimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten.  
Mosambiigi inspektorid annavad inspekteerimise lõpus ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia.  
VII PEATÜKK  
SATELLIITSEIRESÜSTEEM (VMS)  
1. Laevade asukohateated – VMS-süsteem  
Kalapüügiloaga ELi laevad peavad olema varustatud satelliitseiresüsteemiga (Vessel Monitoring System – VMS), mille 
abil edastatakse nende asukoht iga tunni järel automaatselt ja pidevalt nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (Fisheries 
Monitoring Center – FMC).  
Iga asukohateade peab sisaldama  
a) laeva tunnusandmeid;  
b) kalalaeva viimati määratud geograafilist asukohta (pikkuskraad, laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 
meetri ja usaldusvahemik 99 %;  
c) asukohateate registreerimise kuupäeva ja kellaaega;  
d) laeva kiirust ja kurssi.  
Iga asukohateade peab olema esitatud käesoleva lisa 5. liites osutatud vormingus.  
Esimene Mosambiigi kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht on identifitseeritav koodiga „ENT”. Kõik järgmised 
asukohad on identifitseeritavad koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Mosambiigi 
kalapüügipiirkonnast väljumist, mis on identifitseeritav koodiga „EXI”. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukoha ­
teadete automaatse töötlemise ja vajaduse korral nende elektroonilise edastuse. Asukohateateid registreeritakse turva ­
liselt ning neid säilitatakse kolme aasta jooksul.  
2. Teabe edastamine laeva poolt satelliitseiresüsteemi rikke korral  
Kapten tagab, et tema laeva satelliitseiresüsteem on kogu aeg täielikult töökorras ja et asukohateated edastatakse 
nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.  
Rikkis satelliitseiresüsteemiga ELi laevadel ei ole lubatud Mosambiigi kalapüügipiirkonda siseneda.  
Kui satelliitseiresüsteem läheb rikki siis, kui laev on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas juba kala püüdmas, parandatakse 
laeva satelliitseiresüsteem püügireisi lõpul või asendatakse see kümne päeva jooksul. Pärast kõnealust tähtaega ei lubata 
laeval enam Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala püüda.  
Laevad, mis püüavad Mosambiigi kalapüügipiirkonnas kala rikkis satelliitseiresüsteemiga, peavad edastama oma asuko ­
hateated lipuriigi ja Mosambiigi kalapüügiseirekeskusele e-postiga või faksi teel vähemalt iga kahe tunni järel, lisades 
kõik kohustuslikud andmed.  
3. Asukohateadete turvaline edastamine Mosambiigile  
Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Mosambiigi kalapüügiseirekes ­
kusele. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus ja Mosambiik vahetavad omavahel elektroonilisi kontaktaadresse ja hoiavad 
üksteist vahetult kursis nende aadresside muutumisega.  
Asukohateateid edastatakse lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ja Mosambiigi vahel elektrooniliselt vastavalt turvalisele 
teabevahetussüsteemile.ET L 46/16 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi kõikidest katkestustest 
kalapüügiloaga laeva järjestikuste asukohateadete vastuvõtmisel, kui asjaomane laev ei ole teatanud kalapüügipiirkon ­
nast lahkumisest.  
4. Teabevahetussüsteemi tõrked  
Mosambiik tagab, et tema elektroonilised seadmed on vastavuses lipuriigi kalapüügiseirekeskuse seadmetega, ja teavitab 
ELi viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel võimalikult kiire tehnilise lahenduse 
leidmiseks. Võimaliku erimeelsuse puhul pöördutakse ühiskomitee poole.  
Laeva satelliitseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimi ­
mist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kapten. Rikkumiste korral rakendatakse Mosambiigi kehtivate 
õigusaktidega ettenähtud karistusi.  
5. Asukohateate sageduse läbivaatamine  
Kui dokumentaalsete tõenditega õnnestub tõestada rikkumist, võib Mosambiik taotleda, saates taotluse koopia ELile, et 
lipuriigi kalapüügiseirekeskus vähendaks laeva asukohateate saatmise intervalle kindlaksmääratud uurimisperioodiks 
kolmekümneminutilistele intervallidele. Mosambiik peab edastama dokumentaalsed tõendid lipuriigi kalapüügiseirekes ­
kusele ja ELile. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus saadab Mosambiigile viivitamata asukohateate, kasutades uut sagedust.  
Mosambiigi kalapüügiseirekeskus teavitab lipuriigi järelevalvekeskust ja Euroopa Komisjoni inspektsioonijärgselt viivita ­
mata inspektsiooni lõppemisest.  
Kui kindlaksmääratud uurimisperiood on lõppenud, teavitab Mosambiik lipuriigi kalapüügiseirekeskust ja ELi võima ­
likust edaspidisest seirest.  
VIII PEATÜKK  
RIKKUMISED  
Protokolli sätete ja eeskirjade, elusressursside kaitse- ja majandamiseeskirjade või Mosambiigi õigusaktide täitmata jätmist 
võib karistada trahvi, laeva kalapüügiloa peatamise, kehtetuks tunnistamise või uuendamata jätmisega.  
1. Rikkumiste menetlemine  
Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi laeva poolt Mosambiigi kalapüügipiirkonnas teostatud mis 
tahes rikkumine peab olema märgitud (inspekteerimis)aruandes.  
Pardal toimuval inspekteerimisel ei piira inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt laevaomaniku õigust 
kaitsele talle süüks pandud rikkumise korral. Kui kapten keeldub inspekteerimisaruande allkirjastamisest, kirjutab ta 
inspekteerimisaruandesse oma keeldumise põhjused märkusega „allkirjastamisest keeldumine”.  
Mis tahes rikkumise puhul, mille on Mosambiigi kalapüügipiirkonnas pannud toime kalapüügiluba omav ELi laev, 
saadetakse rikkumise määratlus ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatavad karistused vastavalt 
Mosambiigi kalandusalastes õigusaktides sätestatud korrale otse laevaomanikule. Teatise koopia saadetakse laeva lipurii ­
gile ja ELile 72 tunni jooksul.  
2. Laeva kinnipidamine  
Kui see on Mosambiigi kehtivate õigusaktidega rikkumise korral ette nähtud, võib rikkumise puhul sundida mis tahes 
ELi laeva kalapüügitegevust peatama ja, juhul kui laev on merel, pöörduma tagasi Mosambiigi sadamasse.  
Mosambiik teatab ELile 24 tunni jooksul kalapüügiloaga ELi laeva mis tahes põhjusel kinnipidamisest. Teatises 
esitatakse aresti ja/või kinnipidamise põhjused.  
Laeva, kapteni, meeskonna ja laeva lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali 
kaitsemeetmed) enne, kui Mosambiik on määranud uurimisega tegeleva ametniku ja on toimunud nõupidamine, mille 
Mosambiik korraldab ELi taotlusel ühe tööpäeva jooksul pärast eespool osutatud teabe saamist, et selgitada asjaolusid, 
mis viisid laeva kinnipidamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda 
laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja.  
3. Karistused rikkumiste eest – kokkuleppemenetlus  
Rikkumise eest kohaldatava karistuse määrab Mosambiik kehtivate siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt.  
Kui laevaomanik ei nõustu trahviga, teostatakse enne kohtumenetluse alustamist Mosambiigi ametiasutuste ja ELi laeva 
vahel kokkuleppemenetlus sõbraliku lahenduse leidmiseks. Kõnealusel kokkuleppemenetlusel võib osaleda laeva lipu ­
riigi esindaja. Kokkuleppemenetlus lõppeb hiljemalt 72 tundi päeva pärast laeva kinnipidamisest teatamist.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/17
4. Kohtumenetlus – pangatagatis  
Kui eespool osutatud kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtum kaevatakse pädevasse kohtusse, hoiustab 
rikkumise toime pannud laeva omanik Mosambiigi osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks 
Mosambiik, nii et see kataks laeva kinnipidamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitusi. 
Pangatagatist ei saa vabastada enne kohtumenetluse lõppu.  
Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule  
a) täies ulatuses, kui ühtegi karistust ei määratud;  
b) summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.  
Mosambiik teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.  
5. Laeva ja meeskonna vabastamine  
Laeval ja selle meeskonnal lubatakse lahkuda sadamast kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade 
maksmist või pärast pangatagatise esitamist.  
IX PEATÜKK  
MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE  
1. Töölevõetavate meremeeste arv  
Kalandustegevuseks Mosambiigi kalapüügipiirkonnas võtavad ELi ookeani-tuunipüügiseinerid tööle vähemalt kaks 
Mosambiigi kvalifitseeritud meremeest laeva kohta. Õngejadalaevad võtavad tööle vähemalt ühe Mosambiigi kvalifitsee ­
ritud meremehe laeva kohta.  
ELi laevaomanikud annavad omapoolse panuse täiendavate Mosambiigi meremeeste töölevõtmiseks.  
Kui ühtegi Mosambiigi meremeest ei ole mis tahes põhjusel pardale võetud, maksavad ELi laevaomanikud kindlaks ­
määratud summa, mis vastab arvule, mis on saadud laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibitud püügipäevade 
korrutamisel päeva kohta kehtestatud summaga, milleks on 30 eurot meremehe, laeva ja päeva kohta. Kindlaksmää ­
ratud summa makstakse Mosambiigi ametiasutustele hiljemalt sama aasta 31. detsembriks.  
Seda summat kasutatakse Mosambiigi meremeeste/kalameeste koolitamiseks ja see makstakse Mosambiigi ametiasu ­
tuste määratud arvelduskontole.  
2. Võimalus vabalt meremehi valida  
Mosambiigil on nimekiri Mosambiigi kvalifitseeritud meremeestest, keda võidakse ELi laevadele tööle võtta.  
Laevaomanik või tema agent valib sellest nimekirjast oma laevale tööle võetavad meremehed ja teavitab Mosambiiki 
nende kandmisest munsterrolli.  
3. Meremeeste lepingud  
Töölepingu koostavad laevaomanik või tema agent ja meremees, keda esindab vajadusel ametiühing koostöös Mosam ­
biigiga. Töölepingus määratakse eelkõige kindlaks pardale võtmise kuupäev ja sadam.  
Lepingud tagavad meremeestele Mosambiigis kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning ravi- ja 
õnnetusjuhtumikindlustuse.  
Allakirjutanud saavad lepingu koopia.  
Mosambiigi meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsioonis 
sätestatud tööalaseid põhiõigusi. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat 
tunnustamist ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.  
4. Meremeeste töötasu  
Mosambiigi meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse kindlaks enne kalapüügiloa väljasta ­
mist ning laevaomaniku ja tema Mosambiigi agendi vastastikusel kokkuleppel.  
Töötasu ei tohi olla madalam Mosambiigi laevameeskondade omast ega ILO standarditest.ET L 46/18 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
5. Meremeeste kohustused  
Meremees esitleb end lepingus sätestatud töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile. Kapten teatab 
meremehele pardale võtmise kuupäeva ja kellaaja. Kui meremees loobub või töölevõtmise kuupäeval ettenähtud 
kellaajaks kohale ei tule, loetakse meremehe tööleping kehtetuks ja laevaomanik vabaneb automaatselt kohustusest 
kõnealune meremees tööle võtta. Sellisel juhul ei kanna laevaomanik rahalist karistust ega pea tasuma hüvitist.  
X PEATÜKK  
1. Püügitegevuse vaatlemine  
Iga Mosambiigis kalapüügiluba omav ELi laev panustab kalandusalaste vaatlejate programmi 300 eurot, mis tuleb 
maksta pädeva ametiasutuse eri arvelduskontole kalapüügiloa taotlemisel. Seda fondi kasutatakse vaatlejate programmi 
haldus- ja juhtimiskulude katmiseks.  
Vaatlejate programm vastab India Ookeani Tuunikomisjoni vastuvõetud resolutsioonide sätetele.  
2. Määratud laevad ja vaatlejad  
Mosambiigi ametiasutused koostavad nende laevade nimekirja, kelle pardale on määratud võtta vaatleja. Nimekirja 
ajakohastatakse ja see edastatakse Euroopa Komisjonile niipea, kui see on koostatud.  
Mosambiigi ametiasutused teatavad asjaomastele laevaomanikele nende laeva pardale määratud vaatlejate nimed hilje ­
malt 15 päeva enne vaatleja pardalemineku kavandatavat kuupäeva.  
Vaatlejate pardalviibimine ei tohi ületada tema ülesannete teostamiseks vajalikku ajavahemikku.  
3. Vaatleja töötasu  
Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab Mosambiigi ametiasutus.  
4. Pardalevõtmise tingimused  
Vaatleja pardalevõtmise tingimused, eelkõige pardalviibimise aeg, määratakse kindlaks laevaomaniku või tema agendi ja 
Mosambiigi ühisel kokkuleppel.  
Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja majutamine pardal oleneb siiski laeva tehnilisest ehitusest.  
Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.  
Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline 
turvalisus ja üldine heaolu.  
Vaatlejatele antakse juurdepääs kõikidele nende kohustuste täitmiseks vajalikele vahenditele. Neil on juurdepääs side ­
vahenditele ja pardal olevatele mis tahes dokumentidele, laeva püügitegevusega seotud dokumentidele, eelkõige 
püügipäevikule, töötlemispäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt nende 
töökohustustega.  
5. Vaatleja pardalevõtmine ja pardalt lahkumine  
Vaatleja pardalevõtmine toimub laevaomaniku valitud sadamas.  
Kümme päeva enne pardalevõtmist teatab laevaomanik või tema agent Mosambiigile vaatleja pardalevõtmise kuupäeva, 
kellaaja ja sadama. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud pardalevõtmise 
sadamasse jõudmiseks.  
Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laeva ­
omanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta.  
Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.  
Kui vaatleja ei lahku laevalt Mosambiigi sadamas, kannab laevaomanik kõik majutus- ja söögikulud selle aja jooksul, 
mil vaatleja ootab lendu kojusõiduks.  
6. Vaatleja ülesanded  
Kogu pardal viibimise aja jooksul vaatleja  
a) käitub nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;  
b) suhtub vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;  
c) arvestab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/19
Vaatleja edastab laeva Mosambiigi kalapüügipiirkonnas viibimise kestel raadio, faksi või e-posti teel vähemalt üks kord 
nädalas oma vaatlusandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused ja mis tahes muud ametiasutuse 
nõutud andmed.  
7. Vaatleja aruanne  
Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja 
aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.  
Vaatleja esitab oma aruande Mosambiigile, kes edastab selle koopia ELile 15 tööpäeva jooksul pärast vaatleja laevalt 
lahkumist.  
KÄESOLEVA LISA LIITED  
1) 1. liide – Kalapüügiloa taotluse vorm  
2) 2. liide – Teabelehed  
3) 3. liide – Püügipäevik  
4) 4. liide – Sisenemisest/väljumisest teatamise vorm  
5) 5. liide – Satelliitseiresüsteemi (VMS) asukohateate vormingET L 46/20 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
1. liide  
KALAPÜÜGILOA TAOTLUSE VORM
ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/21
ET L 46/22 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
2. liide  
TEABELEHED  
TEABELEHT: TUUNIPÜÜGISEINERID JA PINNAÕNGEJADALAEVAD  
Kalapüügi piirkond  
Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoonest. 
Geograafilised koordinaadid: vt allpool olevat tabelit  
Lubatud püügivahend  
Noot 
Pinnaõngejada  
Kaaspüük  
Kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni resolutsioonidega  
Lubatud tonnaaž / loatasud  
Kalapüügiloaga laevade arv  Ookeani tuunipüügiseinerid: 43 
Pinnaõngejadalaevad: 32  
Iga-aastane loatasu ettemakse  5 100 eurot ookeani tuunipüügiseineri kohta 146 tonni pikka rändega liikide ja 
nendega seotud liikide püügi eest 
4 100 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž üle 250 tonni) kohta 118 tonni pika 
rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest 
2 500 eurot pinnaõngejadalaeva (kogutonnaaž alla 250 tonni) kohta 72 tonni pika 
rändega liikide ja nendega seotud liikide püügi eest  
Täiendav loatasu  35 eurot püütud tonni kohta  
Mosambiigi meremehed  
30 eurot meremehe kohta, laeva kohta ja päeva kohta, kui pardalevõtmist ei toimu.  
Vaatlejad (panus kalandusalaste vaatlejate programmi)  
300 eurot aastas laeva kohta  
Geograafilised koordinaadid: 
Punkt  1  2  3  4  5  6  7  8  9  10  11  
Laiuskraad  26°50 ′S 26°00 ′S 25°10 ′S 24°45 ′S 22°42 ′S 21°34 ′S 20°03 ′S 16°38 ′S 15°40 ′S 11°50 ′S 10°26 ′S 
Pikkuskraad  37°36 ′E 38°15 ′E 38°38 ′E 38°24 ′E 37°54 ′E 37°30 ′E 37°58 ′E 41°18 ′E 42°31 ′E 41°45 ′E 42°05 ′EET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/23
3. liide  
PÜÜGIPÄEVIKET L 46/24 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
4. liide  
SISENEMISEST/VÄLJUMISEST TEATAMISE VORM  
TEABEVAHETUSE ARUANDEVORM  
SISENEMIS-/VÄLJUMISARUANDED  
PERIOODILINE PÜÜGIARUANNE MOSAMBIIGI MAJANDUSVÖÖNDIS  
Aruanded edastatakse pädevale ametiasutusele, st Mosambiigi riikliku kalandusameti juhtkonnale:  
e-post: entryexitcatchmoz@gmail.com  
(teine võimalus – faks: + 258 21 320 335)  
Tähelepanu!  
— Sisenemis- või väljumisaruanded tuleb saata eespool osutatud e-postile kolme tunni jooksul enne sündmust.  
— Väljapüük tuleb esitada liikide kaupa ja eluskaalus.  
— Väljapüügi ühik peab olema kilogramm.  
— Väljapüügi aruanne hõlmab nii sihtliike kui ka kaaspüügiliike. Allpool esitatud liikide nimekirja võib muuta olenevalt 
püütud liikidest.  
1. Sisenemise aruandevorm (3 tunni jooksul enne sündmust)  
Sisu tekst: laev (nimi) / SISSE  
Laeva nimi:  
Rahvusvaheline raadiokutsung:  
Sisenemiskuupäev ( pp/kk/aaaa ): 
Sisenemise kellaaeg (UTC):  
Sisenemise asukoht ( kraadid-minutid-sekundid ): 
Majandusvööndisse sisenemisel pardal olevate kalaliikide üldkogus  
Kulduim-tuun (YFT) kg  
Suursilm-tuun (BET) kg  
Vööttuun (SKJ) kg  
Pikkuim-tuun (ALB) kg  
Marliin (MAR) kg  
Mõõkkala (SWO) kg  
Lühikoon-odanina (SSP) kg  
Purikala (SFA) kg  
Sinihai (BSH) kg  
Harilik heeringahai (POR) kg  
Makohaid (MAK) kg  
Mõrtsukhai (TIG) kg  
Krokodillhai ( Pseudocarcharias kamoharai ) (PSK) kg  
Suursilm-rebashai (THR) kg  
Pikkuim-hallhai (OCS) kg  
Vasarhai (SPN) kg  
Muud hallhailased (CWZ) kg  
Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg  
jne.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/25
2. Väljumise aruandevorm (kolme tunni jooksul enne sündmust)  
Sisu tekst: laev (nimi) / VÄLJA  
Laeva nimi:  
Rahvusvaheline raadiokutsung:  
Väljumiskuupäev ( pp/kk/aaaa ): 
Väljumise kellaaeg (UTC):  
Väljumise asukoht ( kraadid-minutid-sekundid ): 
Majandusvööndist väljumisel pardal olevate kalaliikide üldkogus  
Kulduim-tuun (YFT) kg  
Suursilm-tuun (BET) kg  
Vööttuun (SKJ) kg  
Pikkuim-tuun (ALB) kg  
Marliin (MAR) kg  
Mõõkkala (SWO) kg  
Lühikoon-odanina (SSP) kg  
Purikalad (SFA) kg  
Sinihai (BSH) kg  
Harilik heeringahai (POR) kg  
Makohaid (MAK) kg  
Mõrtsukhai (TIG) kg  
Krokodillhai ( Pseudocarcharias kamoharai ) (PSK) kg  
Suursilm-rebashai (THR) kg  
Pikkuim-hallhai (OCS) kg  
Vasarhai (SPN) kg  
Muud hallhailased (CWZ) kg  
Muud (täpsustage liik ja FAO kood) kg  
jne. 
3. Iganädalane väljapüügiaruande vorm (iga kolme päeva järel, mil laev püüab kala Mosambiigi vetes)  
Sisu tekst: laev (nimi) / WCR  
Laeva nimi:  
Rahvusvaheline raadiokutsung:  
Aruande esitamise kuupäev ( pp/kk/aaaa ): 
Aruande esitamise kellaaeg (UTC):  
Aruande esitamise asukoht ( kraadid-minutid-sekundid ): 
Väljapüük Mosambiigi majandusvööndis (kg)  
Kulduim-tuun (YFT) kg  
Suursilm-tuun (BET) kg  
Vööttuun (SKJ) kg  
Pikkuim-tuun (ALB) kg  
Marliin (MAR) kg  
Mõõkkala (SWO) kg  
Lühikoon-odanina (SSP) kgET L 46/26 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
Purikalad (SFA) kg  
Sinihai (BSH) kg  
Harilik heeringahai (POR) kg  
Makohaid (MAK) kg  
Mõrtsukhaid (TIG) kg  
Krokodillhai ( Pseudocarcharias kamoharai ) (PSK) kg  
Suursilm-rebashai (THR) kg  
Pikkuim-hallhai (OCS) kg  
Vasarhai (SPN) kg  
Muud hallhailased (CWZ) kg  
Muud (täpsustage liik ja FAO kood)  
jne. 
Tuunipüügiseinerite puhul:  
— edukate noodatõmmete arv peibutuspüügivahendiga püügi puhul pärast viimast aruannet:  
— edukate noodatõmmete arv vaba püügi puhul pärast viimast aruannet:  
— ebaõnnestunud noodatõmmete arv:  
Õngejadalaevade puhul:  
— noodatõmmete arv pärast viimast aruannet:  
— vette lastud konksude arv pärast viimast aruannet:  
Allolevas tabelis tähistab ametlik tähtnumbriline kood (Alpha 3 kood) India Ookeani Tuunikomisjoni mandaadi all olevaid 
liike. Inglis- ja prantsuskeelsed nimed ja teaduslikud nimetused on võetud Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni takso ­
noomiast.  
Kood  Inglise keelne nimi  Prantsuse keelne nimi  Teaduslik nimetus  
ALB  Albacore tuna  Germon  Thunnus alalunga  
BET  Bigeye tuna Patudo;  Thon obèse  Thunnus obesus  
BFT  Bluefin tuna  Thon rouge  Thunnus thynnus thynnus  
BIL Marlins, sailfishes, spear fish  Poissons epée NCA (**)  Xiphioidei NEI  (*) 
BIP Indo-Pacific Bonito  Bonito oriental  Sarda orientalis  
BLM  Black Marlin  Makaire noir  Makaira indica  
BLT  Bullet tuna  Bonitou  Auxis rochei  
BLZ  Indo-Pacific Blue Marlin  Makaire bleu de l’Indo Pacifique  Makaira mazara  
COM  Narrow barred Spanish Mackerel  Thazard rayé  Scomberomorus commersoni  
DOT  Dogtooth tuna  Bonite à gros yeux  Gymnosarda unicolor  
FRI Frigate tuna  Auxide  Auxis thazard  
FRZ  Frigate and Bullet tunas  Auxides et Bonitous  Auxis  spp.  
GUT  Indo-Pacific king mackerel  Thazard ponctué  Scomberomorus guttatus  
KAW  Kawakawa  Thonine orientale  Euthynnus affinis  
KGX  Seerfishes NEI (*)  Thazards NCA (**)  Scomberini NEI  (*)ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/27
Kood  Inglise keelne nimi  Prantsuse keelne nimi  Teaduslik nimetus  
LOT  Longtail tuna  Thon mignon  Thunnus tonggol  
MAR  Marlines NEI (*)  Makaire NCA (**)  
MLS  Striped Marlin  Marlin rayé  Tetrapturus audax  
OBL  Billfishes, unclassified  Porte-épée non-classifiés  
OTH  Others NEI (*)  Autres NCA (**)  Scombridae  ja Xiphioidei  
RSK  Requiem sharks  Carcharinidae  
SBF Southern Bluefin tuna  Thon rouge du sud  Thunnus maccoyii  
SFA  Indo-Pacific Sailfish  Voilier de l’Indo-Pacifique  Istiophorus platypterus  
SHK  Shark  Requins  
SKJ Skipjack Listao;  Bonite à ventre rayé  Katsuwonus pelamis  
SSP Short-billed spearfish  Makaire à rostre court  Tetrapterus angustirostris  
STS Streaked seerfish  Thazard cirrus  Scomberomorus lineolatus  
SWO  Swordfish  Espadon  Xiphias gladius  
TUN  Tunas and Bonitos NEI (*)  Thons et bonites NCA (**)  Thunnini  ja Sardini NEI  (*) 
WAH  Wahoo  Thazard-bâtard  Acanthocybium solandri  
YFT  Yellowfin tuna  Albacore  Thunnus albacares  
(*) NEI: mujal nimetamata (not elsewhere included). 
(**) NCA: mujal nimetamata (non compris ailleurs).ET L 46/28 Euroopa Liidu Teataja 17.2.2012
5. liide  
SATELLIITSEIRESÜSTEEMI (VMS) ASUKOHATEATE VORMING  
SATELLIITSEIRESÜSTEEMI SÕNUMITE EDASTAMINE  
ASUKOHATEADE  
Andmeelement  Kood  Kohustuslik/ 
valikuline  Sisu 
Teate algus  SR  M  Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust  
Adressaat  AD  M  Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline 
Alpha 3 kood  
Saatja  FR  M  Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline 
Alpha 3 kood  
Lipuriik  FS  O  Sõnumiga seotud andmed – lipuriik  
Teate liik  TM  M  Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp [ENT, POS, EXI]  
Raadiokutsung  RC  M  Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokut ­
sung  
Lepinguosalise siseviitenum ­
ber IR O  Laevaga seotud andmed – lepinguosalise universaalnumber 
(lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb number)  
Väline registreerimisnumber  XR  M  Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number  
Laiuskraad  LA  M  Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minu ­
tites, N/S KKMM (WGS84)  
Pikkuskraad  LO  M  Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja minu ­
tites, E/W KKKMM (WGS84)  
Kurss  CO  M  Laeva suund 360° skaalal  
Kiirus  SP  M  Laeva kiirus kümnendiksõlmedes  
Kuupäev  DA  M  Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha regist ­
reerimisekuupäev (AAAAKKPP)  
Kellaaeg  TI  M  Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha regist ­
reerimise kellaaeg (TTMM)  
Teate lõpp  ER  M  Süsteemiga seotud teave – märgib teate lõppu  
M = kohustuslik andmeelement. 
O = vabatahtlik andmeelement. 
Andmeedastuse struktuur on järgmine: 
1) tähed peavad vastama ISO 8859,1 normile; 
2) topeltkaldjoon (//) ja väljakood SR märgivad sõnumi algust; 
3) iga andmeelement on identifitseeritav koodi järgi ja eraldatud topeltkaldjoonega (//) muudest andmeelementidest; 
4) kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; 
5) ER kood, millele järgneb topeltkaldjoon (//), tähistab sõnumi lõppu; 
6) vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada sõnumi alguse ja lõpu vahel.ET 17.2.2012 Euroopa Liidu Teataja L 46/29