TÕLGE  
2010. AASTA RAHVUSVAHELINE KAKAOLEPING  
PREAMBUL  
KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,  
a) TUNNISTADES  kakaosektori panust vaesuse vähendamisse ja rahvusvaheliselt kokkulepitud arengueesmär ­
kide ning eelkõige aastatuhande arengueesmärkide saavutamisse;  
b) TUNNISTADES  kakao ja sellega kauplemise tähtsust elanikkonna tuluallikana arengumaade majanduses 
ning tunnistades kakaoga kauplemise esmatähtsat panust arengumaade eksporditulusse ning nende 
sotsiaal- ja majandusarengu programmide väljatöötamisse;  
c) TUNNISTADES  kakaosektori tähtsust miljonite inimeste toimetuleku seisukohast, eelkõige arengumaades, 
kus kakao tootmine on väiketootjate peamine otsene tuluallikas;  
d) TUNNISTADES,  et tihe rahvusvaheline koostöö kakaoga seotud küsimustes ja kõikide kakao väärtusahelaga 
seotud asjaosaliste jätkuv dialoog võivad aidata kaasa maailma kakaomajanduse säästvale arengule;  
e) TUNNISTADES  eksportivate ja importivate liikmete vahelise strateegilise partnerluse tähtsust säästva kakao ­
majanduse saavutamisel;  
f) TUNNISTADES  vajadust tagada rahvusvahelise kakaoturu läbipaistvus nii tootjate kui ka tarbijate huvides;  
g) TUNNISTADES  varasemate 1972., 1975., 1980., 1986., 1993. ja 2001. aasta rahvusvaheliste kakaolepin ­
gute panust maailma kakaomajanduse arengusse,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
I PEATÜKK  
EESMÄRGID  
Artikkel 1  
Eesmärgid  
Ülemaailmse kakaosektori tugevdamiseks, selle säästva arengu 
soodustamiseks ning kõikide sidusrühmade kasu suurenda ­
miseks on seitsmenda rahvusvahelise kakaolepingu eesmärgid 
järgmised:  
a) soodustada rahvusvahelist koostööd maailma kakaomajan ­
duses;  
b) luua sobiv raamistik kõigi kakaoga seotud küsimuste aruta ­
miseks valitsuste vahel ja erasektoriga;  
c) aidata kaasa liikmete riikliku kakaomajanduse tugevdamisele 
pädevatele asutustele rahastamiseks ja elluviimiseks esitata ­
vate projektide ettevalmistamise, arendamise ja hindamise 
kaudu ning liikmetele ja maailma kakaomajandusele kasu 
toovatele projektidele rahaliste vahendite hankimise kaudu;  d) püüelda selle poole, et saada õiglast hinda, mis tagab kakao 
väärtusahelas õiglase tulu nii tootjatele kui ka tarbijatele, 
ning aidata kõikide liikmete huvides kaasa maailma kakao ­
majanduse tasakaalustatud arengule;  
e) edendada majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt 
säästvat kakaomajandust;  
f) toetada teadusuuringuid ja nende tulemuste rakendamist 
koolitus- ja teabeprogrammide kaudu, mis võimaldavad 
kakaole sobivate tehnoloogiate siiret liikmetele;  
g) soodustada maailma kakaomajanduse ja eelkõige kakaoga 
kauplemise läbipaistvust asjaomase statistika kogumise, 
analüüsi ja levitamise ning asjakohaste uuringute tegemise 
kaudu, samuti soodustada kaubandustakistuste kõrvaldamist;  
h) soodustada ja ergutada šokolaadi ja kakaotoodete tarbimist, 
et suurendada nõudlust kakao järele, eelkõige reklaamides 
tihedas koostöös erasektoriga kakao häid omadusi, kaasa 
arvatud selle tervislikkust;ET L 259/8 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
i) julgustada liikmeid parandama kakao kvaliteeti ja töötama 
välja kakaosektori jaoks asjakohaseid toiduohutusega seotud 
meetmeid;  
j) julgustada liikmeid välja töötama ja rakendama strateegiaid, 
mis võimaldavad parandada kohalike kogukondade ja väike ­
tootjate suutlikkust saada kasu kakao tootmisest ning aitavad 
seega kaasa vaesuse vähendamisele;  
k) hõlbustada kakaotootjaid toetavate finantsvahendite ja 
-teenuste, eelkõige krediidivõimaluste ja riskijuhtimisviisidega 
seotud teabe kättesaadavust.  
II PEATÜKK  
MÕISTED  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „kakao” – kakaooad ja kakaotooted;  
2) „peen- või aroomikakao” – oma ainulaadse maitse ja 
värvuse poolest tuntud kakao, mida toodetakse käesoleva 
lepingu C lisas nimetatud riikides;  
3) „kakaotooted” – üksnes kakaoubadest valmistatud tooted, 
näiteks kakaomass, kakaovõi, magustamata kakaopulber, 
kakaokook ja purustatud kakaooad;  
4) „šokolaad ja šokolaaditooted” – tooted, mis on valmistatud 
kakaoubadest vastavalt „Codex alimentariuse” šokolaadi ja 
šokolaaditoodete standardile;  
5) „kakaoubade varu” – kõik kuivatatud kakaooad, mis on 
identifitseeritavad kakaoaasta viimase päeva (30. septembri) 
seisuga, sõltumata ladustamiskohast, omanikust või kasutu ­
sotstarbest;  
6) „kakaoaasta” – 12-kuuline ajavahemik 1. oktoobrist 30. 
septembrini (k.a);  
7) „organisatsioon” – artiklis 3 osutatud Rahvusvaheline 
Kakaoorganisatsioon;  
8) „nõukogu” – artiklis 6 osutatud rahvusvaheline kakaonõu ­
kogu;  9) „lepinguosaline” – valitsus, Euroopa Liit või valitsustevahe ­
line organisatsioon artikli 4 tähenduses, kes on nõustunud 
end ajutiselt või lõplikult käesoleva lepinguga siduma;  
10) „liige” – lepinguosaline, nagu eespool on määratletud;  
11) „impordiriik” või „importiv liige” – vastavalt riik või liige, 
kelle kakaoimport kakaoubades väljendatuna ületab 
ekspordi;  
12) „ekspordiriik” või „eksportiv liige” – vastavalt riik või liige, 
kelle kakaoeksport kakaoubades väljendatuna ületab 
impordi. Kakaod tootev riik, kelle kakaoimport kakaou ­
bades väljendatuna ületab eksporti, kuid kelle toodang 
ületab importi või kelle toodang ületab kakao nähtavat 
sisetarbimist, (  1 ) võib siiski soovi korral olla eksportiv liige;  
13) „kakaoeksport” – igasugune kakao, mis viiakse välja mis 
tahes riigi tolliterritooriumilt, ning „kakaoimport” – igasu ­
gune kakao, mis tuuakse sisse mis tahes riigi tolliterritoo ­
riumile, eeldusel et kõnealuste mõistete kohaldamisel 
peetakse enam kui ühte tolliterritooriumi hõlmava liikme 
puhul tolliterritooriumi all silmas kõnealuse liikme tolliter ­
ritooriumide kogumit;  
14) „säästev kakaomajandus” – ühtne väärtusahel, mille kõik 
osalised töötavad välja ja edendavad asjakohaseid meet ­
meid, et saavutada tootmise, töötlemise ja tarbimise tase, 
mis on praeguste ja tulevaste põlvkondade huvides majan ­
duslikult elujõuline, keskkonnasäästlik ja sotsiaalselt vastu ­
tustundlik, eesmärgiga parandada kakao väärtusahela toot ­
likkust ja tasuvust kõikide osaliste jaoks ning eelkõige 
väiketootjate jaoks;  
15) „erasektor” – kõik erasektori ettevõtjad, kelle põhitegevus 
toimub kakaovaldkonnas. See hõlmab põllumajandustoot ­
jaid, edasimüüjaid, töötlejaid, tootjaid ja uurimisasutusi. 
Käesoleva lepingu raames hõlmab erasektor ka riigiettevõt ­
teid, -ametkondi ja -asutusi, mis täidavad teatud riikides 
seda rolli, mida teistes riikides täidavad eraettevõtted;  
16) „indikaatorhind” – käesoleva lepingu tähenduses kasutatav 
kakao rahvusvahelise hinna tüüpiline indikaator, mida 
arvutatakse vastavalt artiklile 33;  
17) „eriarveldusühik” (SDR) – Rahvusvahelise Valuutafondi 
arvestusühik;  
18) „tonn” – 1 000 kilogrammi või 2 204,6 naela, „nael” – 
453,597 grammi;ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/9  
( 1 ) Arvutatud kakaoubade jahvatuse alusel pluss kakaotoodete, šokolaadi 
ja šokolaaditoodete netoimport kakaoubades väljendatuna.
19) „jagatud lihthäälteenamus” – eksportivate liikmete häältee ­
namus ja importivate liikmete häälteenamus eraldi arvesta ­
tuna;  
20) „kvalifitseeritud häälteenamus” – kaks kolmandikku ekspor ­
tivate liikmete häältest ja kaks kolmandikku importivate 
liikmete häältest eraldi arvestatuna, tingimusel et kohal 
on vähemalt viis eksportivat liiget ja enamik importivatest 
liikmetest;  
21) „jõustumine” – kuupäev, mil käesolev leping esmakordselt 
ajutiselt või lõplikult jõustub, kui ei ole määratud teisiti.  
III PEATÜKK  
RAHVUSVAHELINE KAKAOORGANISATSIOON  
Artikkel 3  
Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni peakorter ja 
struktuur  
1. 1972. aasta rahvusvahelise kakaolepinguga asutatud 
Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon jätkab eksisteerimist ning 
kohaldab käesoleva lepingu sätteid ja kontrollib selle täitmist.  
2. Organisatsiooni peakorter asub alati mõne liikme territoo ­
riumil.  
3. Organisatsiooni peakorter asub Londonis, kui nõukogu ei 
otsusta teisiti.  
4. Organisatsioon tegutseb järgmiste organite kaudu:  
a) rahvusvaheline kakaonõukogu, mis on organisatsiooni 
kõrgeim organ;  
b) nõukogu allorganid, sh haldus- ja finantskomitee, majandus ­
komitee, maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu ja muud 
nõukogu moodustatud komiteed, ning  
c) sekretariaat.  
Artikkel 4  
Organisatsiooni liikmesus  
1. Iga lepinguosaline on organisatsiooni liige.  
2. Organisatsiooni liikmed jagunevad kahte kategooriasse, 
nimelt:  
a) eksportivad liikmed ja  b) importivad liikmed.  
3. Liige võib oma kategooriat muuta nõukogu kehtestatavatel 
tingimustel.  
4. Kaks või enam lepinguosalist võivad teatada, et osalevad 
organisatsioonis liikmete rühmana, saates nõukogule ja lepingu 
hoiulevõtjale vastava teatise, mis jõustub asjaomaste lepinguosa ­
liste täpsustatud kuupäeval ja nõukogu kinnitatud tingimustel.  
5. Igasugust viidet käesolevas lepingus valitsusele või valitsus ­
tele tõlgendatakse nii, et see hõlmab ka Euroopa Liitu ja mis 
tahes valitsustevahelist organisatsiooni, millel on samalaadsed 
kohustused seoses läbirääkimistega rahvusvaheliste lepingute 
üle, eriti toorainelepingute osas, ning nende sõlmimise ja kohal ­
damisega. Sellest tulenevalt tõlgendatakse kõiki käesolevas 
lepingus sisalduvaid viiteid allkirjastamisele, ratifitseerimisele 
või heakskiitmisele, ajutisest kohaldamisest teatamisele või 
ühinemisele selliste organisatsioonide puhul selliselt, et need 
hõlmavad viidet kõnealuste valitsustevaheliste organisatsioonide 
poolsele allkirjastamisele, ratifitseerimisele või heakskiitmisele, 
ajutisest kohaldamisest teatamisele või ühinemisele.  
6. Kõnealustel valitsustevahelistel organisatsioonidel on oma 
pädevusse kuuluvates küsimustes nii palju hääli, kui on nende 
liikmesriikide häälte koguarv vastavalt artiklile 10. Sellisel juhul 
ei kasuta selliste valitsustevaheliste organisatsioonide liikmes ­
riigid oma individuaalset hääleõigust.  
Artikkel 5  
Privileegid ja immuniteedid  
1. Organisatsioon on juriidiline isik. Eelkõige on tal õigus 
sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara 
ning algatada kohtuasju.  
2. Organisatsiooni, selle tegevdirektori, personali ja eksper ­
tide ning liikmete esindajate seisundit, privileege ja immuniteete 
võõrustajariigi territooriumil nende ametiülesannete täitmise 
eesmärgil viibimise ajal reguleerib jätkuvalt võõrustajariigi valit ­
suse ja Rahvusvahelise Kakaoorganisatsiooni vahel sõlmitud 
peakorterit käsitlev leping.  
3. Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud peakorterit käsitlev 
leping on käesolevast lepingust sõltumatu. See lõpeb siiski järg ­
mistel juhtudel:  
a) kõnealuse peakorterit käsitleva lepingu sätete kohaselt;ET L 259/10 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
b) juhul kui organisatsiooni peakorter viiakse väljapoole 
võõrustajariigi territooriumi või  
c) kui organisatsioon lõpetab tegevuse.  
4. Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme liikmega 
lepinguid, mille peab heaks kiitma nõukogu ning mis käsitlevad 
privileege ja immuniteete, mis võivad olla vajalikud käesoleva 
lepingu nõuetekohaseks täitmiseks.  
IV PEATÜKK  
RAHVUSVAHELINE KAKAONÕUKOGU  
Artikkel 6  
Rahvusvahelise kakaonõukogu koosseis  
1. Rahvusvaheline kakaonõukogu koosneb kõigist organisat ­
siooni liikmetest.  
2. Iga liiget esindavad nõukogu koosolekutel asjakohaselt 
volitatud esindajad.  
Artikkel 7  
Nõukogu volitused ja ülesanded  
1. Nõukogu kasutab kõiki volitusi ja täidab kõiki käesoleva 
lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende 
täitmist.  
2. Nõukogul ei ole õigust võtta ei enda ega oma liikmete 
nimel kohustusi, mis ei kuulu käesoleva lepingu reguleerimis ­
alasse, eelkõige ei ole tal õigust raha laenuks võtta. Oma lepin ­
gute sõlmimise õiguse kasutamise korral lisab nõukogu 
nendesse lepingutesse käesolevas sättes ja artiklis 23 sisalduvad 
tingimused selliselt, et nõukoguga lepinguid sõlmivad muud 
isikud oleksid nendest teadlikud; kui aga kõnealused tingimused 
jäetakse lisamata, ei muuda see lepingut kehtetuks ega tähenda, 
et nõukogu on oma volitusi ületanud.  
3. Nõukogu võtab vastu eeskirjad ja määrused, mis on vaja ­
likud käesoleva lepingu täitmiseks ja on sellega kooskõlas, seal ­
hulgas nõukogu ja komiteede töökorra ning organisatsiooni 
finants- ja personalieeskirjad. Nõukogu võib oma töökorras 
näha ette menetluse, mille kohaselt ta saab langetada teatud 
küsimustes otsuseid ilma kokku tulemata.  
4. Nõukogu peab andmikke, mis on vajalikud tema käesole ­
vast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks, ja muid 
andmikke, mida ta peab asjakohaseks.  5. Nõukogu võib vajaduse korral kokku kutsuda töörühmi, 
kes abistaks teda tema ülesannete täitmisel.  
Artikkel 8  
Nõukogu esimees ja aseesimees  
1. Nõukogu valib igaks kakaoaastaks esimehe ja aseesimehe, 
kellele organisatsioon palka ei maksa.  
2. Esimees ja aseesimees valitakse mõlemad eksportivate liik ­
mete esindajate või importivate liikmete esindajate seast. Nende 
ametikohtade täitmist vaheldatakse igal kakaoaastal kahe kate ­
gooria vahel.  
3. Nii esimehe kui ka aseesimehe ajutise või ühe või mõlema 
nimetatud ametniku püsiva puudumise korral võib nõukogu 
valida eksportivate liikmete esindajate või importivate liikmete 
esindajate seast vastavalt vajadusele ajutiselt või alaliselt uued 
ametnikud.  
4. Esimees ega ükski teine nõukogu koosolekul eesistujaks 
olev ametnik hääletuses ei osale. Tema delegatsiooni liige võib 
kasutada tema esindatava liikme hääleõigust.  
Artikkel 9  
Nõukogu istungid  
1. Üldjuhul peab nõukogu iga poole kakaoaasta järel ühe 
korralise istungi.  
2. Nõukogu koguneb erakorralistele istungitele vastava otsu ­
sega või kui seda taotleb  
a) viis liiget;  
b) vähemalt kaks liiget, kellel on vähemalt 200 häält;  
c) tegevdirektor artiklite 22 ja 59 kohaldamiseks.  
3. Nõukogu istungitest teatatakse vähemalt 30 kalendripäeva 
ette, välja arvatud hädaolukorra puhul, mil etteteatamistähtaeg 
on 15 päeva.  
4. Istungid peetakse organisatsiooni peakorteris, kui nõukogu 
ei otsusta teisiti. Kui nõukogu tuleb mõne liikme kutsel kokku 
mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige 
organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/11
Artikkel 10  
Hääled  
1. Eksportivatel liikmetel on kokku 1 000 häält ja importi ­
vatel liikmetel on kokku 1 000 häält. Need hääled jagunevad 
kummaski liikmete kategoorias (st vastavalt eksportivate ja 
importivate liikmete kategoorias) käesoleva artikli järgmiste 
lõigete kohaselt.  
2. Iga kakaoaasta kohta jaotatakse eksportivate liikmete 
hääled järgmiselt: igal eksportival liikmel on viis põhihäält. 
Ülejäänud hääled jaotatakse kõigi eksportivate liikmete vahel 
proportsionaalselt nende kakaoekspordi keskmise mahu alusel 
kolmel eelneval kakaoaastal, mille andmed on organisatsioon 
avaldanud oma väljaande Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics 
viimases numbris. Selleks arvutatakse eksport kakaoubade 
netoekspordina pluss kakaotoodete netoeksport ümberarvesta ­
tuna vastavasse väärtusesse ubades, kasutades artiklis 34 esitatud 
muundustegureid.  
3. Iga kakaoaasta kohta jaotatakse importivate liikmete 
hääled kõigi importivate liikmete vahel proportsionaalselt 
nende kakaoimpordi keskmise mahu alusel kolmel eelneval 
kakaoaastal, mille andmed on organisatsioon avaldanud oma 
väljaande Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics viimases 
numbris. Selleks arvutatakse import kakaoubade netoimpordina 
pluss kakaotoodete netoimport ümberarvestatuna vastavasse 
väärtusesse ubades, kasutades artiklis 34 esitatud muundustegu ­
reid. Ühelgi liikmel ei ole alla viie hääle. Seetõttu jaotatakse 
nende liikmete hääleõigus, kellel on miinimumist rohkem 
hääli, ümber teiste liikmete vahel, kellel on miinimumist 
vähem hääli.  
4. Kui mingil põhjusel peaks tekkima raskusi häälte arvuta ­
mise statistilise aluse määramise või ajakohastamisega vastavalt 
käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3, võib nõukogu otsustada kasu ­
tada häälte arvutamiseks teistsugust statistilist alust.  
5. Ühelgi liikmel, välja arvatud artikli 4 lõigetes 4 ja 5 nime ­
tatud liikmed, ei ole üle 400 hääle. Kõik seda arvu ületavad 
hääled, mis tulenevad käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 esitatud 
arvutustest, jaotatakse kõnealuste lõigete kohaselt ümber teiste 
liikmete vahel.  
6. Kui organisatsiooni liikmeskond muutub või liikme 
hääleõigus peatatakse või taastatakse käesoleva lepingu mõne 
sätte alusel, jaotab nõukogu hääled ümber vastavalt käesolevale 
artiklile. Euroopa Liit või artiklis 4 määratletud valitsustevahe ­
line organisatsioon saab hääli ühe liikmena vastavalt käesoleva 
artikli lõikes 2 või 3 sätestatud menetlusele.  
7. Hääli ei saa osadeks jagada.  Artikkel 11  
Nõukogu hääletuskord  
1. Igal liikmel on õigus anda temale kuuluv arv hääli ja 
ühelgi liikmel ei ole õigust oma hääli jagada. Liige võib kõne ­
alustest häältest erinevalt siiski anda hääli, mille andmiseks tal 
on volitused käesoleva artikli lõike 2 alusel.  
2. Nõukogu esimehele esitatud kirjaliku taotlusega võib iga 
eksportiv liige volitada iga teist eksportivat liiget ja iga importiv 
liige iga teist importivat liiget esindama tema huve ja kasutama 
tema hääli nõukogu koosolekutel. Sellisel juhul ei kohaldata 
artikli 10 lõikes 5 sätestatud piirangut.  
3. Liige, kellele teine liige on andnud volitused oma häälte 
andmiseks artikli 10 kohaselt, annab kõnealused hääled vasta ­
valt volitanud liikme juhistele.  
Artikkel 12  
Nõukogu otsused  
1. Nõukogu püüab kõik otsused vastu võtta ja kõik soovi ­
tused esitada konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, 
võtab nõukogu vastu otsused ja esitab soovitusi kvalifitseeritud 
häälteenamusega järgmise menetluse kohaselt:  
a) kui kolme või enama eksportiva liikme või kolme või enama 
importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata kvalifit ­
seeritud häälteenamust, loetakse ettepanek tagasilükatuks;  
b) kui kolme või vähema eksportiva liikme või kolme või 
vähema importiva liikme vastuhääletamise tõttu ei saavutata 
kvalifitseeritud häälteenamust, pannakse ettepanek 48 tunni 
jooksul uuesti hääletusele, ja  
c) kui ka sel juhul ei saavutata kvalifitseeritud häälteenamust, 
loetakse ettepanek tagasilükatuks.  
2. Nõukogu otsuste või soovituste vastuvõtmiseks vajaliku 
häälte arvu lugemisel ei võeta arvesse hääletamisest hoiduvate 
liikmete hääli.  
3. Käesoleva lepingu kohaselt kohustuvad liikmed aktseptee ­
rima siduvana kõiki nõukogu otsuseid.ET L 259/12 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
Artikkel 13  
Koostöö muude organisatsioonidega  
1. Nõukogu korraldab vajaduse korral konsulteerimist ja 
koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja tema 
organitega, eelkõige ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, 
ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning muude asja ­
kohaste ÜRO ja valitsustevaheliste organisatsioonide erialaasu ­
tustega.  
2. Arvestades ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi erilist 
rolli põhitarbeainete rahvusvahelises kaubavahetuses, hoiab 
nõukogu seda organisatsiooni asjakohasel viisil kursis oma tege ­
vuse ja töökavadega.  
3. Nõukogu võib ühtlasi rakendada asjakohaseid meetmeid 
tõhusa kontakti hoidmiseks kakaotootjate, -kauplejate ja -tööt ­
lejate rahvusvaheliste organisatsioonidega.  
4. Nõukogu üritab kaasata oma töösse kakaotootmise ja 
-tarbimise poliitika vallas rahvusvahelisi rahandusasutusi ja 
teisi pooli, kellel on huvi maailma kakaomajanduse vastu.  
5. Nõukogu võib otsustada teha koostööd teiste kakaovald ­
konna ekspertidega.  
Artikkel 14  
Vaatlejate kutsumine ja osalemine  
1. Nõukogu võib oma koosolekutele vaatlejana osalema 
kutsuda mis tahes riigi, kes ei kuulu liikmete hulka.  
2. Samuti võib nõukogu kutsuda oma koosolekutel vaatleja ­
tena osalema artiklis 13 osutatud organisatsioone.  
3. Samuti võib nõukogu vaatlejatena osalema kutsuda valit ­
susväliseid organisatsioone, millel on kakaosektori valdkondades 
nõutav kogemus.  
4. Nõukogu otsustab organisatsiooni halduseeskirjades sätes ­
tatud tingimuste kohaselt iga istungi puhul vaatlejate osalemise, 
kaasa arvatud igal juhtumil eraldi kakaosektori valdkondades 
nõutava kogemusega valitsusväliste organisatsioonide osalemise.  
Artikkel 15  
Kvoorum  
1. Nõukogu iga istungi avakoosoleku kvoorumi moodusta ­
miseks on vajalik vähemalt viie eksportiva liikme ja enamiku importivate liikmete kohalolek, tingimusel et kõnealuste liik ­
mete käes kokku on kummaski kategoorias vähemalt kaks 
kolmandikku liikmete koguhäältest antud kategoorias.  
2. Kui istungi avakoosoleku jaoks määratud kuupäeval, teisel 
päeval ja kogu ülejäänud istungi kestel puudub kvoorum vasta ­
valt käesoleva artikli lõikele 1, moodustavad avakoosoleku 
kvoorumi kohalolevad eksportivad ja importivad liikmed, kelle 
käes on kummaski kategoorias lihthäälteenamus.  
3. Istungi avakoosolekule järgnevate koosolekute kvoorum 
vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 on selline, nagu käesoleva 
artikli lõikes 2 ette nähtud.  
4. Esindatust vastavalt artikli 11 lõikele 2 käsitatakse kohal- 
olekuna.  
V PEATÜKK  
ORGANISATSIOONI SEKRETARIAAT  
Artikkel 16  
Organisatsiooni tegevdirektor ja personal  
1. Sekretariaat koosneb tegevdirektorist ja personalist.  
2. Nõukogu määrab tegevdirektori ametiajaks, mille kestus ei 
ületa lepingu ja selle võimalike pikenduste tähtaega. Nõukogu 
määrab kindlaks kandidaatide valikueeskirjad ja tegevdirektori 
ametissemääramise tingimused.  
3. Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim haldusametnik, 
kes vastutab nõukogu ees käesoleva lepingu kohaldamise ja 
toimimise eest kooskõlas nõukogu otsustega.  
4. Organisatsiooni personal annab aru tegevdirektorile.  
5. Tegevdirektor määrab personali ametisse vastavalt 
nõukogu kehtestatud eeskirjadele. Kõnealuste eeskirjade koosta ­
misel lähtub nõukogu samalaadsete valitsustevaheliste organisat ­
sioonide ametnikele kohaldatavatest eeskirjadest. Personal 
määratakse võimaluse korral eksportivate ja importivate liikmete 
seast.  
6. Tegevdirektoril ja personalil ei tohi olla kakaotööstuses, 
-kaubanduses, -transpordis ega -reklaamis majanduslikke huve.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/13
7. Tegevdirektor ja personal ei küsi ega saa oma kohustuste 
täitmisel juhiseid üheltki liikmelt ega üheltki teiselt organisat ­
siooniväliselt asutuselt. Nad peavad hoiduma tegevusest, mis 
võib mõjutada nende kui üksnes organisatsiooni ees vastutava 
rahvusvahelise ametniku seisundit. Iga liige kohustub austama 
tegevdirektori ja personali kohustuste eranditult rahvusvahelist 
iseloomu ega ürita neid nende kohustuste täitmisel mõjutada.  
8. Tegevdirektor ega organisatsiooni personal ei avalda käes ­
oleva lepingu toimimist või kohaldamist käsitlevat teavet, välja 
arvatud juhul, kui nõukogu on neid selleks volitanud või kui see 
on vajalik nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste 
nõuetekohaseks täitmiseks.  
Artikkel 17  
Tööprogramm  
1. Nõukogu esimesel istungil pärast lepingu jõustumist esitab 
tegevdirektor nõukogule läbivaatamiseks ja kinnitamiseks viie 
aasta strateegilise kava. Aasta enne viie aasta strateegilise kava 
lõppemist esitab tegevdirektor nõukogule uue viie aasta stratee ­
gilise kava projekti.  
2. Iga kakaoaasta viimasel istungil võtab nõukogu majandus ­
komitee soovitusel vastu organisatsiooni tuleva aasta tööpro ­
grammi, mille valmistab ette tegevdirektor. Tööprogramm 
hõlmab organisatsiooni järgmise aasta projekte, algatusi ja tege ­
vust. Tegevdirektor täidab tööprogrammi.  
3. Iga kakaoaasta viimasel koosolekul annab majandusko ­
mitee tegevdirektori aruande alusel hinnangu jooksva aasta 
tööprogrammi täitmise kohta. Majanduskomitee esitab tule ­
mused nõukogule.  
Artikkel 18  
Aastaaruanne  
Nõukogu avaldab aastaaruande.  
VI PEATÜKK  
HALDUS- JA FINANTSKOMITEE  
Artikkel 19  
Haldus- ja finantskomitee moodustamine  
1. Moodustatakse haldus- ja finantskomitee. Selle ülesanne 
on a) teostada tegevdirektori esitatud eelarveettepaneku alusel järe ­
levalvet nõukogule esitatava halduseelarve projekti koosta ­
mise üle;  
b) täita muid haldus- ja finantsülesandeid, mis nõukogu talle 
usaldab, sealhulgas tulude ja kulude järelevalve ning organi ­
satsiooni haldamisega seotud küsimused.  
2. Haldus- ja finantskomitee esitab nõukogule oma soovi ­
tused eespool nimetatud küsimustes.  
3. Nõukogu kehtestab haldus- ja finantskomitee töökorra.  
Artikkel 20  
Haldus- ja finantskomitee koosseis  
1. Haldus- ja finantskomitee koosneb kuuest eksportivast 
liikmest rotatsiooni korras ja kuuest importivast liikmest.  
2. Iga haldus- ja finantskomitee liige nimetab ühe esindaja 
ning soovi korral ühe või mitu asendajat. Nõukogu valib 
mõlema kategooria liikmed artiklis 10 ette nähtud häälte jaotu ­
mise alusel. Nende ametiaeg kestab kaks aastat ning neid võib 
tagasi valida.  
3. Haldus- ja finantskomitee valib esindajate hulgast esimehe 
ja aseesimehe kaheks aastaks. Esimehe ja aseesimehe ülesandeid 
täidavad vaheldumisi eksportivad liikmed ja importivad liikmed.  
Artikkel 21  
Haldus- ja finantskomitee koosolekud  
1. Haldus- ja finantskomitee koosolekutel võivad vaatlejatena 
osaleda kõik teised organisatsiooni liikmed.  
2. Haldus- ja finantskomitee koosolekuid peetakse tavaliselt 
organisatsiooni peakorteris, kui komitee ei otsusta teisiti. Kui 
haldus- ja finantskomitee tuleb mõne liikme kutsel kokku 
mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige 
organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.  
3. Haldus- ja finantskomitee tuleb tavaliselt kokku kaks 
korda aastas ning esitab nõukogule aruande oma tegevusest.ET L 259/14 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
VII PEATÜKK  
RAHASTAMINE  
Artikkel 22  
Rahastamine  
1. Käesoleva lepingu haldamiseks peetakse halduskontot. 
Käesoleva lepingu haldamiseks vajalikud kulud kajastatakse 
halduskontol ja need kaetakse liikmete artikli 24 kohaselt arves ­
tatud aastamaksudest. Kui liige siiski taotleb eriteenuseid, võib 
nõukogu otsustada taotluse rahuldada ning nõuda, et kõnealune 
liige nende eest maksaks.  
2. Nõukogu võib avada eraldi sihtotstarbelisi kontosid vasta ­
valt käesoleva lepingu eesmärkidele. Neid kontosid rahastatakse 
liikmete või teiste organite vabatahtlikest osamaksudest.  
3. Organisatsiooni eelarveaasta langeb kokku kakaoaastaga.  
4. Nõukogu, haldus- ja finantskomitee, majanduskomitee 
ning nõukogu või haldus- ja finantskomitee või majandusko ­
mitee mis tahes komitee delegatsioonide kulud kannavad asja ­
omased liikmed.  
5. Kui organisatsiooni finantsseisund on või näib olevat 
ebapiisav ülejäänud kakaoaasta rahastamiseks, kutsub tegevdi ­
rektor 15 päeva jooksul kokku nõukogu erakorralise istungi, 
kui nõukogul ei ole 30 kalendripäeva jooksul kavas kokku tulla.  
Artikkel 23  
Liikmete vastutus  
Liikme vastutus nõukogu ja teiste liikmete ees piirdub tema 
kohustustega seoses käesolevas lepingus ette nähtud osamaksu ­
dega. Eeldatakse, et nõukoguga asju ajavad kolmandad isikud on 
teadlikud käesoleva lepingu sätetest, mis käsitlevad nõukogu 
volitusi ja liikmete kohustusi, eelkõige artikli 7 lõikest 2 ja 
käesoleva artikli esimesest lausest.  
Artikkel 24  
Halduseelarve kinnitamine ja osamaksu arvestamine  
1. Iga eelarveaasta teisel poolel kinnitab nõukogu organisat ­
siooni järgmise eelarveaasta halduseelarve ja kehtestab iga liikme 
osamaksu nimetatud eelarvesse.  
2. Iga liikme osamaks halduseelarvesse igaks eelarveaastaks 
on proportsionaalne tema häälte arvu suhtega kõigi liikmete 
häälte koguarvu selle eelarveaasta halduseelarve kinnitamise 
ajal. Osamaksu kehtestamiseks arvutatakse välja iga liikme 
hääled, võtmata arvesse liikme hääleõiguse peatamist ja sellest 
tulenevat häälte ümberjaotumist.  3. Nõukogu arvestab iga pärast käesoleva lepingu jõustumist 
organisatsiooniga ühineva liikme algset osamaksu liikmele 
kuuluvate häälte arvu ja jooksva eelarveaasta lõpuni jääva aja 
alusel. Teistele liikmetele jooksvaks eelarveaastaks määratud 
summat ei muudeta.  
4. Kui käesolev leping jõustub enne esimese tervikliku eelar ­
veaasta algust, kinnitab nõukogu oma esimesel istungil haldus- 
eelarve, mis hõlmab ajavahemikku kuni esimese tervikliku eelar ­
veaasta alguseni.  
Artikkel 25  
Osamaksu tasumine halduseelarvesse  
1. Iga eelarveaasta osamaks halduseelarvesse tasutakse vabalt 
konverteeritavas valuutas, see on vaba valuutapiirangutest, ning 
maksetähtaeg on asjakohase eelarveaasta esimene päev. Ühine ­
misaastal makstav osamaks tasutakse liikmeks saamise 
kuupäeval.  
2. Artikli 24 lõike 4 kohaselt kinnitatud osamaks halduseel- 
arvesse tuleb tasuda kolme kuu jooksul alates selle kehtestamise 
kuupäevast.  
3. Kui nelja kuu möödumisel eelarveaasta algusest või uue 
liikme puhul kolme kuu möödumisel liikme osamaksu nõuko ­
gupoolsest kehtestamisest ei ole liige oma osamaksu halduseel- 
arvesse täielikult tasunud, esitab tegevdirektor kõnealusele liik ­
mele nõude osamaks võimalikult kiiresti tasuda. Kui pärast kahe 
kuu möödumist tegevdirektori nõudest ei ole kõnealune liige 
oma osamaksu endiselt tasunud, peatatakse antud liikme 
hääleõigus nõukogus, haldus- ja finantskomitees ning majandus ­
komitees, kuni osamaks on täielikult tasutud.  
4. Liiget, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 3 koha ­
selt peatatud, ei jäeta ilma tema teistest käesoleva lepinguga 
sätestatud õigustest ega vabastata mis tahes kohustustest, kui 
nõukogu ei otsusta teisiti. Liikmele jääb kohustus tasuda oma 
osamaks ja täita mis tahes muud käesolevast lepingust tulenevad 
rahalised kohustused.  
5. Nõukogu kaalub iga sellise liikme liikmesuse küsimust, 
kelle kahe aasta osamaks on tasumata, ning võib otsustada, et 
kõnealune liige arvatakse liikmeskonna hulgast välja ja/või 
jäetakse eelarvearvestusest kõrvale. Liikmele jääb kohustus täita 
mis tahes muid käesolevast lepingust tulenevaid rahalisi kohus ­
tusi. Võlgnevuste tasumise korral tema liikmeõigused taasta ­
takse. Võlgnevustega liikmete poolt tehtud maksetest kaetakse 
kõigepealt kõnealused võlad ning alles seejärel tasumisele 
kuuluv viimane osamaks.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/15
Artikkel 26  
Auditeerimine ja raamatupidamisandmete avaldamine  
1. Võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kuus kuud pärast iga 
eelarveaasta lõppu auditeeritakse organisatsiooni eelarveaasta 
kontoväljavõtet ja bilanssi eelarveaasta lõpu seisuga artiklis 22 
osutatud kontode alusel. Auditi teeb tunnustatud sõltumatu 
audiitor, kelle nõukogu valib igaks eelarveaastaks.  
2. Tunnustatud sõltumatu audiitori ametisse nimetamise 
tingimused, samuti auditi otstarve ja eesmärk on sätestatud 
organisatsiooni finantseeskirjades. Organisatsiooni auditeeritud 
kontoväljavõte ja bilanss esitatakse nõukogule kinnitamiseks 
järgmisel korralisel istungil.  
3. Auditeeritud kontoväljavõte ja bilanss avaldatakse.  
VIII PEATÜKK  
MAJANDUSKOMITEE  
Artikkel 27  
Majanduskomitee moodustamine  
1. Moodustatakse majanduskomitee. Majanduskomitee 
ülesanne on  
a) jälgida kakaosektori statistikat ning analüüsida kakao toot ­
mist, tarbimist, varusid, jahvatamist, rahvusvahelist kauban ­
dust ja hindu käsitlevat statistikat;  
b) jälgida turusuundumuste ja teiste kõnealuseid suundumusi 
mõjutavate faktorite analüüse, eelkõige kakao pakkumist ja 
nõudlust, kaasa arvatud kakaovõi asendajate kasutamise 
mõju tarbimisele ja rahvusvahelisele kakaokaubandusele;  
c) analüüsida teavet kakao ja kakaotoodete turulepääsu kohta 
tootja- ja tarbijariikides, kaasa arvatud andmeid tariifsete ja 
mittetariifsete tõkete kohta ning liikmete poolt kaubandusta ­
kistuste kõrvaldamise edendamiseks võetud meetmeid;  
d) vaadata läbi ja soovitada nõukogule projekte, mida finantsee ­
rivad ÜRO toorainefond või teised doonororganisatsioonid;  
e) vaadata läbi küsimusi, mis on seotud kakaomajanduse 
säästva arengu majanduslike aspektidega;  
f) vaadata läbi organisatsiooni iga-aastase tööprogrammi 
projekt, vajaduse korral koos haldus- ja finantskomiteega;  
g) valmistada nõukogu palvel ette rahvusvahelisi kakaoteemalisi 
konverentse ja seminare;  h) vaadata läbi muid nõukogu poolt heaks kiidetud küsimusi.  
2. Majanduskomitee esitab nõukogule soovitusi eespool 
nimetatud küsimustes.  
3. Nõukogu kehtestab majanduskomitee töökorra.  
Artikkel 28  
Majanduskomitee koosseis  
1. Majanduskomitee on avatud kõigile organisatsiooni liik ­
metele.  
2. Majanduskomitee liikmed valivad esimehe ja aseesimehe 
kaheks aastaks. Esimehe ja aseesimehe ülesandeid täidavad 
vaheldumisi eksportivad liikmed ja importivad liikmed.  
Artikkel 29  
Majanduskomitee koosolekud  
1. Majanduskomitee koosolekuid peetakse organisatsiooni 
peakorteris, kui komitee ei otsusta teisiti. Kui majanduskomitee 
tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni 
peakorteris, tasub kõnealune liige organisatsiooni halduseeskir ­
jade kohaselt asjakohased lisakulud.  
2. Majanduskomitee tuleb tavaliselt kokku kaks korda aastas 
nõukogu istungite ajal. Majanduskomitee esitab nõukogule 
aruande oma tegevusest.  
IX PEATÜKK  
TURU LÄBIPAISTVUS  
Artikkel 30  
Teave ja turu läbipaistvus  
1. Organisatsioon tegutseb ülemaailmse teabekeskusena, 
mille ülesanne on kõikide kakaod ja kakaotooteid käsitlevate 
valdkondade statistiliste andmete ja uuringute tõhus kogumine, 
süstematiseerimine, vahetamine ja levitamine. Selleks teeb orga ­
nisatsioon järgmist:  
a) ajakohastab statistilisi andmeid kakao ja kakaotoodete toot ­
mise, jahvatamise, tarbimise, ekspordi, reekspordi, impordi, 
hindade ja varude kohta;  
b) taotleb vastavalt vajadusele tehnilist teavet kakao kasvata ­
mise, turustamise, transpordi, töötlemise, kasutamise ja tarbi ­
mise kohta.ET L 259/16 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
2. Nõukogu võib paluda liikmetel esitada kakaoga seonduvat 
teavet, mida ta peab oma töös vajalikuks, sealhulgas teavet 
valitsuspoliitika ja maksude, samuti siseriiklike standardite, 
eeskirjade ja õigusaktide kohta.  
3. Selleks et soodustada turu läbipaistvust, esitavad liikmed 
tegevdirektorile võimaluse piires, mõistliku aja jooksul ning 
võimalikult üksikasjalikul ja täpsel kujul asjakohase statistika.  
4. Kui liige ei esita mõistliku aja jooksul statistilisi andmeid, 
mida nõukogu vajab organisatsiooni nõuetekohaseks tööks, või 
kui tal on raskusi kõnealuste andmete esitamisega, võib 
nõukogu nõuda asjaomaselt liikmelt selgitust nõude täitmatajät ­
mise põhjuste kohta. Kui selgub, et kõnealuses valdkonnas on 
vaja abi, võib nõukogu ilmnenud raskuste ületamiseks pakkuda 
vajalikku tuge.  
5. Nõukogu avaldab asjakohase aja tagant, kuid vähemalt 
kaks korda iga kakaoaasta jooksul prognoosid kakao tootmise 
ja jahvatamise kohta. Nõukogu võib turu arengu ning kakao 
tootmise ja tarbimise praeguse ja võimaliku edasise taseme jälgi ­
miseks kasutada muudest allikatest pärinevat asjakohast teavet. 
Nõukogu ei tohi siiski avaldada teavet, mis võiks avalikustada 
nende eraisikute või ettevõtjate tegevuse, kes kakaod toodavad, 
töötlevad või turustavad.  
Artikkel 31  
Varud  
1. Selleks et lihtsustada maailma kakaovarude hindamist turu 
suurema läbipaistvuse tagamiseks, esitab iga liige igal aastal 
hiljemalt maikuus tegevdirektorile vastavalt artikli 30 lõikele 3 
teabe kakaoubade ja kakaotoodete varude kohta oma riigis.  
2. Tegevdirektor võtab vajalikud meetmed, et saavutada 
nimetatud tegevuses aktiivne koostöö erasektoriga, ning tagab 
samas kõnealuse teabega seotud ärisaladuse säilitamise.  
3. Kõnealuse teabe alusel esitab tegevdirektor majanduskomi ­
teele aastaaruande maailma kakaoubade ja kakaotoodete varu 
kohta.  
Artikkel 32  
Kakaoasendajad  
1. Liikmed tunnistavad, et asendajate kasutamine võib aval ­
dada negatiivset mõju kakaotarbimise laienemisele ja säästva 
kakaomajanduse arengule. Seoses sellega võtavad liikmed täieli ­
kult arvesse pädevate rahvusvaheliste organite soovitusi ja otsu ­
seid, eelkõige „Codex alimentariust”.  2. Tegevdirektor esitab majanduskomiteele olukorra arengu 
kohta regulaarselt aruandeid. Kõnealuste aruannete alusel hindab 
majanduskomitee olukorda ja annab vajaduse korral nõukogule 
asjakohaste otsuste tegemiseks soovitusi.  
Artikkel 33  
Indikaatorhind  
1. Käesoleva lepingu kohaldamiseks ja eelkõige kakaoturu 
arengu jälgimiseks arvutab ja avaldab tegevdirektor kakaoubade 
ICCO (Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon) indikaatorhinna. 
Kõnealust hinda väljendatakse USA dollarites tonni kohta, nael- 
sterlingites tonni kohta ja Rahvusvahelise Valuutafondi arvestu ­
sühikutes (SDR) tonni kohta.  
2. ICCO indikaatorhind on keskmine, mis arvutatakse iga 
päev kolme lähima eelseisva aktiivse kauplemiskuu kakaoubade 
noteeringute põhjal Londoni rahvusvahelisel finantsfutuuride ja 
optsioonide börsil (NYSE Liffe) ja New Yorgi börsil (ICE Futures 
US) Londoni börsi sulgemise ajal. Londoni hinnad arvestatakse 
ümber USA dollaritesse tonni kohta, kasutades Londoni kuue 
kuu jooksvat tähtpäevakurssi sulgemise ajal. Londoni ja New 
Yorgi hindade USA dollariga vääringustatud keskmine arvesta ­
takse ümber samaväärsesse summasse eurodes ja naelsterlingites 
hetkekursi alusel Londoni börsi sulgemise ajal, ning SDRides 
Rahvusvahelise Valuutafondi avaldatud ametliku USA dollari / 
SDRi asjakohase päevakursiga. Nõukogu otsustab kasutatava 
arvutusmeetodi üle, kui saadaval on nimetatud kahest vaid 
ühe kakaoturu noteeringud või kui Londoni valuutabörs on 
suletud. Järgmisele kolmekuulisele perioodile ülemineku aeg 
on lähimale aktiivsele küpsemiskuule vahetult eelneva kuu viie ­
teistkümnes kuupäev.  
3. Nõukogu võib otsustada kasutada mis tahes muud ICCO 
indikaatorhinna arvutusmeetodit, kui ta peab seda käesolevas 
artiklis ette nähtud meetodist rahuldavamaks.  
Artikkel 34  
Muundustegurid  
1. Kakaotoodetele vastava kakaoubade koguse määramiseks 
kasutatakse järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakao ­
kook ja kakaopulber 1,18; kakaomass ja purustatud kakaooad 
1,25. Nõukogu võib vajaduse korral otsustada käsitada kakao ­
toodetena muid kakaod sisaldavaid tooteid. Nõukogu kehtestab 
muundustegurid kakaotoodete jaoks, mille muundustegureid ei 
ole käesolevas artiklis esitatud.  
2. Nõukogu võib korrigeerida käesoleva artikli lõikes 1 
esitatud muundustegureid.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/17
Artikkel 35  
Teadus- ja arendustegevus  
Nõukogu soodustab ning edendab teadus- ja arendustegevust 
kakao tootmise, transpordi, töötlemise, kaubanduse ja tarbimise 
vallas, samuti saadud tulemuste levitamist ja praktilist rakenda ­
mist. Selleks võib organisatsioon teha koostööd rahvusvaheliste 
organisatsioonide, uurimisinstituutide ja erasektoriga.  
X PEATÜKK  
TURU ARENDAMINE  
Artikkel 36  
Turu analüüsimine  
1. Majanduskomitee analüüsib kakao tootmise ja tarbimise 
ning varude ja hindade arengutendentse ja väljavaateid ning 
tuvastab varakult turuhäired.  
2. Esimesel istungil pärast uue kakaoaasta algust tutvub 
majanduskomitee maailma kakaotootmise ja -tarbimise aasta ­
prognoosidega viieks eelseisvaks aastaks. Esitatud prognoosid 
vaadatakse igal aastal läbi ja vajaduse korral neid korrigeeritakse.  
3. Majanduskomitee esitab igal nõukogu korralisel istungil 
üksikasjalikud aruanded. Nõukogu vaatab nende alusel üle üldise 
olukorra, hinnates eelkõige ülemaailmse nõudluse ja pakkumise 
muutumist. Nõukogu võib anda liikmetele kõnealuse hindamise 
alusel soovitusi.  
4. Kõnealuste prognooside alusel võivad eksportivad liikmed 
keskmises ja pikemas perspektiivis turuhäiretega toimetulekuks 
kooskõlastada oma siseriiklikku tootmispoliitikat.  
Artikkel 37  
Tarbimise edendamine  
1. Liikmed kohustuvad edendama šokolaadi tarbimist ja 
kakaotoodete kasutamist, parandama toodete kvaliteeti ning 
arendama kakaoturgu, kaasa arvatud eksportivates liikmesrii ­
kides. Iga liige vastutab selleks otstarbeks kasutatavate vahendite 
ja meetodite eest.  
2. Kõik liikmed üritavad kõrvaldada või oluliselt vähendada 
kakaotarbimise arengu siseriiklikke tõkkeid. Selleks esitavad 
liikmed tegevdirektorile regulaarselt teavet asjakohaste siseriikli ­
ke õigusnormide ja meetmete kohta ning muud kakaotarbimist 
käsitlevat teavet, kaasa arvatud teave siseriiklike maksude ja 
tollitariifide kohta.  
3. Majanduskomitee töötab välja organisatsiooni müügieden ­
dustegevuse programmi, mis võib hõlmata teabekampaaniate korraldamist, uurimistegevust, suutlikkuse suurendamist ning 
kakao tootmist ja tarbimist käsitlevate uuringute tegemist. Orga ­
nisatsioon püüab kõnealuste meetmete rakendamisel teha koos ­
tööd erasektoriga.  
4. Müügiedendustegevus lisatakse organisatsiooni iga-aasta ­
sesse tööprogrammi ning seda võidakse rahastada liikmetelt, 
mitteliikmetelt, teistelt organisatsioonidelt ja erasektorilt saadud 
vahenditest.  
Artikkel 38  
Uuringud, vaatlused ja aruanded  
1. Selleks et liikmeid abistada, soodustab nõukogu kakao 
tootmist ja turustamist käsitlevate uuringute, vaatluste, tehniliste 
aruannete ja muude dokumentide koostamist. See hõlmab 
eelkõige arengutendentse ja prognoose, ekspordi- ja impordirii ­
kide valitsuste võetud meetmete mõju kakao tootmisele ja tarbi ­
misele, kakao väärtusahela analüüsi, finants- ja muude riskide 
juhtimisega seotud lähenemisviise, kakaosektori järjepidevusega 
seotud aspekte, võimalusi kakaotarbimise suurendamiseks tradit ­
sioonilistel ja uutel kasutusaladel, kakao mõju tervisele ning 
käesoleva lepingu kohaldamise mõju kakao eksportijatele ja 
importijatele, eelkõige kaubandustingimusi.  
2. Samuti võib nõukogu soodustada uuringuid, mis võivad 
aidata kaasa turu suurema läbipaistvuse saavutamisele ning tasa ­
kaalustatud ja säästva ülemaailmse kakaomajanduse arengule.  
3. Käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 rakendamiseks võib 
nõukogu majanduskomitee soovitusel võtta vastu nimekirja 
uuringutest, vaatlustest ja aruannetest, mis lisatakse iga-aasta ­
sesse tööprogrammi vastavalt käesoleva lepingu artiklile 17. Kõ ­
nealust tegevust võib rahastada halduseelarve vahenditest või 
muudest allikatest.  
XI PEATÜKK  
PEEN- VÕI AROOMIKAKAO  
Artikkel 39  
Peen- või aroomikakao  
1. Nõukogu vaatab esimesel käesoleva lepingu jõustumisele 
järgneval istungil läbi ja vajaduse korral muudab käesoleva 
lepingu C lisa, määrates kindlaks proportsioonid, mille ulatuses 
kõnealuses lisas loetletud riigid toodavad ja ekspordivad erandi ­
tult või osaliselt peen- või aroomikakaod. Pärast seda võib 
nõukogu millal tahes käesoleva lepingu kehtivusajal vaadata 
läbi C lisa ja vajaduse korral seda muuta. Nõukogu peab selles 
küsimuses vajaduse korral nõu ekspertidega. Sellisel juhul peab 
eksperdirühma koosseis tagama võimaluste piires tasakaalu 
tarbijariikide ja tootjariikide ekspertide vahel. Nõukogu otsustab 
eksperdirühma koosseisu ja töökorra.ET L 259/18 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
2. Majanduskomitee annab organisatsioonile soovitusi peen- 
või aroomikakao tootmise ja kaubanduse statistika süsteemi 
väljatöötamiseks ja juurutamiseks.  
3. Võttes kohaselt arvesse peen- või aroomikakao tähtsust, 
tutvuvad liikmed peen- või aroomikakaoga seotud projektidega 
ning võtavad need vajaduse korral vastu vastavalt artiklitele 37 
ja 43.  
XII PEATÜKK  
PROJEKTID  
Artikkel 40  
Projektid  
1. Liikmed võivad esitada selliste projektide ettepanekuid, mis 
aitavad kaasa käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisele ning 
artikli 17 lõikes 1 osutatud viie aasta strateegilises kavas kind ­
laks määratud prioriteetsetele töövaldkondadele.  
2. Majanduskomitee vaatab projektide ettepanekud läbi ning 
esitab nõukogule oma soovitused vastavalt nõukogu kehtestatud 
projektide esitamise, hindamise, heakskiitmise, prioriseerimise ja 
rahastamise korrale ja mehhanismidele. Nõukogu võib vajaduse 
korral kehtestada ka projektide rakendamise ja järelevalve ning 
nende tulemuste võimalikult laialdase levitamise korra ja 
mehhanismid.  
3. Tegevdirektor esitab igal majanduskomitee koosolekul 
aruande kõikide nõukogus heaks kiidetud projektide, sealhulgas 
rahastamist ootavate, rakendatavate või lõpetatud projektide 
olukorra kohta. Nõukogule esitatakse kokkuvõte vastavalt artikli 
27 lõikele 2.  
4. Üldiselt täidab organisatsioon projektide rakendamise ajal 
järelevalveorgani funktsiooni. Üldkulud, mida organisatsioon 
kannab seoses projektide väljatöötamise, haldamise, järelevalve 
ja hindamisega, peavad sisalduma kõnealuste projektide üldmak ­
sumuses. Kõnealused üldkulud ei tohi olla suuremad kui 10 % 
iga projekti üldmaksumusest.  
Artikkel 41  
Suhted ÜRO toorainefondi ning teiste mitmepoolsete ja 
kahepoolsete rahastajatega  
1. Organisatsioon kasutab täiel määral toorainefondi võima ­
lusi, et hõlbustada kakaomajanduse huvisfääri kuuluvate projek ­
tide ettevalmistamist ja rahastamist.  
2. Organisatsioon püüab teha koostööd teiste rahvusvaheliste 
organisatsioonidega, samuti mitmepoolsete ja kahepoolsete 
doonorasutustega, et taotleda vajaduse korral kakaomajanduse 
huvisfääri kuuluvate programmide ja projektide rahastamist.  3. Organisatsioon ei võta endale mitte ühelgi tingimusel 
omaenda või liikmete nimel projektidega seotud rahalisi kohus ­
tusi. Ühtki organisatsiooni liiget ei saa pidada tema liikmesuse 
alusel vastutavaks mõne teise liikme või üksuse antud või 
võetud laenu eest, mis on seotud kõnealuste projektidega.  
XIII PEATÜKK  
SÄÄSTEV ARENG  
Artikkel 42  
Elatustase ja töötingimused  
Liikmed hoolitsevad kakaosektoris hõivatud inimeste elatusta ­
seme ja töötingimuste parandamise eest kooskõlas oma arengu ­
tasemega, arvestades rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtteid 
ja kohaldatavaid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) stan ­
dardeid. Liikmed on ühel meelel, et tööstandardeid ei kasutata 
kaubanduse kaitsemeetmena.  
Artikkel 43  
Säästev kakaomajandus  
1. Liikmed teevad kõik selle nimel, et saavutada säästev 
kakaomajandus, võttes arvesse säästva arengu põhimõtteid ja 
eesmärke, mis sisalduvad eelkõige 1992. aastal Rio de Janeiros 
vastu võetud Rio de Janeiro keskkonna- ja arengudeklaratsioonis 
ning Agenda 21-s, 2000. aastal New Yorgis vastu võetud ÜRO 
aastatuhande deklaratsioonis, 2002. aastal Johannesburgis 
peetud säästva arengu tippkohtumise aruandes, 2002. aastal 
vastu võetud Monterrey konsensuses arengu rahastamise kohta 
ning 2001. aastal vastu võetud ministrite deklaratsioonis Doha 
arenguprogrammi kohta.  
2. Organisatsioon aitab taotluse korral liikmetel saavutada 
säästva kakaomajanduse arengu eesmärke vastavalt artikli 1 
punktile e ja artikli 2 punktile 14.  
3. Säästva kakaomajanduse arengu edendamiseks on organi ­
satsioon vajaduse korral sidusrühmade vahelise püsiva arutelu 
keskmeks.  
4. Organisatsioon soodustab liikmete koostööd meetmete 
abil, mis aitavad kaasa säästva kakaomajanduse tagamisele.  
5. Vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 võtab nõukogu vastu 
ja hindab perioodiliselt säästva kakaomajandusega seotud 
programme ja projekte.  
6. Organisatsioon taotleb mitmepoolsete ning kahepoolsete 
rahastajate abi ja toetust selliste programmide, projektide ja 
meetmete elluviimiseks, mille eesmärk on säästva kakaomajan ­
duse saavutamine.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/19
XIV PEATÜKK  
MAAILMA KAKAOMAJANDUSE KONSULTATIIVKOGU  
Artikkel 44  
Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu asutamine  
1. Asutatakse maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu 
(edaspidi „konsultatiivkogu”) eesmärgiga soodustada erasektori 
ekspertide aktiivset osalemist organisatsiooni töös ning eden ­
dada jätkuvat dialoogi avaliku ja erasektori ekspertide vahel.  
2. Konsultatiivkogu on nõuandev organ, kes annab nõuko ­
gule nõu kakaosektoris üldist ja strateegilist huvi pakkuvates 
küsimustes, sealhulgas järgmistes:  
a) pakkumise ja nõudluse struktuuri muutus pikemas perspek ­
tiivis;  
b) võimalused tugevdada kakaokasvatajate positsiooni, et 
suurendada nende sissetulekuid;  
c) ettepanekud, mis käsitlevad kakao säästva tootmise, kauban ­
duse ja kasutamise soodustamist;  
d) säästva kakaomajanduse arendamine;  
e) tarbimise edendamiseks ette nähtud eeskirjade ja raamistike 
väljatöötamine;  
f) kõik muud käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad 
kakaoga seotud küsimused.  
3. Konsultatiivkogu aitab nõukogul koguda teavet tootmise, 
tarbimise ja varude kohta.  
4. Konsultatiivkogu esitab nõukogule kaalumiseks oma 
soovitused eespool nimetatud küsimustes.  
5. Konsultatiivkogu võib kokku panna spetsiaalsed 
töörühmad, kes abistavad teda ülesannete täitmisel, tingimusel 
et nende tegevuskulud ei mõjuta organisatsiooni eelarvet.  
6. Konsultatiivkogu võtab asutamisel vastu oma töökorra 
ning esitab selle soovitusena nõukogule vastuvõtmiseks.  
Artikkel 45  
Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosseis  
1. Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosseisu 
kuuluvad kõigi kakaomajanduse sektorite eksperdid, näiteks  a) kaubandus- ja tööstusühingud;  
b) avaliku ja erasektori kakaotootjate riiklikud ja piirkondlikud 
organisatsioonid;  
c) kakaoeksportijate riiklikud organisatsioonid ja põllumajan ­
dustootjate ühendused;  
d) kakaouurimisinstituudid;  
e) muud kakaomajandusest huvitatud erasektori ühingud või 
asutused.  
2. Kõnealused eksperdid tegutsevad enda või oma vastavate 
ühingute nimel.  
3. Konsultatiivkogu koosneb kaheksast ekspordiriikidest päri ­
nevast eksperdist ja kaheksast impordiriikidest pärinevast 
eksperdist, nagu on määratletud käesoleva artikli lõikes 1. Kõne ­
alused eksperdid määrab nõukogu ametisse iga kahe kakaoaasta 
järel. Konsultatiivkogu liikmed võivad määrata ühe või mitu 
nõunikku ja asendajat, kelle nimetamise peab nõukogu heaks 
kiitma. Konsultatiivkogu kogemustest lähtudes võib nõukogu 
selle liikmete arvu suurendada.  
4. Konsultatiivkogu esimees valitakse selle liikmete hulgast. 
Esimees valitakse iga kahe kakaoaasta järel vaheldumisi 
ekspordi- ja impordiriikide seast.  
Artikkel 46  
Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekud  
1. Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekuid 
peetakse organisatsiooni peakorteris, kui nõukogu ei otsusta 
teisiti. Kui konsultatiivkogu tuleb mõne liikme kutsel kokku 
mujal kui organisatsiooni peakorteris, tasub kõnealune liige 
organisatsiooni halduseeskirjade kohaselt asjakohased lisakulud.  
2. Tavaliselt tuleb konsultatiivkogu kokku kaks korda aastas 
nõukogu korraliste istungite ajal. Konsultatiivkogu annab 
nõukogule oma tegevusest regulaarselt aru.  
3. Maailma kakaomajanduse konsultatiivkogu koosolekutel 
võivad vaatlejatena osaleda kõik organisatsiooni liikmed.  
4. Konsultatiivkogu võib oma töös ja koosolekutel osalema 
kutsuda ka avaliku või erasektori, kaasa arvatud pädevad valit ­
susvälised organisatsioonid, konkreetse valdkonna väljapaistvaid 
eksperte või tunnustatud isikuid, kellel on kakaosektori valdkon ­
dades nõutav kogemus.ET L 259/20 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
XV PEATÜKK  
KOHUSTUSTEST VABASTAMINE NING DIFERENTSEERITUD JA 
HEASTAVAD MEETMED  
Artikkel 47  
Kohustustest vabastamine erakorralistel asjaoludel  
1. Nõukogu võib vabastada liikme kohustusest erakorraliste 
asjaolude või hädaolukorra, vääramatu jõu või rahvusvaheliste 
kohustuste tõttu, mis on sätestatud ÜRO põhikirjas hooldussüs ­
teemi alusel hallatavate territooriumide kohta.  
2. Nõukogu sedastab liikmele käesoleva artikli lõike 1 alusel 
vabastust andes sõnaselgelt liikme kohustusest vabastamise 
korra, tingimused ja perioodi ning vabastuse andmise põhjused.  
3. Olenemata käesoleva artikli eespool esitatud sätetest ei 
vabasta nõukogu liiget artiklis 25 sätestatud kohustusest tasuda 
osamaks või selle tasumatajätmise tagajärgedest.  
4. Nende eksportivate liikmete häälte jaotumise arvutamise 
aluseks, kelle puhul nõukogu on tunnistanud vääramatu jõu 
esinemist, on ekspordi tegelik maht vääramatu jõu esinemise 
aastal ning kolmel vääramatu jõu esinemisele järgneval aastal.  
Artikkel 48  
Diferentseeritud ja heastavad meetmed  
Arenevad importivad liikmed ja madala arengutasemega liikmes ­
riigid, kelle huve käesoleva lepingu alusel võetavad meetmed 
kahjustavad, võivad esitada nõukogule taotluse asjakohaste dife ­
rentseeritud ja heastavate meetmete võtmiseks. Nõukogu kaalub 
selliste asjakohaste meetmete võtmist ÜRO kaubandus- ja aren ­
gukonverentsil vastu võetud resolutsiooni 93 (IV) alusel.  
XVI PEATÜKK  
KONSULTATSIOONID, VAIDLUSED JA KAEBUSED  
Artikkel 49  
Konsultatsioonid  
Iga liige suhtub täieliku ja nõuetekohase tõsidusega teise liikme 
tehtud avaldustesse seoses käesoleva lepingu tõlgendamise või 
kohaldamisega ja annab piisava võimaluse konsultatsioonide 
pidamiseks. Kõnealuste konsultatsioonide käigus kehtestab 
tegevdirektor ühe osapoole taotluse korral ja teise osapoole 
nõusolekul asjakohase lepitusmenetluse. Sellise menetluse 
kulusid ei kaeta organisatsiooni eelarvest. Kui kõnealuse menet ­
luse tulemusena jõutakse lahenduseni, teatatakse sellest tegevdi ­
rektorile. Kui lahenduseni ei jõuta, võib asja ühe või 
teise osapoole taotluse korral anda artikli 50 kohaselt edasi 
nõukogule.  Artikkel 50  
Vaidlused  
1. Osapoolte lahendamata vaidlus seoses käesoleva lepingu 
tõlgendamise või kohaldamisega antakse ühe või teise osapoole 
taotluse korral otsuse tegemiseks edasi nõukogule.  
2. Kui käesoleva artikli lõike 1 kohaselt on nõukogule 
esitatud vaidlus ja seda on arutatud, võivad vähemalt ühte 
kolmandikku koguhäältest valdavad liikmed või mis tahes viis 
liiget nõuda, et nõukogu küsiks enne vaidlusküsimuses otsuse 
langetamist arvamust ajutiselt konsultatiivkolleegiumilt, mis 
moodustatakse vastavalt käesoleva artikli lõikes 3 sätestatule.  
3. a) Kui nõukogu ei otsusta teisiti, kuuluvad ajutisse konsul ­
tatiivkolleegiumi  
i) kaks eksportivate liikmete määratud isikut, kellest 
ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks 
olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud 
jurist;  
ii) kaks importivate liikmete määratud isikut, kellest 
ühel on laialdased kogemused vaidlusaluseks 
olevates küsimustes ning teine on pädev ja kogenud 
jurist;  
iii) eesistuja, kelle valivad alapunktide i ja ii alusel 
määratud neli isikut ühehäälselt; kui üksmeelele ei 
jõuta, valib eesistuja nõukogu esimees.  
b) Liikmesriikide kodanikud võivad kuuluda ajutisse 
konsultatiivkolleegiumisse.  
c) Ajutise konsultatiivkolleegiumi koosseisu määratud 
isikud tegutsevad iseenda nimel ning ilma ühegi valit ­
suse juhisteta.  
d) Organisatsioon katab ajutise konsultatiivkolleegiumi 
kulud.  
4. Ajutise konsultatiivkolleegiumi põhjendatud arvamus esita ­
takse nõukogule, kes lahendab vaidluse, olles tutvunud kogu 
asjaomase teabega.  
Artikkel 51  
Kaebused ja nõukogu meetmed  
1. Iga kaebus selle kohta, et mõni liige ei ole täitnud oma 
käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, antakse kaebuse 
esitanud liikme taotluse korral edasi nõukogule, kes kaalub küsi ­
must ja teeb otsuse.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/21
2. Nõukogu otsustab jagatud lihthäälteenamusega, kas liige 
rikub oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ning 
toob välja rikkumise laadi.  
3. Kui nõukogu leiab kaebusest tulenevalt või muul moel, et 
liige rikub käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, võib ta, 
ilma et see mõjutaks teisi käesoleva lepingu teiste artiklitega, 
sealhulgas artikliga 60, konkreetselt ettenähtud meetmeid:  
a) peatada kõnealuse liikme hääleõiguse nõukogus ja  
b) kui ta peab seda vajalikuks, peatada kõnealuse liikme täien ­
davad õigused, sealhulgas õiguse olla ametisse valitav või 
pidada ametit nõukogus või selle komiteedes, kuni ta on 
oma kohustused täitnud.  
4. Liige, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 3 kohaselt 
peatatud, on kohustatud täitma oma rahalised ja muud käeso ­
levast lepingust tulenevad kohustused.  
XVII PEATÜKK  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 52  
Hoiulevõtja  
Käesoleva lepingu hoiulevõtjaks määratakse ÜRO peasekretär.  
Artikkel 53  
Allakirjutamine  
Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud 2001. aasta rahvus ­
vahelise kakaolepingu osalistele ja ÜRO 2010. aasta kakaokon ­
verentsile kutsutud valitsustele ÜRO peakorteris alates 1. oktoo ­
brist 2010 kuni 30. septembrini 2012 (kaasa arvatud). 2001. 
aasta rahvusvahelise kakaolepingu alusel loodud nõukogu või 
käesoleva lepingu alusel loodud nõukogu võib käesoleva lepingu 
allakirjutamisaega ühe korra pikendada. Nõukogu teatab hoiule ­
võtjale viivitamata kõnealusest pikendamisest.  
Artikkel 54  
Ratifitseerimine ja heakskiitmine  
1. Allakirjutanud valitsused ratifitseerivad käesoleva lepingu 
või kiidavad selle heaks oma põhiseaduslike menetluste koha ­
selt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiu ­
levõtjale.  2. Iga lepinguosaline teatab peasekretärile ratifitseerimis- või 
heakskiitmiskirja hoiuleandmise ajal või võimalikult kiiresti 
pärast seda, kas ta on eksportiv liige või importiv liige.  
Artikkel 55  
Ühinemine  
1. Käesolev leping on avatud ühinemiseks iga selle allakirju ­
tamiseks õigustatud riigi valitsusele.  
2. Nõukogu otsustab, millisesse käesoleva lepingu lisasse kõ ­
nealuse lepinguga ühinev riik kuulub, kui kõnealune riik ei ole 
üheski nimetatud lisas ära märgitud.  
3. Ühinemine jõustub ühinemiskirja hoiuleandmisega hoiule ­
võtjale.  
Artikkel 56  
Ajutisest kohaldamisest teatamine  
1. Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva lepingu 
ratifitseerida või heaks kiita, või valitsus, kes kavatseb käesoleva 
lepinguga ühineda, kuid kellel ei ole veel olnud võimalik hoiule 
anda oma dokumenti, võib igal ajal teatada hoiulevõtjale, et ta 
kohaldab käesolevat lepingut ajutiselt kooskõlas oma põhisea ­
dusliku korra ja/või siseriiklike õigusnormidega lepingu jõustu ­
misel vastavalt artiklile 57 või kui leping on juba jõus, siis 
kindlaksmääratud kuupäevast. Iga valitsus, kes sellise teadaande 
esitab, teatab ühtlasi peasekretärile teadaande esitamise ajal või 
võimalikult kiiresti pärast seda, kas ta on eksportiv liige või 
importiv liige.  
2. Valitsus, kes on käesoleva artikli lõike 1 alusel teatanud, et 
ta kohaldab käesolevat lepingut selle jõustumisel või kindlaks ­
määratud kuupäevast, on nimetatud ajast alates ajutine liige. Ta 
jääb ajutiseks liikmeks oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või 
ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevani.  
Artikkel 57  
Jõustumine  
1. Käesolev leping jõustub lõplikult 1. oktoobril 2012 või 
mis tahes ajal pärast seda, kui kõnealuseks kuupäevaks on valit ­
sused, kes esindavad vähemalt viit ekspordiriiki, mis hõlmavad 
vähemalt 80 % A lisas loetletud riikide koguekspordist, ja valit ­
sused, kes esindavad impordiriike, mis hõlmavad vähemalt 60 % 
lisas B nimetatud koguimpordist, oma ratifitseerimis-, heaks ­
kiitmis- või ühinemiskirjad hoiulevõtjale hoiule andnud. Samuti 
jõustub leping lõplikult pärast ajutist jõustumist hetkel, kui 
eespool nimetatud protsentuaalsed nõuded on ratifitseerimis-, 
heakskiitmis- või ühinemiskirjade hoiuleandmisega täidetud.ET L 259/22 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
2. Käesolev leping jõustub ajutiselt 1. jaanuaril 2011, juhul 
kui kõnealuseks kuupäevaks on valitsused, kes esindavad vähe ­
malt viit ekspordiriiki, mis hõlmavad vähemalt 80 % lisas A 
loetletud riikide koguekspordist, ja valitsused, kes esindavad 
impordiriike, mis hõlmavad vähemalt 60 % lisas B nimetatud 
koguimpordist, oma ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemis ­
kirjad hoiulevõtjale hoiule andnud. Kõnealused valitsused on 
ajutised liikmed.  
3. Kui käesoleva artikli lõikes 1 või lõikes 2 sätestatud jõus ­
tumisnõudeid ei ole täidetud 1. septembriks 2011, kutsub ÜRO 
kaubandus- ja arengukonverentsi peasekretär võimalikult kiiresti 
kokku nende valitsuste koosoleku, kes on andnud hoiule rati ­
fitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirjad või on teatanud 
hoiulevõtjale, et nad kohaldavad käesolevat lepingut ajutiselt. 
Kõnealused valitsused võivad otsustada, et nad jõustavad käes ­
oleva lepingu omavahel lõplikult või ajutiselt, tervikuna või 
osaliselt, kuupäeval, mille nad kindlaks määravad, või võtta 
vastu mis tahes muu korra, mida nad vajalikuks peavad.  
4. Valitsuse jaoks, kelle nimel ratifitseerimis-, heakskiitmis- 
või ühinemiskiri või ajutise kohaldamise teadaanne antakse 
hoiule pärast käesoleva lepingu jõustumist vastavalt käesoleva 
artikli lõikele 1, 2 või 3, jõustub vastav kiri või teadaanne 
kõnealuse hoiuleandmise kuupäeval, ja ajutisest kohaldamisest 
teavitamise korral vastavalt artikli 56 lõikele 1.  
Artikkel 58  
Reservatsioonid  
Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.  
Artikkel 59  
Lepingust taganemine  
1. Iga liige võib igal ajal pärast käesoleva lepingu jõustumist 
lepingust taganeda, teatades taganemisest kirjalikult hoiulevõt ­
jale. Liige teatab oma otsusest viivitamata nõukogule.  
2. Taganemine jõustub 90 päeva möödumisel päevast, mil 
hoiulevõtja saab vastava teatise. Kui taganemise tulemusena ei 
ole liikmete arv enam piisav käesoleva lepingu jõustumiseks 
artikli 57 lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmiseks, tuleb 
nõukogu olukorra läbivaatamiseks ja asjakohaste otsuste vastu ­
võtmiseks kokku erakorralisel istungil.  
Artikkel 60  
Väljaarvamine  
Kui nõukogu leiab artikli 51 lõike 3 alusel, et liige rikub oma 
käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ning otsustab, et kõnealune rikkumine kahjustab oluliselt käesoleva lepingu täit ­
mist, võib ta nimetatud liikme organisatsioonist välja arvata. 
Nõukogu teatab kõnealusest väljaarvamisest viivitamata hoiule ­
võtjale. Üheksakümmend päeva pärast nõukogu otsuse 
kuupäeva lakkab kõnealune liige olemast organisatsiooni liige.  
Artikkel 61  
Tasaarveldus lepingust taganemise või organisatsioonist 
väljaarvamise korral  
Juhul kui mõni liige lepingust taganeb või organisatsioonist välja 
arvatakse, määrab nõukogu kindlaks tasaarvelduse korra. Orga ­
nisatsioon peab kinni kõik lepingust taganenud või organisat ­
sioonist väljaarvatud liikme poolt makstud summad ja kõne ­
alune liige kohustub tasuma mis tahes tema poolt organisatsioo ­
nile tasumisele kuulunud summad taganemise või väljaarvamise 
jõustumise ajal. Juhul kui tegemist on lepinguosalisega, kellel ei 
ole võimalik lepingu muudatust vastu võtta ning kes lakkab 
seetõttu olemast käesoleva lepingu osaline artikli 63 lõike 2 
kohaselt, võib nõukogu määrata mis tahes tasaarvelduse, mida 
ta peab õiguspäraseks.  
Artikkel 62  
Kehtivus, pikendamine ja lõpetamine  
1. Käesolev leping kehtib kuni kümnenda kakaoaasta lõpuni 
alates lepingu jõustumisest, kui seda ei pikendata käesoleva 
artikli lõike 4 alusel või ei lõpetata varem käesoleva artikli 
lõike 5 alusel.  
2. Nõukogu vaatab käesoleva lepingu läbi viie aasta möödu ­
misel selle jõustumisest ning teeb vajalikud otsused.  
3. Käesoleva lepingu jõusoleku ajal võib nõukogu otsustada 
selle üle vaadata nii, et ülevaadatud leping jõustuks käesoleva 
artikli lõikes 1 osutatud kümnenda kakaoaasta lõpul või 
nõukogu poolt käesoleva artikli lõike 4 kohaselt otsustatud 
mis tahes pikendusperioodi lõpul.  
4. Nõukogu võib pikendada käesolevat lepingut tervikuna või 
osaliselt kaks korda, kummalgi korral maksimaalselt kaheks 
kakaoaastaks. Nõukogu teatab hoiulevõtjale igast kõnealusest 
pikendamisest.  
5. Nõukogu võib igal ajal otsustada käesoleva lepingu lõpe ­
tada. Selline lõpetamine jõustub nõukogu määratud kuupäeval, 
kusjuures liikmete artikliga 25 ette nähtud kohustused jäävad 
kehtima seni, kuni käesoleva lepingu toimimisega seotud raha ­
lised kohustused on täidetud. Nõukogu teatab hoiulevõtjale 
kõnealusest otsusest.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/23
6. Olenemata käesoleva lepingu lõpetamise viisist, jätkab 
nõukogu eksisteerimist niikaua, kui on vajalik organisatsiooni 
likvideerimise lõpuleviimiseks, raamatupidamise kontrollimiseks 
ja vara käsutamiseks. Nõukogul on kõnealusel ajal vajalikud 
volitused kõigis haldus- ja rahandusküsimustes otsuste langeta ­
miseks.  
7. Olenemata artikli 59 lõikest 2, teatab liige, kes ei soovi 
osaleda käesolevas lepingus, nagu seda on pikendatud käesoleva 
artikliga, sellest hoiulevõtjale ja nõukogule. Kõnealune liige 
lakkab olemast käesoleva lepingu osaline alates pikendus- 
perioodi algusest.  
Artikkel 63  
Muudatused  
1. Nõukogu võib anda lepinguosalistele soovituse käesoleva 
lepingu muutmiseks. Muudatus jõustub 100 päeva pärast seda, 
kui hoiulevõtja on saanud heakskiitmisteated lepinguosalistelt, 
kes esindavad vähemalt 75 % eksportivatest liikmetest, kelle 
valduses on vähemalt 85 % eksportivate liikmete häältest, ja 
lepinguosalistelt, kes esindavad vähemalt 75 % importivatest 
liikmetest, kelle valduses on vähemalt 85 % importivate liikmete 
häältest, või hilisemal kuupäeval, mille nõukogu on kindlaks 
määranud. Nõukogu võib kindlaks määrata tähtaja, mille 
jooksul lepinguosalised teatavad hoiulevõtjale muudatuse nende ­
poolsest heakskiitmisest, ja kui muudatus ei ole nimetatud ajaks 
jõustunud, loetakse see tagasivõetuks.  
2. Liige, kelle nimel ei ole muudatuse heakskiitmise teadet 
kõnealuse muudatuse jõustumiskuupäevaks esitatud, lakkab 
antud kuupäeva seisuga olemast käesoleva lepingu osaline, kui 
nõukogu ei otsusta pikendada kõnealusele liikmele antavat 
muudatuse heakskiitmise tähtaega, et võimaldada tal oma sise ­
menetlused lõpetada. Muudatus ei ole kõnealuse liikme jaoks 
siduv enne, kui ta on selle heakskiitmisest teatanud.  
3. Pärast muudatussoovituse vastuvõtmist edastab nõukogu 
hoiulevõtjale viivitamata muudatuse teksti koopiad. Nõukogu 
edastab hoiulevõtjale vajaliku teabe otsustamaks, kas saadud 
heakskiitmisteadete arv on muudatuse jõustamiseks piisav.  XVIII PEATÜKK  
LISA- JA ÜLEMINEKUSÄTTED  
Artikkel 64  
Erireservfond  
1. Luuakse erireservfond, mille vahenditest kaetakse üksnes 
organisatsiooni võimalikud lõplikud likvideerimiskulud. 
Nõukogu otsustab, kuidas kasutada kõnealuse reservfondi 
vahenditelt teenitud intresse.  
2. Nõukogu poolt 1993. aasta rahvusvahelise kakaolepingu 
alusel loodud erireservi vahendid kantakse üle käesolevale lepin ­
gule kasutamiseks lõike 1 alusel.  
3. Organisatsiooni liige, kes ei ole 1993. ja 2001. aasta 
rahvusvaheliste kakaolepingute osaline, kuid ühineb käesoleva 
lepinguga, peab tasuma osamaksu erireservifondi. Kõnealuse 
liikme osamaksu arvestab nõukogu liikmele kuuluvate häälte 
arvu alusel.  
Artikkel 65  
Muud lisa- ja üleminekusätted  
1. Käesoleva lepinguga asendatakse 2001. aasta rahvusvahe ­
line kakaoleping.  
2. Kõik organisatsiooni või tema organi poolt või nimel 
2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu raames vastu võetud 
aktid, mis kehtivad käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja 
mille tingimused ei näe ette lõppemist antud kuupäeval, jäävad 
kehtima, kui neid ei muudeta käesoleva lepinguga.  
Käesolev leping on koostatud Genfis 25. juunil 2010 araabia, 
hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik 
tekstid on võrdselt autentsed.ET L 259/24 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
A LISA  
Kakaoeksport(a) arvutatuna artikli 57 kohaldamiseks (jõustumine)  
Riik (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Kolme aasta keskmine 
2005/2006–2007/2008  
(tonnides)  (osa)  
Côte d’Ivoire  m  1 349 639  1 200 154  1 191 377  1 247 057  38,75 %  
Ghana  m  648 687  702 784  673 403  674 958  20,98 %  
Indoneesia  592 960  520 479  465 863  526 434  16,36 %  
Nigeeria  m  207 215  207 075  232 715  215 668  6,70 %  
Kamerun  m  169 214  162 770  178 844  170 276  5,29 %  
Ecuador  m  108 678  110 308  115 264  111 417  3,46 %  
Togo  m  73 064  77 764  110 952  87 260  2,71 %  
Paapua Uus-Guinea  m  50 840  47 285  51 588  49 904  1,55 %  
Dominikaani Vabariik  m  31 629  42 999  34 106  36 245  1,13 %  
Guinea  18 880  17 620  17 070  17 857  0,55 %  
Peruu  15 414  11 931  11 178  12 841  0,40 %  
Brasiilia  m  57 518  10 558  – 32 512  11 855  0,37 %  
Venezuela Bolívari Vabariik  m  11 488  12 540  4 688  9 572  0,30 %  
Sierra Leone  4 736  8 910  14 838  9 495  0,30 %  
Uganda  8 270  8 880  8 450  8 533  0,27 %  
Tansaania Ühendvabariik  6 930  4 370  3 210  4 837  0,15 %  
Saalomoni Saared  4 378  4 075  4 426  4 293  0,13 %  
Haiti  3 460  3 900  4 660  4 007  0,12 %  
Madagaskar  2 960  3 593  3 609  3 387  0,11 %  
São Tomé ja Príncipe  2 250  2 650  1 500  2 133  0,07 %  
Libeeria  650  1 640  3 930  2 073  0,06 %  
Ekvatoriaal-Guinea  1 870  2 260  1 990  2 040  0,06 %  
Vanuatu  1 790  1 450  1 260  1 500  0,05 %  
Nicaragua  892  750  1 128  923  0,03 %  
Kongo Demokraatlik Vabariik  900  870  930  900  0,03 %  
Honduras  1 230  806  – 100  645  0,02 %  
Kongo  90  300  1 400  597  0,02 %  
Panama  391  280  193  288  0,01 %  
Vietnam  240  70  460  257  0,01 %  
Grenada  80  218  343  214  0,01 %ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/25
Riik (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Kolme aasta keskmine 
2005/2006–2007/2008  
(tonnides)  (osa)  
Gabon  m  160  99  160  140  —  
Trinidad ja Tobago  m  193  195  – 15  124  —  
Belize  60  30  20  37  —  
Dominica  60  20  0  27  —  
Fidži  20  10  10  13  —  
Kokku (c)  3 376 836  3 169 643  3 106 938  3 217 806  100,00 %  
Märkused  
(a) Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoeksport pluss kakaotoodete netoeksport ümber arvestatuna vasta ­
vasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25 . 
(b) Nimekiri piirdub riikidega, kes eksportisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile k ätte ­
saadavale teabele. 
(c) Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda. 
m 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga. 
— Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku.  
Allikas:  Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, XXXV kd., nr 3, kakaoaasta 2008/2009.ET L 259/26 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
B LISA  
Kakaoimport (a) arvutatuna artikli 57 kohaldamiseks (jõustumine)  
Riik (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Kolme aasta keskmine 
2005/2006–2007/2008  
(tonnides)  (osa)  
Euroopa Liit:  m  2 484 235  2 698 016  2 686 041  2 622 764  53,24 %  
Austria  20 119  26 576  24 609  23 768  0,48 %  
Belgia/Luksemburg  199 058  224 761  218 852  214 224  4,35 %  
Bulgaaria  12 770  14 968  12 474  13 404  0,27 %  
Eesti  37 141  14 986  – 1 880  16 749  0,34 %  
Hispaania  150 239  153 367  172 619  158 742  3,22 %  
Iirimaa  22 172  19 383  17 218  19 591  0,40 %  
Itaalia  126 949  142 128  156 277  141 785  2,88 %  
Kreeka  16 451  17 012  17 014  16 826  0,34 %  
Küpros  282  257  277  272  0,01 %  
Leedu  5 396  4 326  4 522  4 748  0,10 %  
Läti 2 286  2 540  2 434  2 420  0,05 %  
Madalmaad  581 459  653 451  681 693  638 868  12,97 %  
Malta  34  46  81  54  —  
Poola  103 382  108 275  113 175  108 277  2,20 %  
Portugal  3 643  4 179  3 926  3 916  0,08 %  
Prantsusmaa  388 153  421 822  379 239  396 405  8,05 %  
Rootsi  15 761  13 517  14 579  14 619  0,30 %  
Rumeenia  11 791  13 337  12 494  12 541  0,25 %  
Saksamaa  487 696  558 357  548 279  531 444  10,79 %  
Slovaki Vabariik  15 282  16 200  13 592  15 025  0,30 %  
Sloveenia  1 802  2 353  2 185  2 113  0,04 %  
Soome  10 954  10 609  11 311  10 958  0,22 %  
Taani  15 232  15 493  17 033  15 919  0,32 %  
Tšehhi Vabariik  12 762  14 880  16 907  14 850  0,30 %  
Ungari  10 564  10 814  10 496  10 625  0,22 %  
Ühendkuningriik  232 857  234 379  236 635  234 624  4,76 %  
Ameerika Ühendriigid  822 314  686 939  648 711  719 321  14,60 %  
Malaisia (c)  m  290 623  327 825  341 462  319 970  6,49 %  
Venemaa Föderatsioon  m  163 637  176 700  197 720  179 352  3,64 %  
Kanada  159 783  135 164  136 967  143 971  2,92 %ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/27
Riik (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Kolme aasta keskmine 
2005/2006–2007/2008  
(tonnides)  (osa)  
Jaapan  112 823  145 512  88 403  115 579  2,35 %  
Singapur  88 536  110 130  113 145  103 937  2,11 %  
Hiina  77 942  72 532  101 671  84 048  1,71 %  
Šveits  m  74 272  81 135  90 411  81 939  1,66 %  
Türgi  73 112  84 262  87 921  81 765  1,66 %  
Ukraina  63 408  74 344  86 741  74 831  1,52 %  
Austraalia  52 950  55 133  52 202  53 428  1,08 %  
Argentina  33 793  38 793  39 531  37 372  0,76 %  
Tai 26 737  31 246  29 432  29 138  0,59 %  
Filipiinid  18 549  21 260  21 906  20 572  0,42 %  
Mehhiko (c)  19 229  15 434  25 049  19 904  0,40 %  
Korea Vabariik  17 079  24 454  15 972  19 168  0,39 %  
Lõuna–Aafrika Vabariik  15 056  17 605  16 651  16 437  0,33 %  
Iraani Islamivabariik  10 666  14 920  22 056  15 881  0,32 %  
Colombia (c)  16 828  19 306  9 806  15 313  0,31 %  
Tšiili  13 518  15 287  15 338  14 714  0,30 %  
India  9 410  10 632  17 475  12 506  0,25 %  
Iisrael  11 437  11 908  13 721  12 355  0,25 %  
Uus–Meremaa  11 372  12 388  11 821  11 860  0,24 %  
Serbia  10 864  11 640  12 505  11 670  0,24 %  
Norra  10 694  11 512  12 238  11 481  0,23 %  
Egiptus  6 026  10 085  14 036  10 049  0,20 %  
Alžeeria  9 062  7 475  12 631  9 723  0,20 %  
Horvaatia  8 846  8 904  8 974  8 908  0,18 %  
Süüria Araabia Vabariik  7 334  7 229  8 056  7 540  0,15 %  
Tuneesia  6 019  7 596  8 167  7 261  0,15 %  
Kasahstan  6 653  7 848  7 154  7 218  0,15 %  
Saudi Araabia  6 680  6 259  6 772  6 570  0,13 %  
Valgevene  8 343  3 867  5 961  6 057  0,12 %  
Maroko  4 407  4 699  5 071  4 726  0,10 %  
Pakistan  2 123  2 974  2 501  2 533  0,05 %  
Costa Rica  1 965  3 948  1 644  2 519  0,05 %  
Uruguay  2 367  2 206  2 737  2 437  0,05 %  
Liibanon  2 059  2 905  2 028  2 331  0,05 %ET L 259/28 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011
Riik (b)  2005/2006  2006/2007  2007/2008  Kolme aasta keskmine 
2005/2006–2007/2008  
(tonnides)  (osa)  
Guatemala  1 251  2 207  1 995  1 818  0,04 %  
Boliivia (c)  1 282  1 624  1 927  1 611  0,03 %  
Sri Lanka  1 472  1 648  1 706  1 609  0,03 %  
El Salvador  1 248  1 357  1 422  1 342  0,03 %  
Aserbaidžaan  569  2 068  1 376  1 338  0,03 %  
Jordaania  1 263  1 203  1 339  1 268  0,03 %  
Kenya  1 073  1 254  1 385  1 237  0,03 %  
Usbekistan  684  1 228  1 605  1 172  0,02 %  
Hongkong (Hiina)  2 018  870  613  1 167  0,02 %  
Moldova Vabariik  700  1 043  1 298  1 014  0,02 %  
Island  863  1 045  1 061  990  0,02 %  
Endine Jugoslaavia Makedoonia 
Vabariik  628  961  1 065  885  0,02 %  
Bosnia ja Hertsegoviina  841  832  947  873  0,02 %  
Kuuba (c)  2 162  – 170  107  700  0,01 %  
Kuveit  427  684  631  581  0,01 %  
Senegal  248  685  767  567  0,01 %  
Suur Liibüa Araabia Sotsialistlik 
Rahvadžamahirija  224  814  248  429  0,01 %  
Paraguay  128  214  248  197  —  
Albaania  170  217  196  194  —  
Jamaica (c)  479  – 67  89  167  —  
Omaan  176  118  118  137  —  
Sambia  95  60  118  91  —  
Zimbabwe  111  86  62  86  —  
Saint Lucia (c)  26  20  25  24  —  
Samoa  48  15  0  21  —  
Saint Vincent ja Grenadiinid  6  0  0  2  —  
Kokku (d)  4 778 943  5 000 088  5 000 976  4 926 669  100,00 %  
Märkused:  
(a) Kolme aasta, 2005/2006–2007/2008, keskmine kakaoubade netoimport pluss kakaotoodete brutoimport ümber arvestatuna vasta ­
vasse väärtusesse kakaoubades, kasutades järgmisi muundustegureid: kakaovõi 1,33; kakaopulber ja kakaokook 1,18; kakaomass 1,25 . 
(b) Nimekiri piirdub riikidega, kes importisid üksikult kakaod perioodil 2005/2006–2007/2008, tuginedes ICCO sekretariaadile kä ttesaa ­
davale teabele. 
(c) Riik võib vastata ka eksportiva riigi tingimustele. 
(d) Ümardamise tõttu võib kogusumma liidetavate summast erineda. 
m 2001. aasta rahvusvahelise kakaolepingu osaline 2009. aasta 9. novembri seisuga. 
— Null, ebaoluline või alla kasutatud ühiku.  
Allikas:  Rahvusvaheline Kakaoorganisatsioon, Quarterly Bulletin of Cocoa Statistics, XXXV kd., nr 3, kakaoaasta 2008/2009.ET 4.10.2011 Euroopa Liidu Teataja L 259/29
C LISA  
Tootjariigid, kes ekspordivad eranditult või osaliselt peen- või aroomikakaod  
Colombia 
Costa Rica 
Dominica 
Dominikaani Vabariik 
Ecuador 
Grenada 
Indoneesia 
Jamaica  Madagaskar 
Paapua Uus–Guineau 
Peruu 
Saint Lucia 
São Tomé ja Príncipe 
Trinidad ja Tobago 
Venezuela Bolívari VabariikET L 259/30 Euroopa Liidu Teataja 4.10.2011