ET Euroopa Liidu Teataja L 159/17

TERRORISMI ENNETAMISE EUROOPA NÕUKOGU KONVENTSIOONI LISAPROTOKOLL

Riia, 22. oktoober 2015

EUROOPA NÕUKOGU LIIKMESRIIGID JA TEISED TERRORISMI ENNETAMISE EUROOPA NÕUKOGU KONVENTSIOONI (CETS nr 196) OSALISED, kes on protokollile alla kirjutanud,

ARVESTADES, et Euroopa Nõukogu eesmärk on saavutada oma liikmete suurem ühtsus,

SOOVIDES veelgi tugevdada jõupingutusi terrorismi kõikide vormide ennetamiseks ja tõkestamiseks nii Euroopas kui ka kogu maailmas, austades samal ajal inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet,

MEENUTADES inimõigusi ja põhivabadusi, mis on sätestatud eelkõige inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis (ETS nr 5) ja selle protokollides ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis,

VÄLJENDADES sügavat muret ohu üle, mida kujutavad endast isikud, kes reisivad välisriiki eesmärgiga panna toime terrorikuritegusid, nendele kaasa aidata või nendes osaleda või pakkuda või saada terrorismialast väljaõpet teise riigi territooriumil,

VÕTTES sellega seoses ARVESSE 24. septembril 2014 ÜRO Julgeolekunõukogus selle 7272. koosolekul vastu võetud resolutsiooni 2178 (2014), eriti selle punkte 4–6,

LEIDES, et on soovitav terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni teatavates aspektides täiendada,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Protokolli eesmärk on täiendada 16. mail 2005 Varssavis allakirjutamiseks avatud terrorismi ennetamise Euroopa Nõukogu konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) sätteid seoses protokolli artiklites 2–6 kirjeldatud tegude kriminaliseerimisega, tugevdades sel teel konventsiooniosaliste jõupingutusi, et nii riigisiseste meetmetega kui ka rahvusvahelise koostöö kaudu ennetada terrorismi ja selle negatiivset mõju inimõigustele, esmajoones õigusele elada, võttes arvesse konventsiooniosaliste vahel kohaldatavaid mitme- ja kahepoolseid lepinguid ning kokkuleppeid.

Artikkel 2

Terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine

1. Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine“ ühenduse või rühma tegevuses osalemine eesmärgiga panna toime üks või mitu terrorikuritegu või aidata kaasa ühe või mitme terrorikuriteo toimepanemisele ühenduse või rühma poolt.

2. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel ühenduses või rühmas osalemine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 3

Terrorismialase väljaõppe saamine

1. Protokolli tähenduses on „terrorismialase väljaõppe saamine“ teiselt isikult terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks juhiste saamine, sealhulgas teadmiste või praktiliste oskuste omandamine, lõhkeainete, tuli- või muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või kasutamise kohta või muude erimeetodite või tehniliste võtete kohta.

2. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terrorismialase väljaõppe saamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 4

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine

1. Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine“ sellisesse riiki reisimine, mis ei ole reisija kodakondsusjärgne riik ega elukohariik, terrorikuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks või selles osalemiseks või terrorismialase väljaõppe pakkumiseks või saamiseks.

2. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses kuriteona lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimine tema territooriumilt või tema kodanike poolt. Seda tehes võib konventsiooniosaline kehtestada oma põhiseaduslike põhimõtetega ettenähtud või kooskõlas olevaid tingimusi.

3. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada riigisiseses õiguses ja kooskõlas sellega käesolevas artiklis määratletud kuriteo katse kuriteona.

Artikkel 5

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine

1. Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine“ selliste rahaliste vahendite eraldamine või kogumine mis tahes viisil, otseselt või kaudselt, mis täielikult või osaliselt võimaldavad mis tahes isikul terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisida, nagu see on määratletud protokolli artikli 4 lõikes 1, teadmisel, et neid vahendeid kasutatakse täielikult või osaliselt sel eesmärgil.

2. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise rahastamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 6

Terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine

1. Protokolli tähenduses on „terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine“ korraldav või hõlbustav tegu, millega abistatakse isikut, kes reisib välisriiki terroristlikel eesmärkidel, nagu see on määratletud protokolli artikli 4 lõikes 1, ja mis tehakse teadmisel, et abi antakse terroristlikel eesmärkidel.

2. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et sätestada lõikes 1 määratletud õigusvastane ja tahtlik terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisimise korraldamine või muul viisil hõlbustamine riigisiseses õiguses kuriteona.

Artikkel 7

Teabevahetus

1. Ilma et see piiraks konventsiooni artikli 3 lõike 2 punkti a kohaldamist, ning kooskõlas riigisisese õiguse ja kehtivate rahvusvaheliste kohustustega, võtab konventsiooniosaline meetmeid, et tugevdada konventsiooniosaliste vahel sellise kättesaadava asjakohase teabe õigeaegset vahetamist, mis käsitleb terroristlikel eesmärkidel välisriiki reisivaid isikuid, nagu see on määratletud artiklis 4. Sel eesmärgil määrab konventsiooniosaline kontaktpunkti, mis on kättesaadav 24 tundi ööpäevas, seitse päeva nädalas.

2. Konventsiooniosaline võib lõike 1 kohaselt määrata juba olemasoleva kontaktpunkti.

3. Konventsiooniosalise kontaktpunkt peab olema suuteline pidama kiiret sidet teise konventsiooniosalise kontaktpunktiga.

Artikkel 8

Tingimused ja kaitsemeetmed

1. Konventsiooniosaline järgib protokolli rakendamisel, sealhulgas artiklites 2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelises paktis kehtestatud kohustusi, mis käsitlevad inimõigusi, esmajoones õigust liikumisvabadusele, sõnavabadusele, ühinemisvabadusele ja usuvabadusele, kui nimetatud konventsioon ja pakt tema suhtes kehtivad, ning muid rahvusvahelisel õigusel põhinevaid kohustusi.

2. Protokolli artiklites 2–6 määratletud tegude kriminaliseerimisel ja oma karistusseaduse kohaldamisel peab lisaks järgima proportsionaalsuse põhimõtet, pidades silmas seaduslikke eesmärke ja nende vajalikkust demokraatlikus ühiskonnas, ning välistama igasuguse omavoli ning ebavõrdse ja rassistliku kohtlemise.

Artikkel 9

Seos protokolli ja konventsiooni vahel

Protokollis kasutatud sõnu ja väljendeid tõlgendatakse konventsiooni tähenduses. Konventsiooniosaliste vahel kohaldatakse kõiki konventsiooni sätteid vastavalt, välja arvatud artikkel 9.

Artikkel 10

Allakirjutamine ja jõustumine

1. Protokoll on avatud allakirjutamiseks konventsioonile allakirjutanud konventsiooniosalistele. Protokoll tuleb ratifitseerida või heaks kiita. Allakirjutanu ei või protokolli ratifitseerida ega heaks kiita, kui ta ei ole eelnevalt ratifitseerinud või heaks kiitnud konventsiooni või ei tee seda samaaegselt. Ratifitseerimis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Nõukogu peasekretärile.

2. Protokoll jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele kuuenda ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmisest, kusjuures ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiule andnud riikide hulgas peab olema vähemalt neli Euroopa Nõukogu liikmesriiki.

3. Allakirjutanud riigi puhul, kes annab oma ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hiljem hoiule, jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ratifitseerimis- või heakskiitmiskirja hoiuleandmise päevast.

Artikkel 11

Protokolliga ühinemine

1. Protokolli jõustumise järel võib riik, kes on ühinenud konventsiooniga, ühineda ka protokolliga või teha seda samaaegselt.

2. Protokolliga lõike 1 kohaselt ühineva riigi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele ühinemiskirja hoiuleandmisest Euroopa Nõukogu peasekretärile.

Artikkel 12

Territoriaalne kohaldamine

1. Riik või Euroopa Liit võib protokollile alla kirjutades või selle ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiule andes täpsustada territooriumi või territooriumid, millele protokolli kohaldatakse.

2. Konventsiooniosaline võib hiljem Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava deklaratsiooniga laiendada protokolli kohaldamist muule deklaratsioonis nimetatud territooriumile. Sellise territooriumi suhtes jõustub protokoll selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele deklaratsiooni laekumisest peasekretärile.

3. Eelmise kahe lõike kohaselt tehtud deklaratsiooni võib selles nimetatud territooriumi suhtes tagasi võtta, teavitades sellest Euroopa Nõukogu peasekretäri. Tagasivõtmine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil peasekretär on teate kätte saanud.

Artikkel 13

Denonsseerimine

1. Konventsiooniosaline võib protokolli igal ajal denonsseerida Euroopa Nõukogu peasekretärile saadetava kirjaliku teatega.

2. Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kolme kuu möödumisele päevast, mil Euroopa Nõukogu peasekretär on teate kätte saanud.

3. Konventsiooni denonsseerimine hõlmab automaatselt ka protokolli denonsseerimist.

Artikkel 14

Teavitamine

Euroopa Nõukogu peasekretär teeb Euroopa Nõukogu liikmesriikidele, Euroopa Liidule, protokolli väljatöötamises osalenud mitteliikmesriikidele ning protokolliga ühinenud või ühinema kutsutud riikidele teatavaks iga:

a) allakirjutamise;

b) ratifitseerimis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise;

c) protokolli artiklite 10 ja 11 kohase jõustumise kuupäeva;

d) protokolliga seotud muu akti, deklaratsiooni, teate või teadaande.