KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING,
mis käsitleb protokolli (millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises
Gaboni rannikuvetes kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2. detsembrini 2011) ajutist kohaldamist
A.Gaboni valitsuse kiri
Lugupeetud härra
Mul on au teatada, silmas pidades reedel, 28. oktoobril 2005. aastal allkirjastatud protokolli, millega
määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2.detsembrini 2011, et Gaboni valitsus on valmis kõnealust protokolli ajutiselt kohaldama alates 3. detsem-brist 2005 selle artikli 13 kohase jõustumise korral, kui Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.
Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2,
tasuda enne 30. septembrit 2006.
Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega.Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.
Gaboni valitsuse nimel
B.Euroopa Ühenduse kiri
Lugupeetud härra
Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:
“Mul on au teatada, silmas pidades reedel, 28. oktoobril 2005. aastal allkirjastatud protokolli, millega
määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist 2005 kuni 2.detsembrini 2011, et Gaboni valitsus on valmis kõnealust protokolli ajutiselt kohaldama alates 3. detsem-brist 2005 selle artikli 13 kohase jõustumise korra, kui Euroopa Ühendus on valmis tegema sama.
Sellisel juhul tuleb esimene osamakse rahalisest toetusest, mille suurus on sätestatud protokolli artiklis 2,
tasuda enne 30. septembrit 2006. ”
Mul on au Teile teatada, et Euroopa Ühendus nõustub nimetatud ajutise kohaldamisega.Võtke vastu minu sügav lugupidamine.
Euroopa Liidu Nõukogu nimelET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/17
PROTOKOLL,
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelises Gaboni rannikuvetes
kalastamise lepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. detsembrist
2005 kuni 2. detsembrini 2011
Artikkel 1
Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused
1. Lepingu artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimalused kuueks
aastaks alates 3. detsembrist 2005 on järgmised:
siirdekalade liigid (liigid, mis on loetletud Ühinenud Rahvaste
Organisatsiooni 1982. aasta konventsiooni 1. lisas):
—tuunikülmutusseinerid –24 laeva,
—triivõngejadaga kalapüügilaevad –16 laeva.
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5
kohaselt.
3. Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad
võivad Gaboni kalastusvööndis kala püüda vaid tingimusel, etneile on käesoleva protokolli raames ja selle lisas toodud tingi-mustel väljastatud kalalaevatunnistus.
Artikkel 2
Rahaline toetus –maksekord
1. Lepingu artiklis 7 ette nähtud rahaline toetus hõlmab
artiklis 1 osutatud ajavahemikku, toetuse selle osa suurusekson 715 000 eurot aastas, mis vastab võrdlusalusele 11 000tonni aastas, millele lisandub erisumma, mille suuruseks on145 000 eurot aastas ja mis on määratud Gaboni kalandussek-tori kalanduspoliitika raames tehtud algatuste elluviimiseks. Seeerisumma on lepingu artiklis 7 ette nähtud rahalise toetuselahutamatuks osaks.
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4, 5 ja
7 nimetatud tingimustel.3. Ühenduse poolt käesoleva protokolli kohaldamise ajal
makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetuse suurus on860 000 eurot aastas.
4. Kui ühenduse laevad ületavad neile Gaboni vetes kehtes-
tatud püügikoguse, mis on 11 000 tonni aastas, suurendatakse715 000 euro suurust rahalist toetust 65 euro võrra iga püütudlisatonni eest. Ühenduse makstav aastane kogutoetus ei tohisiiski ületada lõikes 3 osutatud summat kahekordselt
(1 430 000 eurot). Kui ühenduse laevad ületavad kahekordsele
aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse, makstakse sellepiirmäära ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.
5. Rahalise toetuse esimese aasta osamakse tasutakse hilje-
malt 30. septembril 2006 ja 30. juunil 2007., 2008., 2009.,2010. ja 2011. aastal.
6. Rahalise toetuse kasutamine on artiklis 6 toodud tingi-
mustel Gaboni ametiasutuste ainupädevuses.
7. Rahaline toetus makstakse Gaboni riigikassa pangakontole
“Merekalapüük ”, mille kontonumber on 47069 X.
Artikkel 3
Koostöö vastutustundliku kalapüügi vallas –
teaduskohtumine
1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Gaboni vetes
vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes kõnealustes vetes kalasta-vate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest.
2. Protokolli kehtivusaja jooksul püüavad ühendus ja Gabon
jälgida kalavarude seisundi arengut Gaboni kalastusvööndis.
3. Lepinguosalised kohustuvad edendama piirkondlikku
koostööd vastutustundliku kalapüügi valdkonnas, eeskätt Guinealahe piirkondliku kalanduskomitee (COREP) raames.ET L 319/18 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
4. Vastavalt lepingu artiklile 4 peavad lepinguosalised
Rahvusvahelise Atlandi Tuunikaitse Komisjoni (ICCAT) soovi-tuste ja resolutsioonide ning parimate olemasolevate teadus-alaste nõuannete alusel vajaduse korral teaduskohtumise järgseltüksteisega lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomisjonis allpiir-konna tasandil nõu ja võtavad vastastikusel kokkuleppel meet-meid, et tagada ühenduse laevade püügitegevusega seoses kala-varude säästev majandamine.
Artikkel 4
Kalapüügivõimaluste vabatahtlik läbivaatamine
1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel
kokkuleppel suurendada tingimusel, kui artikli 3 lõikes 4 nime-tatud teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjusta seesuurendamine Gaboni ressursside säästlikku kasutamist. Selliseljuhul suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud 715 000 eurosuurust rahalist toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis .
Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogusumma eitohi siiski olla suurem kui 715 000 euro suuruse summa kahe-kordne väärtus. Kui ühenduse laevade püügikogused ületavadkahekordsele aastasele kogutoetusele vastava püügikoguse11 000 tonni (ehk 22 000 tonni), makstakse selle piirmäära
ületamise eest määratud lisasummad järgmisel aastal.
2. Kui vastupidi, lepinguosalised lepivad kokku artiklis 1
osutatud kalapüügivõimaluste vähendamises, vähendatakse raha-list toetust proportsionaalselt ja pro rata temporis .
3. Kalapüügivõimaluste jaotamine eri laevakategooriate vahel
võib samuti toimuda pärast nõupidamist vastastikusel kokku-leppel, tingimusel et järgitakse artiklis 3 osutatud teaduskohtu-mise võimalikke soovitusi kalavarude haldamise osas, midaümberjaotamine mõjutada võib. Kui kalapüügivõimalusteümberjaotamisel on vaja rahalist toetust kohandada, lepivadlepinguosalised selles kokku.
Artikkel 5
Uued kalapüügivõimalused
1. Kui ühenduse laevad on huvitatud muust püügitegevusest
kui artiklis 1 osutatud, peab ühendus nende uute tegevustevõimaliku lubamise osas Gaboniga nõu. Sellisel juhul lepivadlepinguosalised kokku uusi kalapüügivõimalusi reguleerivatestingimustes ja teevad vajaduse korral protokolli ja selle lisassemuudatusi.2. Lepinguosalised peaksid julgustama tegelema eksperimen-
taalse kalapüügiga, eelkõige Gaboni vetes elunevate süvamerelii-kide osas. Sel eesmärgil ja ühe poole ettepanekul peavad lepin-guosalised nõu ja määravad igal konkreetsel juhul kindlaksasjaomased liigid, püügitingimused ja muud vajalikud iseloomu-likud tingimused.
Lepinguosalised teostavad eksperimentaalset kalapüüki vastavalt
parameetritele, mis on lepinguosaliste vahel vajaduse korralhalduskokkuleppega kindlaks määratud. Eksperimentaalse kala-püügi lube väljastatakse kestusega maksimaalselt kuni kuus
kuud. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud posi-
tiivseid tulemusi, võib Gaboni valitsus kehtestada kuni käesolevaprotokolli kehtivusaja lõpuni ühenduse laevadele uued püügivõi-malused. Sel juhul suurendatakse protokolli artikli 2 lõikes 1ette nähtud rahalist toetust.
Artikkel 6
Rahalise toetuse peatamine ja uus ülevaatamine
erakorraliste asjaolude puhul
1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest
tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Gabonimajandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada artikli 2lõikes 1 ette nähtud rahalise toetuse maksmise. Otsus peatamisekohta tehakse kahe kuu jooksul pärast lepinguosaliste vahelisinõupidamisi ühe poole nõudmisel ja tingimusel, et EuroopaÜhendus on maksmise peatamise hetkel välja maksnud kõikmaksmisele kuulunud toetussummad.
2. Rahalise toetuse maksmine algab uuesti pärast seda, kui
lepinguosalised on nõu pidanud ja kokku leppinud, et kalandus-tegevuse peatamise tinginud asjaolud on ära langenud ja/võiolukord võimaldab kalapüüki jätkata.
3. Rahalise toetuse peatamise ajal kehtinud ühenduse laeva-
dele antud kalalaevatunnistuste kehtivusaega pikendatakse ajava-hemiku võrra, millal kalastustegevus oli peatatud.
Artikkel 7
Vastutustundliku kalapüügi edendamine Gaboni vetes
1. Käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalisest toetu-
sest kuuskümmend protsenti (60 %) suunatakse igal aastalGaboni valitsuse kinnitatud kalanduspoliitika raames teostata-vate algatuste toetamiseks.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/19
Gabon kasutab vastavat summat lepinguosaliste vastastikusel
kokkuleppel ja kalandussektori jätkusuutliku ja vastutustundlikuhaldamise tagamise eesmärgil Gaboni poolt kinnitatud kalandus-poliitika prioriteetide alusel, kindlaksmääratud eesmärkide täit-miseks ja sellega seotud iga-aastaste ja mitmeaastaste kavadekoostamiseks vastavalt järgnevale lõikele 2.
2. Eelmise lõike sätete elluviimiseks lepivad lepinguosalised
Gaboni ettepanekul lepingu artikliga 9 ette nähtud ühiskomis-jonis kohe pärast protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuudpärast käesoleva protokolli jõustumist kokku mitmeaastasesvaldkondlikus kavas ja selle rakenduseeskirjades, sealhulgas järg-mises:
a) aastased ja mitmeaastased suunised, mille alusel ülaltoodud
lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse protsendimäära ja selletoetusega seotud erisummasid igal aastal algatuste jaokskasutatakse;
b) aasta ja mitme aasta lõikes seatud eesmärgid, et edendada
vastavalt tähtajale jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kala-püüki ning arvestada Gaboni riikliku kalanduspoliitika prio-riteetide või muude poliitiliste suundadega, millel on seosvastutustundliku ja jätkusuutliku kalapüügi edendamisegavõi mis seda mõjutavad;
c) kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda aasta
lõikes hinnangu saavutatud tulemustele.
3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku kava muudatusette-
panek või erisummade kasutamine iga aasta algatuste jaoks peabühiskomisjonis saama mõlema poole heakskiidu.
4. Igal aastal otsustab Gabon, kui suur summa lõikes 1 nime-
tatud rahalisest toetusest on vajalik mitmeaastase kava elluvii-miseks. Esimesel protokolli jõustumise aastal tuleb selle summasuurus ühendusele teatada mitmeaastasele valdkondlikule kavaleheakskiidu saamisel ühiskomisjoni poolt. Iga järgneva aastakohta peab Gabon edastama ühendusele teabe eraldise kohtahiljemalt vastavale aastale eelneva aasta 1. maiks.
5. Kui mitmeaastase sektorisisese kava elluviimise tulemuste
iga-aastane hinnang seda nõuab, võib Euroopa Ühendus nõudakäesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalise toetuse
ümberjaotamist, et viia kava elluviimiseks tegelikult eraldatavaterahaliste vahendite hulk kooskõlla saavutatud tulemustega.
Artikkel 8
Erimeelsused –protokolli kohaldamise peatamine
1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohal-
damisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepingu-
osalised nõu lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis, miskutsutakse vajaduse korral kokku erakorraliselt.
2. Ilma et see piiraks artikli 9 sätteid, võib protokolli kohal-
damise ühe lepinguosalise algatusel peatada, kui lepinguosalisivastandav erimeelsus on tõsine ja lõike 1 kohaselt kokkukutsutud ühiskomisjoni nõupidamisel vastastikust kokkulepetei saavutatud.
3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin-
guosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuudenne taotletavat peatamise kuupäeva.
4. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepingu-
osalised neid lahutavale erimeelsusele kokkuleppelise lahenduse
leidmiseks nõupidamisi. Kokkuleppelise lahenduse leidmiseljätkatakse protokolli kohaldamist ning rahalist toetust vähenda-takse proportsionaalselt ja pro rata temporis ajavahemiku võrra,
millal protokoll oli peatatud.
Artikkel 9
Protokolli kohaldamise peatamine maksete
mittesooritamise tõttu
Kui ühendus ei soorita artiklis 2 ette nähtud makseid, võib
artikli 3 sätteid arvesse võttes peatada käesoleva protokollikohaldamise järgmistel tingimustel:
a) pädevad Gaboni ametiasutused saadavad Euroopa Komisjo-
nile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbivastavad kontrollimenetlused ja sooritab vajadusel maksehiljemalt 60 tööpäeva jooksul alates teate kättesaamisekuupäevast;ET L 319/20 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
b) kui pädevad Gaboni ametiasutused pole käesoleva protokolli
artikli 2 lõikes 5 ette nähtud ajavahemiku jooksul makset võiasjakohast selgitust selle puudumise kohta saanud, on neilõigus peatada protokolli kohaldamine. Sellest teavitavad nadviivitamata Euroopa Komisjoni;
c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse
on sooritatud.
Artikkel 10
Riiklike õigusaktide kohaldamine
Ühenduse laevad teostavad Gaboni vetes kalapüüki kooskõlas
Gabonis kohaldatavate siseriiklike õigusaktidega, välja arvatudjuhul, kui lepingus, käesolevas protokollis koos lisaga või selleliidetes ei nähta ette teisiti.
Artikkel 11
Läbivaatamisklausel
Käesoleva protokolli, selle lisa ja liidete kohaldamise neljandal
aastal võivad lepinguosalised protokolli, selle lisa ja liidete sätteduuesti läbi vaadata, et teha neisse vajaduse korral muudatusi.
Need muudatused võivad hõlmata võrdluskogust ja laevaoma-nike makstavaid kindlaksmääratud ettemakseid.
Artikkel 12
Kehtetuks tunnistamine
Euroopa Ühenduse ja Gaboni Vabariigi vahelise Gaboni ranni-
kuvetes kalastamise lepingu lisa tunnistatakse kehtetuks ja asen-
datakse käesoleva protokolli lisaga.
Artikkel 13
Jõustumine
1. Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal
lepinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalikemenetluste lõpuleviimisest.
2. Neid kohaldatakse alates 3. detsembrist 2005.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/21
LISA
ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUSE TINGIMUSED GABONI KALASTUSVÖÖNDIS
I PEATÜKK
KALALAEVATUNNISTUSTE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE KORD
1. JAGU
Kalalaevatunnistuste väljastamine
1. Kalalaevatunnistus Gaboni kalastusvööndis kalastamiseks antakse ainult abikõlblikele laevadele.
2. Laev on abikõlblik juhul, kui selle omaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud kalapüügikeeldu Gabonis.
Kõnealustel isikutel ei tohi olla vastuolusid Gaboni õigusaktidega, st nad peavad olema täitnud kõik varasematestGaboni ja ühenduse vahelistest kalastamise lepingutest tulenevad kohustused. Iga ühenduse laeva, mis kalalaevatun-nistust taotleb, võib esindada Gabonis asuv volitatud esindaja.
3. Esindaja nimi ja aadress peavad sel juhul olema märgitud kalalaevatunnistuse taotluses. Pädevad ühenduse ameti-
asutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile kalalaevatunnistuse taotluse iga laeva kohta, mis
soovib lepingu raames kala püüda.
4. Pädevad ühenduse ametiasutused esitavad kalandusega tegelevale Gaboni ministeeriumile kalalaevatunnistuse taotluse
iga laeva kohta, mis soovib lepingu raames kala püüda; seda tuleb teha vähemalt 15 tööpäeva enne kalalaevatun-
nistuse kehtivuse soovitud alguskuupäeva.
5. Taotlused esitatakse kalanduse eest vastutavale ministeeriumile vormidel, mille näidised on antud 1. liites.
6. Kalalaevatunnistuse taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:
—tõend, et kalalaevatunnistuse kehtivusaja eest on kindlaksmääratud avanss tasutud,
—mis tahes muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide
kohta.
7. Kalalaevatunnistuse tasu makstakse artikli 2 lõikes 7 osutatud Gaboni ametiasutuste pangakontole.
8. Kalalaevatunnistuse tasu sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud ja teenustasud.
9. Kõikide laevade kalalaevatunnistused väljastatakse laeva omanikele või nende esindajatele Euroopa Ühenduste Komis-
joni Gabonis asuva delegatsiooni vahendusel 15 tööpäeva jooksul alates eespool nimetatud punktis 6 osutatud
dokumentide laekumisest kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile.
10. Kui Euroopa Komisjoni delegatsioon on kalalaevatunnistuse allkirjastamise hetkel suletud, võib kalalaevatunnistuse
saata otse laevaomaniku esindajale ning selle koopia jäetakse delegatsioonile.
11. Kalalaevatunnistus antakse konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.
12. Tõestatud vääramatu jõu korral võib Euroopa Ühenduse taotlusel laeva kalalaevatunnistuse siiski asendada mõnele
muule protokolli artiklis 1 osutatud sama kategooria laevale antava uue kalalaevatunnistusega ning viimase eest ei pea
kalalaevatunnistuse tasu maksma. Sel juhul võetakse püügikoguste taseme arvestamisel võimalike täiendavate maksete
kindlaksmääramisel arvesse kahe laeva summaarseid püügikoguseid.ET L 319/22 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
13. Asendatud kalalaevatunnistusega laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud kalalaevatunnistuse Euroopa
Komisjoni delegatsiooni vahendusel kalanduse eest vastutavale Gaboni ministeeriumile.
14. Uus kalalaevatunnistus jõustub päeval, millal laeva omanik esitab tühistatud kalalaevatunnistuse kalanduse eest vastu-
tavale Gaboni ministeeriumile. Euroopa Komisjoni Gabonis asuvat delegatsiooni tuleb kalalaevatunnistuse asendami-
sest teavitada.
15. Kalalaevatunnistus peab alati olema laeva pardal, võttes seejuures arvesse käesoleva lisa VIII peatüki lõike 2 sätteid.
2. JAGU
Kalalaevatunnistusi reguleerivad tingimused –kalalaevatunnistuse tasud ja ettemaksed
1. Kalalaevatunnistuste kehtivusaeg on üks aasta. Neid saab pikendada.
2. Kalalaevatunnistuse tasu on 35 eurot iga Gaboni kalastusvööndis püütud kalatonni kohta tuunipüügiseinerite ja
triivõngejadaga püügilaevade puhul.
3. Kalalaevatunnistused väljastatakse pärast seda, kui pädevatele siseriiklikele ametiasutustele on tasutud järgmised
kindlaksmääratud summad:
—4 550 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 130 tonni siirdekalade ja nendega
seotud liikide väljapüügi eest aastas,
—2 030 eurot iga triivõngejadaga püügilaeva kohta, mis vastab kalalaevatunnistuse tasule 58 tonnile siirdekalade
liikide ja nendega seotud liikide väljapüügi eest aastas.
4. Liikmesriigid teavitavad Euroopa Komisjoni, edastades koopia teatisest Euroopa Komisjoni delegatsioonile ja Gaboni
ametiasutustele hiljemalt iga aasta 15. maiks, möödunud aasta püügikogustest tonnides, mis on kinnitatud järgnevas
punktis 5 nimetatud teadusinstituutide poolt.
5. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab aasta n püügireiside eest tasumisele kuuluvate kalalaevatunnistuse tasude
lõpliku arvestuse hiljemalt n + 1 aasta 30. juuniks, see arvestus põhineb kõikide laevaomanike esitatud püügiaruan-
netel ning püügiandmete kinnitamisel liikmesriikides kontrolliks pädevate teadusasutuste poolt, nagu näiteks insti-
tuudid Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (IEO), Instituto deInstituto Português de Investigaçao Maritima (IPIMAR), ning see toimub Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel.
6. Nimetatud lõplik arvestus edastatakse samaaegselt Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile ja laevaomani-
kele.
7. Laevaomanikud maksavad tasumisele kuuluvad täiendavad summad Gaboni pädevatele ametiasutustele hiljemalt
n + 1 aasta 31. juuliks pangakontole, millele on osutatud käesoleva peatüki 1. jao lõikes 7.
8. Kui lõpparuande summa on väiksem kui käesoleva jaotise punktis 3 nimetatud ettemakse, summade vahet laeva-
omanikule siiski tagasi ei maksta.
II PEATÜKK
KALASTUSVÖÖNDID
1. Ühenduse laevad võivad kala püüda vetes, mis asuvad 12 meremiili tuunipüügiseinerite ja triivõngejadaga püügilae-
vade jaoks kehtestatud lähtejoontest väljaspool.
2. Piirkonnad, kus laevasõit on keelatud:
piirkondades, mis piirnevad naftapuurimispiirkondadega, on keelatud mis tahes laevasõit.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/23
Gaboni Vabariigi kalanduse eest vastutav ministeerium teatab nende piirkondade piirid laevaomanikele kalalaevatun-
nistuse väljastamisel.
Piirkondadest, kus laevasõit on keelatud, ja nende piirkondade piiride muutustest teatatakse ka Euroopa Komisjoni
delegatsioonile Gaboni Vabariigis hiljemalt kaks kuud enne laevasõidukeelu kehtestamist.
III PEATÜKK
PÜÜGIARUANDED
1. Käesolevas lisas mõistetakse ühenduse laeva püügireisi kestuse all:
—ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni sellest lahkumiseni,
—ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni ümberlaadimiseni,
—ajavahemikku laeva Gaboni kalastusvööndisse sisenemisest kuni lossimiseni.
2. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, saadavad oma püügiaruanded Gaboni
kalanduse eest vastutavale ministeeriumile, et ametivõimudel oleks võimalik kontrollida väljapüütud koguseid,
mille kinnitavad pädevad teadusinstituudid vastavalt käesoleva lisa I peatüki 2. jao punktis 4 sätestatud menetlusele.
Väljapüügist teatamise kord on järgmine.
2.1. Kalalaevatunnistuse iga-aastase kehtivusaja jooksul käesoleva lisa I peatüki 3. jao lõike 2 tähenduses sisaldavad
püügiaruanded andmeid igal püügireisil saadud saagikoguse kohta. Püügiaruannete originaalid füüsilisel kandjal
saadetakse Gaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile hiljemalt 45 päeva pärast nimetatud ajavahemikultoimunud viimase püügireisi lõppu. Samaaegselt edastatakse püügiaruannete koopiad elektrooniliselt lipuriigile jaGaboni kalanduse eest vastutavale ministeeriumile.
2.2. Laevad täidavad püügivormi vastavalt liites 2 esitatud püügipäeviku näidisele. Ajavahemike kohta, millal kõnealused
laevad ei viibi Gaboni kalastusvööndis, tuleb teha püügipäevikusse kanne “väljaspool Gaboni kalastusvööndit ”.
2.3. Vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kapten või tema õiguslik esindaja.3. Kui käesoleva peatüki sätetest kinni ei peeta, on Gaboni valitsusel õigus sätteid rikkuva laeva kalalaevatunnistus
peatada kuni vorminõuete täitmiseni ning määrata laevaomanikule Gaboni kehtivate õigusaktidega ettenähtudkaristus. Sellest teavitatakse lipuriiki ja Euroopa Komisjoni.
IV PEATÜKK
ÜMBERLAADIMINE JA LOSSIMINE
Lepingupooled teevad koostööd, et parandada lossimise ja ümberlaadimise ja lossimise võimalusi Gaboni sadamates.
1. Lossimine
Ühenduse tuunipüügilaevadele, mis on omal algatusel otsustanud lossida Gaboni sadamas, kohaldatakse kalalaeva-
tunnistuse tasu puhul soodustust 5 eurot lossitud tonni kohta koguste puhul, mis on osutatud lisa I peatüki 2. jaolõikes 2.
Täiendavat soodustust 5 eurot kohaldatakse juhul, kui püütud kala müüakse Gaboni töötlemistehasele.Seda skeemi kohaldatakse kõigi ühenduse laevade suhtes kuni 50 % ulatuses lõplikust püügikogusest (vastavalt lisa III
peatükile) alates käesoleva protokolli esimesest kehtivusaastast.ET L 319/24 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
2. Ümberlaaditud või lossitud koguste kontrollimise kord määratakse ühiskomisjoni esimese istungi käigus.
3. Hinnang
Rahaliste soodustuste taseme ja lõplikule püügikogusele kohaldatava maksimaalse protsendimäära määrab kindlaks
ühiskomisjon lähtuvalt toimunud ümberlaadimiste sotsiaalmajanduslikust mõjust kõnealusel aastal.
V PEATÜKK
MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
1. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga püügilaevade laevaomanikud kohustuvad kasutama AKV riikidest pärinevaid
isikuid järgmistel tingimustel ja järgmisel hulgal:
—tuunipüügiseinerite laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja jooksul kol-
manda riigi kalastusvööndis,
—triivõngejadaga püügilaevade laevastikus tuleb tööle võtta vähemalt 20 % AKV meremehi tuunipüügihooaja
jooksul kolmanda riigi kalastusvööndis.
2. Laevaomanikud palkavad võimaluse korral täiendavalt AKV meremehi.
3. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni
(ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni, eelkõige ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikutunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrimineerimise kõrvaldamise osas.
4. AKV meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning
meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel. Lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlus-
tuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse.
5. AKV riikide meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasud määratakse enne kalalaevatunnistuste väljasta-
mist kindlaks kokkuleppel laevaomanike või nende esindajatega. Seejuures ei tohi kohalike meremeeste palgatingi-
mused olla halvemad kui teiste Gaboni laevameeskondade puhul ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standar-ditest madalamad.
6. Iga ühenduse laevadele tööle võetud meremees peab end töölevõtmise päeva eelõhtul temale määratud laeva kaptenile
esitlema. Kui meremees töölevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajaks kohale ei tule, vabaneb laevaomanik auto-
maatselt kohustusest kõnealune meremees tööle võtta.
VI PEATÜKK
TEHNILISED MEETMED
Ühenduse kalalaevad peavad kalapüügivahendite, nende tehniliste omaduste ja mis tahes muude kalapüügiks rakendatavate
tehniliste meetodite osas lähtuma ICCAT meetmetest ja soovitustest asjaomase vööndi kohta.
VII PEATÜKK
VAATLEJAD
1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Gaboni vetes kalastada, võtavad allpool sätestatud korra kohaselt
pardale pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni määratud vaatlejad.
1.1. Pädeva piirkondliku kalandusorganisatsiooni taotlusel võtavad ühenduse laevad pardale kõnealuse kalandusorgani-
satsiooni määratud vaatleja, kelle ülesandeks on kontrollida Gaboni vetes püütud saagikoguseid.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/25
1.2. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon koostab nende laevade nimekirja, mis kohustuvad vaatlejaid pardale
võtma, samuti koostatakse nende vaatlejate nimekiri, keda laevadele määratakse. Nimekirju ajakohastatakse pidevalt.
Kui nimekirjad on valmis, edastatakse need viivitamata Euroopa Komisjonile ning edaspidi edastatakse neid igakolme kuu tagant vahetult pärast ajakohastamist.
1.3. Kalalaevatunnistuse väljastamisel või hiljemalt 15 päeva jooksul enne vaatleja pardalevõtmise kuupäeva edastab
pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon asjaomastele laevaomanikele või nende esindajatele nende laeva pardale
määratud vaatleja nime.
2. Vaatleja viibib pardal ühe püügireisi ajal. Sõltuvalt konkreetsele laevale ette nähtud püügireiside keskmisest kestusest
võib Gaboni pädeva ametiasutuse põhjendatud taotluse korral vaatleja pardaloleku aega siiski mitmele püügireisilepikendada. Pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon esitab vastava taotluse asjaomasele laevale määratud vaatlejanime edastamisel.
3. Laevaomanik või tema esindaja ja pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon lepivad kokku tingimustes, mille alusel
vaatleja pardale võetakse.
4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Gaboni kalastusvööndi vetes toimuva püügireisi
alguses pärast määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.
5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja
millistes piirkonna sadamates vaatlejad pardale võetakse.
6. Kui vaatleja võetakse pardale sadamas, mis asub välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille
pardale on piirkondlik vaatleja võetud, lahkub piirkondlikust kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed vaatlejakiireks tagasijõudmiseks kodumaale; sellega seotud kulud kannab laevaomanik.
7. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale 12 tunni jooksul pärast kokkulepitud
aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.
8. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Laeva Gaboni vetes viibimise kestel täidab vaatleja järgmisi ülesandeid:
8.1. jälgib laevade püügitegevust;
8.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;8.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;8.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid;8.5. kontrollib Gaboni kalastusvööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid;8.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustuskõlblike kalaliikide koguseid;8.7. edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.9. Laeva kapten teeb oma ametiseisusest tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline
ja vaimne turvalisus.
10. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten tagab talle juurdepääsu
ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud
püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.ET L 319/26 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
11. Pardal olles peab vaatleja:
11.1. tegema kõik selleks, et tema pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust;11.2. suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfident-
siaalsust.
12. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande ning edastab selle pädevale piir-
kondlikule kalandusorganisatsioonile, koopia sellest edastab ta Euroopa Komisjonile. Vaatleja kirjutab aruandele allakapteni juuresolekul, kellel on õigus aruandele lisada mis tahes märkused, mida ta vajalikuks peab, kinnitades need
oma allkirjaga. Kui teaduslik vaatleja lahkub laevalt, annab ta laeva kaptenile oma aruande koopia.
13. Laevaomanik tagab oma kulul laeva võimaluste piires vaatlejatele laeva juhtkonnaga samaväärsed majutus- ja
toitlustustingimused.
14. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksab pädev piirkondlik kalandusorganisatsioon.
VIII PEATÜKK
KONTROLL
1. Euroopa Ühendus haldab ja ajakohastab nende laevade nimekirja, millele on käesoleva protokolli kohaselt püügi-
luba väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vahetultpärast koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.
2. Ühenduse laevu on võimalik kanda eelmises punktis mainitud nimekirja pärast käesoleva lisa I peatüki 2. jao
punktis 3 osutatud ettemaksu tasumist. Sellisel juhul väljastatakse laevaomanikule selle nimekirja kinnitatud koopia,
mida hoitakse laeva pardal kalalaevatunnistuse asemel kuni kalalaevatunnistuse väljastamiseni.
3. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine
3.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Gaboni kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalanduse
kontrollimise eest vastutavatele Gaboni ametiasutustele vähemalt kolm tundi ette, teavitades ühtlasi oma pardal
olevatest saagikogustest ja püütud liikidest.
3.2. Väljumisest teatamisel edastavad laevad andmed oma asukoha kohta. Teatamine toimub eelistatult faksi teel (+241-
76 46 02), selle puudumise korral raadio (kutsungikood DGPA-6241 MH2) või e-posti (
dgpa@internetgabon.com)
teel.
3.3. Kui laev leitakse kalastamas, ilma et sellest oleks pädevat Gaboni ametiasutust teavitatud, loetakse see püügiloata
laevaks.
3.4. Laevadele teatatakse asjakohased faksi- ja telefoninumbrid ning e-posti aadress püügiloa väljastamisel.4. Kontrollimenetlused
4.1. Gaboni kalastusvööndis kala püüdvate ühenduse laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kontrollimise
ja vaatluse eest vastutavad Gaboni ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete täitmist.
4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/27
5. Laevaseire satelliitsüsteem
5.1. Kõiki käesoleva lepingu alusel kalastavaid ühenduse laevu jälgitakse 4. liites esitatud sätete kohaselt satelliidi abil.
Kõnealused sätted jõustuvad kümnendal päeval pärast seda, kui Gaboni valitsus on Euroopa Komisjoni Gabonis
asuvat delegatsiooni teavitanud kalalaevade satelliitsüsteemiga laevaseirekeskuse töölehakkamisest Gabonis.
6. Laeva peatamine
6.1. Pädevad Gaboni ametiasutused teavitavad Gaboni kalastusvööndis ühenduse kalalaeva peatamisest ja viimase suhtes
sanktsioonide kohaldamisest Euroopa Komisjoni ja laeva lipuriiki hiljemalt 24 tunni jooksul.
6.2. Lipuriigile ja komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise
põhjuste kohta.
7. Laeva peatamise protokoll
7.1. Laeva kapten kirjutab Gaboni pädeva asutuse koostatud protokollile pärast selle sisuga tutvumist alla.
7.2. See allkiri ei piira õigusi ega meetmeid, mis kapten võib talle süüks pandud rikkumise puhul enda kaitseks võtta.
7.3. Kapten juhatab laeva Gaboni ametiasutuste osutatud sadamasse. Kui tegemist on kergekujulise rikkumisega, võib
Gaboni pädev ametiasutus lubada peatatud laeval püügitegevust jätkata.
8. Laeva peatamise tõttu peetav nõupidamine
8.1. Laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist
tõendava materjali kaitsemeetmed) enne, kui on peetud nõupidamine, mis korraldatakse ühe tööpäeva jooksul
pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjon, Gaboni pädevad ametiasutused
ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.
8.2. Koosolekul vahetavad lepinguosalised mis tahes dokumente ja teavet, mis võimaldavad tuvastatud asjaolusid selgi-
tada. Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikule või temaesindajale.
9. Laeva peatamisele lahenduse leidmine
9.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse teel. Kõnealune
menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.
9.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse teel, määratakse trahvi suurus Gaboni õigusaktide alusel.9.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määratakse laevaomani-
kule pangatagatis Gaboni pädevate ametiasutuste osutatud pangas, mille suuruse määramisel võetakse arvesse laevapeatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamisekskuluvaid summasid.
9.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See vabastatakse niipea, kui kohtumenetlus lõppeb süüdi-
mõistva otsuseta. Kui asjaomased isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud pangatagatisest väiksem
trahv, tagastavad Gaboni pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.
9.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:
—kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud võiET L 319/28 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
—enne kohtumenetluse lõppemist juhul, kui eespool nimetatud punktis 9.3 osutatud pangatagatis on makstud, ja
kui see on Gaboni pädevatele ametiasutustele vastuvõetav.
10. Ümberlaadimised
10.1. Kõik ühenduse laevad, mis soovivad püügikoguseid Gaboni vetes ümber laadida, teevad seda Gaboni sadamate
reididel.
10.2. Kõnealuste laevade omanikud edastavad Gaboni pädevatele asutustele vähemalt kaks tööpäeva enne toimingu
läbiviimist järgmise teabe:
—ümberlaadimist teostama hakkavate kalapüügilaevade nimed,
—kaubalaeva nimi,
—ümberlaaditav kogus kalaliikide kaupa,
—ümberlaadimise kuupäev.
10.3. Ümberlaadimist käsitletakse kui lahkumist Gaboni kalastusvööndist. Seega peavad laevad edastama Gaboni päde-
vatele ametiasutustele püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Gaboni püügivööndistlahkuda.
10.4. Gaboni püügivööndis ümberlaadimine muul viisil, kui ülaltoodud punktides käsitletud, on keelatud. Sellest sättest
mittekinnipidamise korral rakendatakse Gaboni kehtivate õigusaktidega ette nähtud karistusi.
11. Gaboni sadamas ümberlaadivate või lossivate ühenduse laevade kaptenid võimaldavad Gaboni inspektoritele kõne-
aluste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist sadamas antakse laevakaptenile sellekohane tõend.ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/29
Liited
1. Kalapüügiloa taotlusvorm
2. ICCAT püügipäevik3. Sätted, mis on seotud laevade jälgimisega laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) abil ja Gaboni kalandusvööndi koordinaadidET L 319/30 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
1. liide
ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/31
ET L 319/32 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
2. liide
ET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/33
3. liide
Sätted, mis on seotud ühenduse kalapüügilaevade satelliitseirega Gaboni majandusvööndis EÜ ja Gaboni vahel
sõlmitud kalastamise lepingu alusel
1. Kõiki üle 15 meetri pikkuseid kalapüügilaevu, mis püüavad kala EÜ/Gaboni kalastamise lepingu raames, jälgitakse
satelliitsüsteemi abil nende viibimise ajal Gaboni majandusvööndis.
2. Satelliitseire võimaldamiseks edastavad Gaboni ametiasutused ühenduse lepinguosalisele Gaboni majandusvööndi
koordinaadid (laius- ja pikkuskraadi).
Gaboni ametiasutused edastavad kõnealuse teabe, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andme-
süsteemi.
3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma
kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ette nähtud korras. Võimaluste piires edastatakse kontrollikeskuste omava-
heliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmeid nagu nimed, telefoni-, teleksi- ja faksinumbrid ning e-posti
aadressid (Internet või X.400).
4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga alla 500 meetri ning usaldusvahemikus 99 %.5. Kui lepingu alusel kalastav laev, millele on ühenduse õigusaktide kohaselt paigaldatud satelliitseiresüsteem, siseneb
Gaboni majandusvööndisse, siis peab lipuliikmesriigi kontrollikeskus sisenemisele järgnevad asukohateated (laeva
tunnusandmed, pikkuskraad, laiuskraad, kurss ja kiirus) viivitamata, vähemalt kahetunniste ajavahemike tagant,saatma Gaboni kalapüügi seirekeskusele (FMC). Sõnumid peavad olema asukohateadetena identifitseeritavad.
6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektrooniliselt X.25 vormingus või mõnes muus turvatud vormingus.
Sõnumid edastatakse reaalajas II tabelis ette nähtud vormingus.
7. Kui kalalaeva pardale paigaldatud pideva satelliitseiresüsteemi seadmetes tekib tehniline rike või need lakkavad
töötamast, edastab laeva kapten punktis 5 kindlaksmääratud teabe mõistliku aja jooksul faksi teel lipuliikmesriigi
kontrollikeskusele ja Gaboni kalapüügi seirekeskusele. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga
kaheksa tunni tagant. See üldine asukohateade hõlmab aruannet laeva asukoha kohta, nii nagu laeva kapten selleregistreerinud on kahe tunni jooksul vastavalt punktis 5 esitatud tingimustele.
Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Gaboni seirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või vahe-
tatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Kui kõnealune laev selle aja jooksul seadet ei paranda või välja ei vaheta, peab
ta lahkuma Gaboni majandusvööndist.
8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Gaboni vetes. Kui laevade jälgimist pole võimalik nõue-
tekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Gaboni seirekeskust ning toimitakse vastavalt punktile 7.
9. Kui Gaboni seirekeskus leiab, et lipuriigi kontrollikeskus ei edasta punktis 5 ette nähtud teavet, teavitab ta sellest
viivitamata lipuriigi kontrollikeskuse pädevaid talitusi ning Euroopa Komisjoni talitusi.
10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Gaboni ametiasutused üksnes
Euroopa Ühenduse ja Gaboni vahel sõlmitud lepingu raames kalastavate ühenduse laevade kontrolliks ja järelevalveks.
Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.
11. Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha
võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.
Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseire-
süsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.ET L 319/34 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006
Laevade kaptenid tagavad, et:
—andmeid ei muudeta,
—satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei ole takistusi,
—satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata,
—satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.
12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veen-
duda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks.
13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised
nõu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjonis.
14. Lepinguosalised kohustuvad vajaduse korral kõnealused sätted üle vaatama.
VMS-teate edastamine Gabonile
Asukohateade
Andmeelement KoodKohustuslik/
valikulineMärkused
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave –märgib teate algust
Saaja AD K Teatega seotud teave –saaja. Riigi ISO Alpha 3
kood
Saatja ET K Teatega seotud teave –saatja. Riigi ISO Alpha 3
kood
Lipuriik FS VTeate tüüp TM K Teatega seotud teave –teate tüüp “POS”
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave –laeva rahvusvaheline raadio-
kutsung
Lepinguosalise laevastikuregistri sise-
numberIR V Laevaga seotud teave –lepinguosalise universaal-
number (lipuriigi ISO3-kood, millele järgneb
number)
Pardatähis XR K Laevaga seotud teave –laeva küljel olev number
Laiuskraad LA K Laeva asukohaga seotud teave –asukoht kraadides
ja minutites N/S KKMM (WGS –84)
Pikkuskraad LO K Laeva asukohaga seotud teave –asukoht kraadides
ja minutites E/W KKKMM (WGS –84)
Kurss CO K Laeva sõidusuund 360° skaalal
Kiirus SP K Laeva kiirus kümnendiksõlmedes
Kuupäev DA K Laeva asukohaga seotud teave –(UTC) asukoha
registreerimine (AAAAKKPP)
Kellaaeg TI K Laeva asukohaga seotud teave –(UTC) asukoha
registreerimise kellaaeg (TTMM)
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave –märgib teate lõppuET 18.11.2006 Euroopa Liidu Teataja L 319/35
Märgistik: ISO 8859.1
Andmeedastuse struktuur on järgmine:—topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,
—kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.
Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide “teate algus ”ja“teate lõpp ”vahel.
Gaboni majandusvööndi piirid
Gaboni majandusvööndi koordinaadid
Gaboni pädevad ametiasutused edastavad pädevatele talitustele andmed piirkondade kohta, kus laevasõit on keelatud. Nad
kohustuvad vastava teabe edastama hiljemalt üks kuu enne nende piirkondade suhtes tehtavat mis tahes muudatust.
Gaboni seirekeskuse andmed
SEIREKESKUSE nimi:
LAEVASEIRESÜSTEEMI tel:LAEVASEIRESÜSTEEMI faks:LAEVASEIRESÜSTEEMI e-post:DPSG tel:DSPG faks:
X25 aadress =
Sisenemis- ja väljumisteated:ET L 319/36 Euroopa Liidu Teataja 18.11.2006