Kasahstani Vabariigi valitsuse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse vaheline juhitava termotuumasünteesi valdkonda käsitlev

koostööleping

KASAHSTANI VABARIIGI VALITSUS ühelt poolt ja

EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi "ühendus", teiselt poolt,

edaspidi vajaduse korral "lepinguosaline" või "lepinguosalised",

MEENUTADES, et 23. jaanuaril 1995 allkirjastati Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Kasashstani vaheline partnerlus- ja koostööleping;

SOOVIDES kaasa aidata juhitava termotuumasünteesi kasutamisele võimalikult keskkonnasäästliku, majanduslikult konkurentsivõimelise ning peaaegu ammendamatu energiaallikana;

MÄRKIDES, et ühenduse termotuumasünteesi programm on ulatuslik programm, mis põhineb toroidaalsel magnetvangistusel;

MÄRKIDES, et Kasahstani termotuumasünteesi programmi aluseks on Kasahstani termotuumasünteesiteaduse ja -tehnoloogia kõige tugevamad küljed;

TUNNISTADES vastastikust kasu, mis saadakse tihedate sidemete loomisel lepinguosaliste teadlaste rühmade vahel, kes töötavad juhitava termotuumasünteesi alal;

OLLES OTSUSTANUD korrapäraste konsultatsioonide abil tugevdada juhitava termotuumasünteesi alast koostööd lepinguosaliste vahel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva lepingu eesmärk on säilitada ja tugevdada lepinguosaliste vahelist koostööd kummagi vastavate termotuumasünteesiprogrammide alal vastastikuse kasu põhimõttel, selleks et arendada termotuumaenergiasüsteemil põhinevat teaduslikku arusaamist ja tehnoloogilist suutlikkust.

Artikkel 2

Käesoleva lepingu alusel võib teha koostööd järgmistes valdkondades:

a) eksperimentaalsed ja teoreetilised uuringud plasma vangistuse, transpordi, kuumutamise ja voolutoite (sealhulgas asjakohaste RF-süsteemide väljatöötamine) ning diagnostika kohta magnetseadmetes;

b) termotuumasünteesitehnoloogia;

c) rakenduslik plasmafüüsika;

d) programmipoliitika ja kavad ja

e) muud valdkonnad vastavalt kokkuleppele.

Artikkel 3

Koostöö artiklis 2 nimetatud valdkondades võib sisaldada järgmisi tegevusi:

a) teabe vahetamine ja esitamine;

b) töötajate vahetamine ja ettevalmistamine;

c) mitmesugused koosolekud;

d) proovide, vahendite ja seadmete vahetus katse-eesmärkidel ja hindamiseks;

e) tasakaalustatud osalus ühisuuringutes ja -tegevuses;

f) panuse andmine mõlema lepinguosalise termotuumasünteesiprogrammidesse või projektidesse, milles osalevad kolmandad isikud, vajaduse korral kõnealuste kolmandate isikute nõusolekul; ja

g) muud valdkonnad vastavalt kokkuleppele.

Artikkel 4

1. Vajalikul määral sõlmitakse eriotstarbeliste koostöötegevuste rakenduskord:

ühenduse või ühenduse termotuumasünteesiprogrammi raames ühendusega seotud ja ühenduse poolt sellel eesmärgil määratud mis tahes muu organisatsiooni

ning Kasahstani Vabariigi valitsuse, mille vastav täitevorgan on Kasahstani Vabariigi energia- ja maavarade ministeerium, või Kasahstani Vabariigi poolt sel eesmärgil määratud mis tahes muu organisatsiooni vahel.

2. Artiklis 3 loetletud tegevuste rakendamiseks vajalikud eritingimused lepitakse lepinguosaliste vahel kokku ja sätestatakse rakenduskorras ning need sisaldavad järgmist:

a) üksikute koostöötegevuste täpsed üksikasjad, menetlused ja finantssätted;

b) asjaomase tegevuse operatiivjuhtimise eest vastutamise kohustuse andmine ühele organisatsioonile või selle esindajale;

c) üksikasjalikud sätted teabe levitamise ja intellektuaalomandi käsitlemise kohta.

3. Tegevuste kattumise vähendamiseks püüavad mõlemad lepinguosalised vastavalt vajadusele kooskõlastada oma käesoleva lepingu kohased tegevused juhitava termotuumasünteesi valdkonna muude rahvusvaheliste uurimis- ja arendustegevustega, milles osaleb teine lepinguosaline.

Artikkel 5

1. Lepinguosalised moodustavad kooskõlastuskomitee, et kooskõlastada ja kontrollida käesoleva lepingu täitmist. Kumbki lepinguosaline nimetab võrdse arvu kooskõlastuskomitee liikmeid ja nimetab ühe oma määratud liikmetest oma delegatsiooni juhiks. Kooskõlastuskomitee tuleb kokku kord aastas vaheldumisi ühenduses ja Kasahstanis või muudel kokkulepitud aegadel ja muudes kokkulepitud kohtades. Koosolekut juhatab vastuvõtva lepinguosalise delegatsiooni juht.

2. Kooskõlastuskomitee ülesanded sisaldavad:

a) käesoleva lepingu alusel koostöö hindamist;

b) artiklis 2 osutatud valdkondades täidetavate eriülesannete kindlaksmääramist, ilma et see piiraks lepinguosalisi nende vastavaid programme käsitlevate iseseisvate otsuste vastuvõtmisel.

3. Kõik kooskõlastuskomitee otsused tehakse ühehäälselt.

4. Korralduskomitee koosolekute vaheliseks ajaks nimetab kumbki lepinguosaline täitevsekretäri, kes tegutseb tema nimel kõikides käesoleva lepingu kohast koostööd käsitlevates küsimustes. Täitevsekretärid vastutavad sellise koostöö igapäevase haldamise eest.

Artikkel 6

Kõik koostööst tulenevad kulud kannab need tekitanud lepinguosaline, kui rakendusasutused ei ole kirjalikult kokku leppinud teisiti.

Artikkel 7

Käesoleva lepinguga hõlmatud koostöötegevusega seotud teabe ja intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas tööstusomandi õiguste, patentide ja autoriõiguste kasutamine ja levitamine toimub vastavalt lisadele, mis moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 8

Käesoleva lepingu tõlgendamisel ei piirata lepinguosaliste vahelise olemasoleva või edaspidise koostöökorra kohaldamist.

Artikkel 9

1. Käesoleva lepingu täitmine lepinguosaliste poolt sõltub eraldatud rahaliste vahendite kättesaadavusest.

2. Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö on kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega.

3. Kumbki lepinguosaline teeb kohaldatavate õigusaktide raames kõik endast oleneva, et hõlbustada isikute liikumise, materjalide ja seadmete veo ning rahaülekannetega seotud formaalsuste täitmist, mis on vajalikud koostöö tegemiseks.

4. Käesoleva lepingu rakendamisel tekkiv kahju hüvitatakse vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Artikkel 10

Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepinguga seotud küsimused omavaheliste konsultatsioonidega vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele.

Artikkel 11

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, [1] mille lepinguosalised vahetatud diplomaatiliste nootidega täpsustavad, ning kehtib esialgu 10 aastat.

2. Seejärel uuendatakse käesolevat lepingut automaatselt viieaastasteks ajavahemikeks, kui kumbki lepinguosaline ei nõua kirjalikult selle lõpetamist või uut läbirääkimist hiljemalt kuus kuud enne lepingu kehtivusaja lõppu.

3. Käesoleva lepingu lõpetamise või uute läbirääkimiste korral jääb käesolev leping jõusse oma endisel kujul enne lõpetamise või uute läbirääkimiste taotlust tõhusalt alustatud koostöötegevuse ning artikliga 4 kavandatud rakenduskorra osas kuni selle tegevuse ja rakenduskorra lõpetamiseni.

4. Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta artikli 7 kohaseid õigusi ja kohustusi.

Artikkel 12

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühenduse puhul Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut kohaldavate territooriumide suhtes ning ühenduse termotuumasünteesiprogrammis täiel määral osalevate kolmandate riikide territooriumide suhtes.

Artikkel 13

Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani, kasahhi ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Brüssel, 29. november 2002

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Philippe Busquin

Kasahstani Vabariigi valitsuse nimel

Akhmetzhan S. Yessimov

[1] 13. aprill 2004.

--------------------------------------------------

I LISA

Termotuumasünteesi alal sõlmitud koostöölepingu kohasest ühistest teadusuuringutest tulenevate intellektuaalomandi õiguste [1] jagamise juhtpõhimõtted

I. ÕIGUSTE OMANDILINE KUULUVUS NING NENDE JAGAMINE JA TEOSTAMINE

1. Kõik käesoleva lepingu kohaselt tehtavad teadusuuringud on "ühised teadusuuringud". Osalejad koostavad ühiselt ühised tehnoloogiahalduskavad (THK), [2] mis käsitlevad ühiste teadusuuringute käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilist kuuluvust ja kasutamist, sealhulgas avaldamist. Lepinguosalised kinnitavad need kavad enne nendes käsitletavate täpsemate teadus- ja arenduskoostöölepingute sõlmimist. THKde koostamisel võetakse arvesse ühiste teadusuuringute eesmärke, osalejate suhtelist panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise häid ja halbu külgi, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid ja muid tegureid, mida osalejad asjakohaseks peavad. THKdes sätestatakse ka külalisteadlaste tehtavate teadusuuringutega seotud intellektuaalomandi õigused ja kohustused.

2. Ühiste teadusuuringute käigus tekkiv teave ja intellektuaalomand, mida ei ole tehnoloogiahalduskavas sätestatud, jagatakse lepinguosaliste nõusolekul tehnoloogiahalduskavas sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuse korral kuulub selline teave või intellektuaalomand ühiselt kõigile osalejatele, kes tegelesid ühiste teadusuuringutega, millest see teave või intellektuaalomand tuleneb. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit ilma geograafiliste piiranguteta oma ärilistel eesmärkidel.

3. Kumbki lepinguosaline tagab, et teisel lepinguosalisel ja selle osalejatel on võimalus saada intellektuaalomandi õigusi nende põhimõtete kohaselt.

4. Säilitades käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades konkurentsitingimusi, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu alusel omandatud õigusi teostatakse nii, et soodustatakse eelkõige:

i) käesoleva lepingu kohaselt saadud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levitamist ja kasutamist;

ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist.

II. AUTORIÕIGUSEGA KAITSTAVAD TÖÖD

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt).

III. TEADUSKIRJANDUS

Ilma et see piiraks IV jao kohaldamist ja kui THKs ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või ühistes teadusuuringutes osalejad selliste teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui sellest üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.

1. Kui lepinguosaline või tema avalikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videomaterjale ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

2. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu kohastel ühistel uuringutel põhinevaid teadustöid, mille avaldavad sõltumatud kirjastajad, levitatakse võimalikult laialdaselt.

3. Kõikidele autoriõigusega tööde eksemplaridele, mida levitatakse avalikult ja mis on ette valmistatud käesoleva sätte alusel, märgitakse töö autori nimi või autorite nimed, välja arvatud juhul, kui autor või autorid on nimetamisest selgesõnaliselt keeldunud. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

IV. AVALDAMATA TEAVE

A. Dokumenteeritud avaldamata teave

1. Mõlemad lepinguosalised või vajaduse korral nende osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt THKs kindlaks teabe, mille avaldamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

- teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav,

- teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest,

- teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrakohaseid meetmeid.

Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teataval juhul kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või tekkinud teavet ei või osaliselt või täielikult avaldada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab, et teine lepinguosaline tunneb hõlpsasti ära käesoleva lepingu kohase avaldamata eelisõigusliku teabe ja saab aru selle salajasusest näiteks asjakohase märke või piirava seletuskirja järgi. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise taasesituse puhul.

Käesoleva lepingu kohaselt avaldamata teavet saav lepinguosaline arvestab selle eelisõiguslikkust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui sellise teabe omanik avaldab teabe valdkonna ekspertidele piiranguteta.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud avaldamata teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on käimasolevate ühiste teadusuuringute eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et mis tahes avaldamata teavet levitatakse üksnes konfidentsiaalsuslepingu alusel ja see on kooskõlas eespool sätestatuga sellisena hõlpsasti äratuntav.

4. Käesoleva lepingu kohaselt avaldamata teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist avaldamata teavet laiemalt, kui lõikes 3 on lubatud. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma siseriiklike põhimõtete ja õigusnormidega lubatud ulatuses.

B. Dokumenteerimata avaldamata teave

Lepinguosalised või nende osalejad käsitlevad käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel või muudel nõupidamistel esitatud avaldamata dokumenteerimata või eelisõiguslikku teavet või töötajate töölevõtmisest, teadusrajatiste kasutamisest või ühisprojektidest tulenevat teavet käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe suhtes sätestatud põhimõtte kohaselt, tingimusel et sellise avaldamata või muu salajase või eelisõigusliku teabe vastuvõtjat on edastamise ajal siiski teavitatud edastatava teabe salajasusest.

C. Kontrollimine

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et avaldamata teavet, mida ta saab käesoleva lepingu kohaselt, kontrollitakse lepingus sätestatud tingimustel. Kui üks lepinguosalistest märkab, et ta ei suuda täita lõigete A ja B sätteid levitamisest hoidumise kohta või et see võib tõenäoliselt juhtuda, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

[1] Käesolevates juhtpõhimõtetes osutatud mõistete määratlused on sätestatud II lisas.

[2] Selliste THKde tunnusjooned on esitatud III lisas.

--------------------------------------------------

II LISA

MÕISTED

INTELLEKTUAALOMAND – Stockholmis 14. juulil 1967. aastal sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand.

OSALEJA – käesoleva lepingu kohaselt projektis osalevad füüsilised või juriidilised isikud, sealhulgas lepinguosalised.

ÜHISED TEADUSUURINGUD – lepinguosaliste ühiselt tehtav ja/või rahastatav teadustöö, mida tehakse vajaduse korral koostöös mõlema lepinguosalise osalejatega.

TEAVE – teaduslikud või tehnilised andmed ning uurimis- ja arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ÜHISTEST TEADUSUURINGUTEST, samuti kogu muu teave, mida lepinguosalised ja/või ÜHISTES TEADUSUURINGUTES osalejad peavad vajalikuks edastada või vahetada vastavalt käesolevale lepingule või selle alusel tehtava teadustöö kohaselt.

--------------------------------------------------

III LISA

ÜHISE TEHNOLOOGIAHALDUSKAVA (THK) TUNNUSJOONED

THK on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik kokkulepe ühiste teadusuuringute tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste kohta. Intellektuaalomandi osas hõlmab THK tavaliselt muu hulgas järgmist: omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused uurimis- ja arendustegevuseks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ja oodatavad tulemused.

--------------------------------------------------