21990A1231(01)
31.12.1990 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 372/4
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja arengupanga
ASUTAMISLEPING
LEPINGUOSALISED,
KOHUSTUDES JÄRGIMA mitmeparteilise demokraatia, õigusriigi, inimõigu ste austamise ja turumajanduse põhimõtteid;
MEENUTADESEuroopaJulgeoleku-jaKoostöökonverentsiHelsingikohtumi selõppaktijaeritisellepõhimõtetedeklaratsiooni;
TERVITADES Kesk- ja Ida-Euroopa riikide tahet edendada mitmeparteilise demokraatia praktilist rakendamist, demokraatlike
institutsioonide tugevdamist, õigusriigi põhimõtteid ja inimõiguste a ustamist ning nende riikide valmisolekut rakendada turule
orienteeritud majandusele üleminekuks vajalikke reforme;VÕTTES ARVESSE tiheda ja kooskõlastatud koostöö tähtsust Kesk- ja Ida-Eu roopa riikide majandusliku progressi edendamisel,
aitamaksnendemajanduselmuutudarahvusvaheliseltkonkurentsivõimel isemaksningaitamakskaasanenderekonstrueerimisele
ja arengule, ning seeläbi vähendades, kui see on asjakohane, nende majand use finantseerimisega seotud mis tahes riske;
OLLES VEENDUNUD, et asutades mitmepoolse finantseerimisasutuse, mis om a põhiolemuselt on euroopalik ja liikmelisuselt
rahvusvaheline, aidatakse kaasa nende eesmärkide saavutamisele ning et see on uus ja unikaalne koostööstruktuur Euroopas;
ON KOKKU LEPPINUD asutada käesolevaga Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Are ngupank (edaspidi: Pank), mis hakkab
tegutsema vastavalt järgmisele.
I PEATÜKK
EESMÄRK, ÜLESANDED JA LIIKMELISUS
Artikkel 1
Eesmärk
Aidates kaasa majanduslikule progressile ja rekonstrueerimisele,
on Panga eesmärk edendada üleminekut vabale turuleorienteeritudmajanduseleningtoetadaera-jaettevõtlusinitsiatiiviKesk- ja Ida-Euroopa riikides, mis on kohustunud järgima jarakendama mitmeparteilise demokraatia, pluralismi jaturumajanduse põhimõtteid.
Artikkel 2
Ülesanded
1. Täitmaks pikaajalisel alusel oma eesmärki edendada Kesk- jaIda-Euroopariikideüleminekutvabaleturuleorienteeritudmajan-duseleningtoetadaera-jaettevõtlusinitsiatiivi,aitabPankabisaa-jatel liikmesriikidel rakendada struktuurseid ja valdkondlikkemajandusreforme, sealhulgas demonopoliseerimist, detsentrali-seerimist ja erastamist, et aidata nende riikide majandusel inte-greeruda täielikult rahvusvahelisse majandusse järgmiste meet-mete abil:i) edendadaera-jamuudehuvitatudinvestoritekauduproduk-
tiivse ja konkurentsivõimelise erasektori tegevust, eriti väi-kestejakeskmisesuurusegaettevõteterajamist,täiustamistjalaiendamist;
ii) mobiliseerida kodu- ja välismaist kapitali ja juhtimisoskusi
alapunktis i) toodud eesmärgi saavutamiseks;
iii) edendada tootlikke investeeringuid, sealhulgas teenindus- ja
finantssektorisse, ning nendega seotud infrastruktuuri, kuisee on vajalik era- ja ettevõtlusinitsiatiivi toetamiseks, aida-tes seeläbi kaasa konkurentsivõimelise keskkonna loomiselening tootlikkuse, elatustaseme ja töötingimuste parandami-sele;
iv) anda tehnilist abi asjakohaste projektide, mis on kas eraldi-
seisvad või jäävad konkreetsete investeerimisprogrammideraamesse, koostamisele, finantseerimisele ja elluviimisele;
v) ergutada ja julgustada kapitaliturgude arengut;
vi) andatoetustusaldusväärsetelejamajanduslikultelujõulistele
projektidele, millega on kaasatud rohkem kui üks abisaaja
liikmesriik;
vii) edendada kõikide oma tegevusvaldkondade ulatuses kesk-
konnaohutut ja jätkusuutlikku arengut
ja
viii) viia läbi muid toiminguid ja osutada muid teenuseid, mis
võiksid aidata kaasa nende ülesannete täitmisele.11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 179
2. Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud ülesannete täitmisel teeb
Pank tihedat koostööd kõikide oma liikmetega ning käesolevalepingu tingimuste alusel enda poolt vajalikuks peetud viisil Rah-vusvaheliseValuutafondiga,RahvusvaheliseRekonstruktsiooni-jaArengupangaga,RahvusvaheliseFinantskorporatsiooniga,Mitme-poolseteInvesteeringuteGaranteerimiseAgentuuriganingMajan-duskoostööjaArenguOrganisatsiooniga,samutiteebPankkoos-tööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga ja selleeriagentuuridega ning muude asjaomaste riiklike või eraasutusteja -üksustega, mis tegelevad majandusarengu ja investeerimisegaKesk- ja Ida-Euroopa riikides.
Artikkel 3
Liikmelisus
1. Panga liikmelisus on avatud:
i) 1)Euroopariikideleja2)mitte-Euroopariikidele,misonRah-
vusvahelise Valuutafondi liikmedja
ii) Euroopa Majandusühendusele ja Euroopa Investeerimis-
pangale.
2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel liikmelisuseks kõlbulikke riike,
mis ei saa liikmeks vastavalt käesoleva lepingu artiklile 61, või-daksevõttaPangaliikmeksPangapooltmääratudtingimustel,kuiselle poolt hääletab vähemalt kaks kolmandikku Panga nõukoguliikmetest, kes esindavad vähemalt kolme neljandikku liikmetekogu-hääleõigusest.
II PEATÜKK
KAPITAL
Artikkel 4
Lubatud aktsiakapital
1. Esialgne lubatud aktsiakapital on kümme tuhat miljonit(10 000 000 000) eküüd. See jagatakse üheks miljoniks(1000000)aktsiaks,millestigaühenimiväärtusonkümmetuhat(10 000) eküüd, mida saavad märkida ainult liikmed vastavaltkäesoleva lepingu artikli 5 sätetele.
2. Esialgneaktsiakapitaljagunebtäielikultsissemakstavateksakt-
siateks ja sissenõutavateks aktsiateks. Täielikult sissemakstavateaktsiateesialgnenimiväärtustekogusummaonkolmtuhatmiljo-nit( 3 000 000 000) eküüd.3. Lubatudaktsiakapitalivõibsuurendadasoovitatavakspeetavalajaljatingimustel,kuisellepooltonvähemaltkakskolmandikkuPanganõukoguliikmetest,kesesindavadvähemaltkolmeneljan-dikku liikmete kogu-hääleõigusest.
Artikkel 5
Aktsiate märkimine
1. IgaliigemärgibPangaaktsiakapitaliaktsiaidjärgidesomasea-duslikke nõudeid. Esialgse lubatud aktsiakapitali iga aktsiatemär-kiminetoimubtäielikultsissemakstavatejasissenõutavateaktsiateosas proportsioonis 3:7 (kolm seitsmele). Käesolevale lepinguleallakirjutanud, kes saavad liikmeks vastavalt käesoleva lepinguartiklile61,võivadesialgumärkidaaktsiaidAlisasesitatudarvul.Ükski liige ei saa esialgu märkida vähem kui ükssada (100) akt-siat.
2. Esialgsetaktsiatearvu,midavõivadmärkidakäesolevalepingu
artikli 3 lõike 2 alusel liikmeks vastuvõetud riigid, määrab Panganõukogu tingimusel, et ei lubataks siiski ühtegi märkimist, milletulemusena Euroopa Majandusühenduse liikmetele ning kokkuEuroopa Majandusühenduse ja Euroopa Investeerimispanga liik-metele kuuluv osa aktsiakapitalist muutuks väiksemaks kui kogumärgitud aktsiakapitali kontrollpakk.
3. Panga nõukogu vaatab Panga aktsiakapitali üle vähemal iga
viie(5)aastatagant.Lubatudaktsiakapitalisuurenemisekorralonigal liikmel mõistlik võimalus märkida aktsiaid Panga nõukogupooltmääratudühtseteltingimusteljaproportsioonis,misvastabaktsiakapitali suurendamisele ja tema poolt märgitavate aktsiatesuhtele kogu märgitavasse aktsiakapitali vahetult enne seda suu-rendamist. Ükski liige ei ole kohustatud märkima mis tahes osaaktsiakapitali suurendamisest.
4. Vastavaltkäesolevaartiklilõike3sätetelevõibPanganõukogu
liikme taotlusel suurendada vastava liikme poolt märgitavat osavõieraldadaselleleliikmelelubatudaktsiakapitaliraamesaktsiaid,mida teised liikmed ei ole välja ostnud, aga tingimusel, et sellisesuurenemisetulemusenaeimuutuksEuroopaMajandusühenduseliikmetele ning kokku Euroopa Majandusühenduse ja EuroopaInvesteerimispanga liikmetele kuuluv osa aktsiakapitalist väikse-maks kui kogu märgitud aktsiakapitali kontrollpakk.
5. Liikmete poolt esialgu märgitavad aktsiad väljastatakse nomi-
naalväärtusega. Teised aktsiad väljastatakse nimiväärtusega, kuiPanga nõukogu ei otsusta vähemalt kahekolmandikulise häälte-enamusega, esindades vähemalt kahte kolmandikku liikmetekogu-hääleõigusest, väljastada neid muudel tingimustel.180
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
6. Aktsiaideikoormataegapanditaühelgiviisilningneideivõõ-
randata,väljaarvatudPangalevastavaltkäesolevalepinguVIIpea-tükile.
7. Liikmete vastutus aktsiate suhtes piirdub nende väljalaske-
hinna maksmata osaga. Ükski liige ei vastuta tulenevalt oma liik-melisusest Panga kohustuste eest.
Artikkel 6
Märgitud aktsiate eest maksmine
1. Iga käesolevale lepingule allakirjutanu, kes saab liikmeks vas-tavalt käesoleva lepingu artiklile 61, tasub oma esialgu märgitudtäielikult sissemakstavate aktsiate eest viie (5) osamaksega, kus-juures iga osamakse suurus on kakskümmend (20) protsentikogusummast.Esimeseosamaksetasubigaliigekuuekümne(60)päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumiskuupäeva võipärast ratifitseerimise, heakskiitmise või kinnitamise akti hoiu-leandmise kuupäeva vastavalt artiklile 61, kui viimati nimetatudkuupäev on hilisem kui jõustumiskuupäev. Ülejäänud nelja (4)osamaksetasumisetähtpäevsaabubpärastigajärgmiseüheaastamöödumist eelmise osamakse maksmise tähtajast ja see maks-takse vastavalt iga liikme seaduslikele nõuetele.
2. Viiskümmend (50) protsenti igast osamaksest, mis kuulub
tasumisele vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 või käesolevalepinguartikli3lõike2aluselvastuvõetudliikmepoolt,võibtehavastava liikme poolt väljastatud ja eküüdes vääringustatud liht-vekslite või muude võlakirjadega, USA dollarites või Jaapani jee-nides, mida Pank võib välja võtta vastavalt sellele, kuidas ta vajabrahalisi vahendeid väljamaksete tegemiseks tulenevalt oma ope-ratsioonidest.Sellisedvekslidvõivõlakirjadonmitteloovutatavad,intressitajakuuluvadnominaalväärtusegaväljamaksmiselePanganõudmisekorral.Nõudedsellistevekslitevõivõlakirjadeosasesi-tatakse mõistlike ajaperioodide järel nii, et selliste nõuete väärtuseküüdesnõudeesitamiseajalonproportsionaalnetäielikultsisse-makstavate aktsiate arvuga, mida on märkinud ja mida omab seeveksleid või võlakirju hoiuleandev liige, kellele nõue esitatakse.
3. Liikme kõik maksekohustused esialgse aktsiakapitali aktsiate
märkimise osas arveldatakse eküüdes, USA dollarites või Jaapanijeenides asjaomase valuuta ja eküü keskmise vahetuskursi aluselajaperioodil 30. septembrist 1989 – 31. märtsini 1990 (kaasaarvatud).
4. Sissenõutavate aktsiate märkimise eest tasutakse vastavalt
Pangamaksenõudele,võttesarvessekäesolevalepinguartikleid17ja 42, ja ainult siis, kui Pank nõuab seda oma kohustuste täitmi-seks.5. Käesolevaartiklilõikes4viidatudmaksenõudekorralteebliigemakse eküüdes, USA dollarites või Jaapani jeenides. Selliste mak-senõuete väärtus eküüdes on iga sissenõutava aktsia puhul ühe-sugune ja see arvutatakse maksenõude esitamise ajal.
6. Pankmäärabkäesolevaartiklialuseltehtavamaksesooritamise
koha hiljemalt ühe kuu jooksul pärast Panga nõukogu avanõupi-damist tingimusel, et enne vastava otsuse tegemist makstaksekäesoleva artikli lõikes 1 viidatud esimene osamaks EuroopaInvesteerimispanka, mis on Panga usaldushoiupangaks.
7. Käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 kirjeldatud märkimisest eri-
nevatemärkimisteosastasubliigelubatudaktsiakapitalitäielikultsissemakstavate aktsiate eest eküüdes, USA dollarites või Jaapanijeenides, rahas või lihtvekslite või muude võlakirjadega.
8. Käesoleva artikli kohaldamisel sisaldab makse või vääring
eküüdes makset või vääringut mis tahes täielikult konverteerita-vas valuutas, mis makse sooritamise või inkasseerimise kuupäe-val vastab kohustuse väärtusele eküüdes.
Artikkel 7
Tavapärased kapitaliallikad
Käesoleva lepingu tähenduses Panga “tavapärased kapitaliallikad”hõlmavad järgmist:
i) Pangalubatudaktsiakapital,sealhulgasniitäielikultsissemaks-
tavad kui sissenõutavad aktsiad, mis on märgitud vastavalt
käesoleva lepingu artiklile 5;
ii) Panga poolt käesoleva lepingu artikli 20 alapunktis i antud
volitustealusellaenamiseteelsaadudrahalisedvahendid,millesuhteskohaldataksekäesolevalepinguartikli6lõikes4sätes-tatud kohustust vastavalt maksenõudele;
iii) rahalised vahendid, mis on saadud laenude või garantiide
tagasimaksmisestningkäesolevaartiklialapunktidesijaiivii-datud ressurssidega tehtud omakapitali investeeringu käsuta-misest;
iv) tulu laenudest ja omakapitali investeeringust, mis on tehtud
käesolevaartiklialapunktidesijaiiviidatudvahenditega,ninggarantiidest ja Panga erioperatsioonide hulka mittekuuluvastemissioonist saadav tulu
ja
v) Panga poolt saadud muud rahalised vahendid või tulu, mis ei
kuulukäesolevalepinguartiklis19viidatuderifondidevahen-
dite hulka.11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 181
III PEATÜKK
OPERATSIOONID
Artikkel 8
Abisaajad riigid ja ressursside kasutamine
1. Panga vahendeid ja teenuseid kasutatakse üksnes käesoleva
lepinguartiklis1sätestatudeesmärgitäitmiseksjaartiklis2sätes-tatud ülesannete teostamiseks.
2. PankvõibteostadaomaoperatsiooneKesk-jaIda-Eurooparii-
kides, mis liiguvad kindlalt turule orienteeritud majanduse suu-nas, toetavad era- ja ettevõtlusinitsiatiivi ning rakendavad konk-reetsetesammudekaudujamuulviisilkäesolevalepinguartiklis1sätestatud põhimõtteid.
3. Juhul kui liikme poolt kohaldatavad strateegiad on vastuolus
käesoleva lepingu artikliga 1 või kui on tegemist erakorralisteasjaoludega, peab direktorite nõukogu kaaluma, kas liikme juur-depääs Panga vahenditele tuleks peatada või muul viisil muuta,ning direktorite nõukogul on õigus esitada vastavaid soovitusiPanga nõukogule. Neis küsimustes Panga nõukogu poolt tehta-vate otsuste vastuvõtmiseks on vaja vähemalt kahekolmandiku-listPanganõukoguliikmetehäälteenamust,misesindabvähemaltkolme neljandikku liikmete kogu-hääleõigusest.
4. i) Igapotentsiaalneabisaaja-riikvõibtaotleda,etPankannaks
juurdepääsuomavahenditelepiiratudeesmärkidekskolme
(3)aastaseperioodivältelpärastkäesolevalepingujõustu-mist. Iga selline taotlus lisatakse lahutamatu osana käes-oleva lepingu juurde kohe pärast selle esitamist.
ii) Nimetatud ajaperioodi jooksul:
a) Pank peab andma sellisele riigile ja tema territooriumil
asuvateleettevõtetelenendetaotlusekorraltehnilistabija muud liiki abi, mis on suunatud tema erasektorifinantseerimiseks, riiklike ettevõtete eraomandusse ja-kontrolli alla ülemineku soodustamiseks ning aita-maks ettevõtetel tegutseda konkurentsivõimeliselt jaliikuda turule orienteeritud majanduses osalemise suu-nas,arvestadeskäesolevalepinguartikli11lõikes3esi-tatud proportsioone;
b) selliseltosutatavamistahesabikogusummaeitohiüle-
tada vastava riigi poolt oma aktsiate eest väljamakstudrahasummat ja väljastatud võlakirju.
iii) Nimetatud perioodi lõpus võtab Panga nõukogu vastu
otsusevõimaldadavastavaleriigilealapunktidesajabmää-ratletudpiirmäärastkõrgemjuurdepääs,kuisellepooltonvähemalt kolm neljandikku Panga nõukogu liikmete hääl-test, mis esindavad vähemalt kaheksatkümmend viit (85)protsenti liikmete kogu-hääleõigusest.
Artikkel 9
Tavapärased ja erioperatsioonid
Panga operatsioonid koosnevad tavapärastest operatsioonidest,mida finantseeritakse käesoleva lepingu artiklis 7 viidatudtavapärastest Panga kapitalivahenditest, ja erioperatsioonidest,mida finantseeritakse käesoleva lepingu artiklis 19 viidatuderifondivahenditest.Neidkahteliikioperatsioonevõibomavahelühendada.
Artikkel 10
Operatsioonide eraldatus
1. Panga tavapäraseid kapitalivahendeid ja erifondi vahendeidhoitakse, kasutatakse, suunatakse, investeeritakse või muul viisilkäsutatakse alati ja igas suhtes teineteisest eraldi. Panga finantsa-ruanded näitavad Panga vahendeid koos tavapäraste operatsioo-nidega ja eraldi näidatakse erioperatsioone.
2. Panga tavapäraseid kapitalivahendeid ei tohi mingil juhul
koormatakahjudevõikohustustega,mistulenevaderioperatsioo-nidest või muust tegevusest, milleks erifondi vahendeid algseltkasutati või suunati, ega kasutada nimetatud kahjude kinnimaks-miseks või kohustuste teostamiseks.
3. Tavapäraste operatsioonidega seotud kulud kaetakse Panga
tavapärastest kapitalivahenditest. Erioperatsioonidega seotudkulud kaetakse erifondi vahenditest. Mis tahes muud kulud, mistulenevad käesoleva lepingu artikli 18 lõikest 1, kaetakse vasta-valt Panga otsusele.
Artikkel 11
Operatsioonide meetodid
1. Pank teostab operatsioone käesoleva lepingu artiklites 1 ja 2sätestatud eesmärgi ja ülesannete saavutamiseks järgmisel viisilvõi viisidel:
i) andesvõikaasfinantseerideskoosmitmepoolseteinstitutsioo-
nide,kommertspankadevõimuudehuvitatudallikategalaene
erasektori ettevõtetele, või osaledes laenamisel nendele riikli-kele ettevõtetele, kes tegutsevad konkureerival alusel ja liigu-vad turule orienteeritud majanduse suunas, ning riiklikeleettevõtetelesoodustamaksnendeüleminekuteraomandusseja-kontrolli alla; iseäranis selleks, et soodustada või tugevdadaera- ja/või väliskapitali osalust sellistes ettevõtetes;182
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
ii) a) investeerides erasektori ettevõtete omakapitali;
b) investeerides nende riiklike ettevõtete omakapitali, mis
tegutsevadkonkureerivalaluseljaliiguvadturuleorientee-
ritudmajandusesosalemisesuunas,ninginvesteeridesmistahes riiklike ettevõtete omakapitali, et soodustada nendeüleminekut eraomandusse ja -kontrolli alla; iseäranis sel-leks, et soodustada või tugevdada era- ja/või väliskapitaliosalust sellistes ettevõtetes
ja
c) tagades väärtpaberite emissiooni, kui muud finantseeri-
misvahendideioleasjakohased,erasektoriettevõtetepoolt
ja alapunktis b viidatud riiklike ettevõtete poolt selles ala-punktis nimetatud eesmärkide saavutamiseks;
iii) võimaldades erasektori ettevõtetele või muudele käesoleva
lõikepunktisiviidatudettevõtetelejuurdepääsukodumaistelejarahvusvahelistelekapitaliturgudelesellespunktisnimetatudeesmärkide saavutamiseks, andes selleks tagatisi, kui teisedfinantseerimisvahendid ei ole asjakohased, ning finantsalastnõu ja muid abivorme;
iv) arendades erifondi vahendeid vastavalt nende kasutust mää-
ravatele kokkulepetele
ja
v) andes laene või osaledes laenamisel ja osutades tehnilist abi
infrastruktuurirekonstrueerimiseksvõiarendamiseks,sealhul-
gas keskkonnaprogrammide jaoks, mis on vajalikud erasek-toriarendamiseksjaüleminekuksturuleorienteeritudmajan-dusele.
Käesoleva lõike tähenduses ei peeta riiklikke ettevõtteid konku-reerivalaluseltegutsevaks,kuineedeitegutseautonoomseltkon-kurentsile rajatud turul ja neile ei kohaldata pankrotiseadusi.
2. i) DirektoritenõukoguvaatabvähemaltkordaastasülePanga
operatsioonid ja laenamisstrateegia igas abisaajas riigis, et
tagada käesoleva lepingu artiklites 1 ja 2 sätestatud Pangaeesmärgijaülesannetetäieliktäitmine.Selliseülevaatamisetulemusenatehtavaotsusevastuvõtmiseksonvajadirekto-ritevähemaltkahekolmandikulisthäälteenamust,misesin-dab mitte vähem kui kolme neljandikku liikmete kogu-hääleõigusest.
ii) Nimetatud ülevaatamine peab hõlmama muu hulgas iga
abisaaja-riigi edusamme detsentraliseerimisel, demonopo-liseerimisel ja erastamisel ning Panga poolt antud laenudesuhtelistosakaalu,misonantuderaettevõtetelejariiklikeleettevõtetele üleminekuks turule orienteeritud majanduselevõi erastamise käigus infrastruktuuri ja tehnilise abi jaoksning muudel eesmärkidel.
3. i) Panga poolt antavatest kõikidest laenudest, garantiidest ja
omakapitaliinvesteeringutesteitohirohkemkuineliküm-mend (40) protsenti olla suunatud riiklikku sektorisse,ilma et see piiraks Panga teisi käesolevas artiklis viidatudoperatsioone.Protsendimäärasellinepiirangkehtibesialgukahe(2)järjestikuseaastajooksulalatesPangaoperatsioo-nide algusest ja seejärel iga järgmise majandusaasta kohta.
ii) Ühegi riigi puhul ei tohi rohkem kui nelikümmend (40)
protsenti Panga poolt antavatest kõikidest laenudest,garantiidestjaomakapitaliinvesteeringutestollasuunatudriiklikku sektorisse viie (5) järjestikuse aasta jooksul, ilmaet see piiraks Panga teisi käesolevas artiklis viidatud ope-ratsioone.
iii) Käesoleva lõike tähenduses:
a) riiklik sektor hõlmab üleriigilist valitsust ja kohalikku
omavalitsust, nende asutusi ja neile kuuluvaid võinende poolt kontrollitavaid ettevõtteid;
b) laenu või garantiid või omakapitali investeeringut ei
loeta riiklikule sektorile antuks, kui see antakse riik-likule ettevõttele, mis viib ellu programmi eraomandivõi -kontrolli saavutamiseks;
c) finantsvahendajale edasilaenamise eesmärgil antavaid
laene ei loeta antuks riiklikule sektorile.
Artikkel 12
Tavapäraste operatsioonide piirangud
1. Tagastamata laene, omakapitali investeeringuid ja garantiisid,mida Pank on andnud oma tavapäraste operatsioonide käigus, eisuurendata mitte mingil juhul, kui sellise suurendamisega ületa-taks tema vähendamata märgitud aktsiakapitali, reserve ja ülejää-ke, mis kuuluvad tema tavapäraste kapitalivahendite hulka.
2. Omakapitali mis tahes investeering ei tohi tavalisel juhul üle-
tadaasjaomaseettevõtteomakapitaliprotsendimäära,midadirek-toritenõukogupeabüldjuhulsobivaks.Pankeipüüaselliseinves-teeringu kaudu omandada aktsiate kontrollpakki asjaomasesettevõttesningeiteostasellistkontrolliegavõtaendaleotsestvas-tutust ettevõtte juhtimise eest, millesse ta on investeerinud, väljaarvatud temapoolse investeeringu tegeliku või ähvardava rikku-misekorral,investeeringusaanudettevõttetegelikuvõiähvardavamaksejõuetuse korral või muude olukordade puhul, mis Panga11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 183
arvates ohustavad selliseid investeeringuid; sel juhul võib Pank
kasutadameetmeidjaõigusi,midatapeabvajalikuksomahuvidekaitseks.
3. Pangapooltväljamakstavadomakapitaliinvesteeringudeitohi
ühelgi ajal ületada summat, mis vastab tema vähendamata ja sis-semakstud märgitud aktsiakapitalile, ülejäägile ja üldreservile.
4. Pank ei väljasta garantiisid ekspordikrediidiks ega teosta kind-
lustusalast tegevust.
Artikkel 13
Tegutsemispõhimõtted
Pank tegutseb vastavalt järgmistele põhimõtetele:
i) Pank kohaldab põhjendatud panganduspõhimõtteid oma
kõikidele operatsioonidele;
ii) Panga operatsioonidega tagatakse konkreetsete projektide
finantseerimine,olenematasellest,kasneedoneraldiseisvad
võikuuluvadkonkreetseteinvesteerimisprogrammidekoos-seisu, ja antakse tehnilist abi, mis on ette nähtud käesolevalepinguartiklites1ja2sätestatudeesmärgijaülesannetetäit-miseks;
iii) Pank ei finantseeri ühtegi liikme territooriumil asuvat ette-
võtjat, kui see liige on sellise finantseerimise vastu;
iv) Pankeilubaebaproportsionaalsetosaomavahenditestkasu-
tada mis tahes liikme kasuks;
v) Pank püüab säilitada oma investeeringute mõistliku hajuta-
tuse;
vi) enne laenu, garantii või omakapitali investeeringu andmist
peab taotleja olema esitanud nõuetekohase ettepaneku jaPanga president peab olema esitanud direktorite nõukogulekirjalikuprotokolliettepanekukohtakoossoovitustegaper-sonaliuuringu alusel;
vii) Pank ei teosta mingit finantseerimist ega anna mingeid
vahendeid,kuitaotlejasuudabsaadapiisavatfinantseerimistvõi vahendeid mujalt tingimustel, mida Pank peab mõistli-keks;
viii) finantseeringu andmisel või tagamisel peab Pank nõueteko-
haselt arvestama seda, et laenuvõtja ja garantiiandja (kui onolemas) suudavad täita oma finantseerimislepingu järgseidkohustusi;ix) Panga poolt antud otsese laenu korral lubab Pank laenuvõt-
jal võtta laenu välja ainult tegelikult esinenud kulude katmi-seks;
x) Pank püüab oma vahendeid ringlusesse panna, müües oma
investeeringuid erainvestoritele, kui ta saab seda teha nõue-tekohaselt ja rahuldavatel tingimustel;
xi) investeerides üksikutesse ettevõtetesse teostab Pank finant-
seerimist enda poolt sobivateks peetud tingimustel, võttesarvesse ettevõtte nõudeid, Panga poolt võetavaid riske ningerainvestorite poolt taolise finantseerimise puhul tavaliseltsaavutatud tingimusi;
xii) Pankeikehtestamingeidpiiranguidkaupadejateenustehan-
kelemistahesriigist,mistoimubPangatavapärastevõierio-peratsioonide käigus saadud laenu, investeeringu või muufinantseeringutuludearvelt,ningpanebomalaenudjamuudoperatsioonid sõltuma korraldatavatest rahvusvahelistestpakkumistest
ja
xiii) Pankrakendabvajalikkemeetmeidtagamaksseda,ettulusid
mis tahes laenust, mida Pank andis, garanteeris või milles
osales, või mis tahes omakapitali investeeringuid kasutataksainult neil eesmärkidel, milleks laenu või omakapitali inves-teeringut anti, pöörates kohast tähelepanu majanduslikeleaspektidele ja efektiivsusele.
Artikkel 14
Laenude ja garantiide tingimused
1. Panga poolt antavate, tema osalusega või garanteeritavate lae-nudepuhulkehtestatakselepingugavastavalaenuvõigarantiitin-gimused, sealhulgas tingimused põhisumma, intresside ningmuudetasude,lõivude,laenutagasimaksmisetähtaegadejagaran-tii maksmise kuupäevade kohta. Selliste tingimuste kehtestamiselvõtab Pank täielikult arvesse oma tulude kaitsmise vajadust.
2. Kui laenude saaja või laenugarantiide saaja ei ole ise liige, vaid
riiklik ettevõte, võib Pank, kui ta peab seda soovitavaks ningarvestades erinevaid lähenemisviise, mis on sobivad eraoman-dusse ja erakontrolli alla üleminevate avalik-õiguslike ja riiklikeettevõtete puhul, nõuda liikmelt või liikmetelt, kelle territooriu-mil asjaomane projekt kuulub teostamisele, või sellise liikme võiliikmete riiklikult asutuselt või vahetalituselt põhisumma tagasi-maksmisegaranteerimistninglaenuintressiningmuudetasudejalõivude maksmist vastavalt nende tingimustele. Direktorite nõu-kogu vaatab igal aastal Panga sellekohase praktika üle, pöörateskohast tähelepanu Panga krediidivõimele.184
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
3. Laenu-võigarantiilepingussätestatakseselgesõnaliseltvaluuta
või valuutad või eküüd, milles tuleb teha kõik lepingujärgsedmaksed Pangale.
Artikkel 15
Vahendustasud ja tasud
1. Pank nõuab lisaks intressile vahendustasu laenudelt, mida taandis või milles osales oma tavapäraste operatsioonide käigus.Nimetatud vahendustasu tingimused määrab direktorite nõuko-gu.
2. Laenu garanteerimisel oma tavapäraste operatsioonide käigus
või emissiooni tagamisel nõuab Pank tasu, mis kuulub maksmi-sele direktorite nõukogu poolt otsustatud määral ja aegadel ningon mõeldud Panga riskide nõuetekohaseks hüvitamiseks.
3. DirektoritenõukoguvõibmääratamistahesmuudtasudPan-
gale tema tavapäraste operatsioonide eest ning mis tahes vahen-dustasud, maksed ja muud tasud tema erioperatsioonide eest.
Artikkel 16
Erireserv
1. Panga poolt käesoleva lepingu artikli 15 alusel saadud vahen-dustasude ja maksete summa kantakse erireservi, mida peetaksePanga kahjude katmiseks vastavalt käesoleva lepingu artiklile 17.Nimetatud erireservi hoitakse Panga poolt määratud likviidselkujul.
2. Kuidirektoritenõukoguotsustab,ettemaerireservisuuruson
piisav, võib ta otsustada, et kõik või osa tema vahendustasudestvõi maksetest moodustavad edaspidi Panga tulude osa.
Artikkel 17
Panga kahjumite katmise meetodid
1. Panga tavapäraste operatsioonide korral, kui on tegemistPangapooltantud,osaletudvõigaranteeritudlaenudetagasimaks-mise hilinemise või maksmatajätmisega ning emissiooni tagami-sest või omakapitali investeeringust tuleneva kahjumiga, raken-dab Pank enda poolt vajalikuks peetavaid meetmeid. Pangalpeavad olema nõuetekohased eraldised võimalike kahjude vastu.
2. Panga tavapärastest operatsioonidest tulenevad kahjud nõu-
takse sisse:
i) esiteks, käesoleva artikli lõikes 1 viidatud eraldistest;ii) teiseks, puhastulust;iii) kolmandaks, käesoleva lepingu artiklis 16 sätestatud erireser-
vist;iv) neljandaks, tema üldreservist ja ülejäägist;
v) viiendaks, vähendamata sissemakstud kapitalist
ja
vi) lõpuks, märgitud sissenõutavast kapitalist, mis kuulub sisse-
nõudmiselevastavaltkäesolevalepinguartikli6lõigete4ja5
sätetele.
Artikkel 18
Erifondid
1. Pank võib lubada Panga eesmärgi täitmiseks ettenähtud jatema ülesannete raamidesse jäävate erifondide haldamist. Kogutasunimetatuderifondidehaldamiseeestnõutaksesissevastavasterifondist.
2. Panga poolt lubatud erifonde võib kasutada mis tahes viisil ja
tingimustel, mis vastavad Panga eesmärgile ja ülesannetele, käes-oleva lepingu muudele kohaldatavatele sätetele ning selliste fon-didega seotud lepingule või lepingutele.
3. Pank võtab vastu sellised eeskirjad ja määrused, mis on vajali-
kud iga erifondi moodustamiseks, haldamiseks ja kasutamiseks.Nimetatud eeskirjad ja määrused peavad vastama käesolevalepingusätetele,väljaarvatudneedsätted,misselgesõnaliseltkeh-tivad ainult Panga tavapärastele operatsioonidele.
Artikkel 19
Erifondide vahendid
Mõiste“erifondidevahendid”viitavadmistaheserifondivahendi-tele ja nende hulka kuuluvad:
i) Panga poolt erifondi lisamiseks lubatavad vahendid;
ii) laenude või garantiide osas tagasimakstud vahendid ning
tulud omakapitali investeeringutest, mis on finantseeritud
muudest allikatest kui erifond ja mis erifondi suhtes kohalda-tavate eeskirjade ja määruste kohaselt laekuvad erifondi
ja
iii) erifondi vahendite investeerimisest saadav tulu.
IV PEATÜKK
LAENU VÕTMINE JA MUUD VOLITUSED
Artikkel 20
Üldised volitused
1. Lisakskäesolevalepingumuudesartiklitesmääratletudvolitus-
tele on Pank volitatud:
i) võtmalaenuksvahendeid,liikmesriikidesvõimujal,alatitin-
gimusel, et:11/17. kd ET Euroopa Liidu Teataja 185
a) enne oma kohustuste müüki mingi riigi territooriumil
peab Pank olema saanud vastava riigi nõusoleku
ja
b) kui Panga kohustused tuleb vääringustada liikme valuu-
tas, peab Pank olema saanud vastava liikme nõusoleku;
ii) investeerima või hoiustama vahendeid, mida Pank ei vaja
oma operatsioonides;
iii) ostmajamüümajärelturulväärtpabereid,midaPankonväl-
jastanud või garanteerinud või millesse ta on investeerinud;
iv) garanteerima väärtpaberid, millesse ta on investeerinud
nende müügi hõlbustamiseks;
v) tagama väärtpabereid või osalema väärtpaberite tagamisel,
mida väljastab mis tahes ettevõte vastavalt Panga eesmärgile
ja ülesannetele;
vi) andma tehnilist nõu ja abi, mis vastab tema eesmärgile ja
jääb tema ülesannete raamidesse;
vii) kasutama muid volitusi ning võtma vastu eeskirju ja määru-
si,misonvajalikudvõiasjakohasedtemaeesmärkidejaüles-annete täitmisel kooskõlas käesoleva lepingu sätetega
ja
viii) sõlmima koostöölepinguid mis tahes avalik-õigusliku või
eraüksuse või -üksustega.
2. Iga väärtpaber, mille Pank välja annab või garanteerib, peab
oma esiküljel kandma nähtaval kohal märkust selle kohta, et seeei kujuta mis tahes valitsuse või liikme kohustust, välja arvatudjuhul,kuiseeontõepoolestteatavavalitsusevõiliikmekohustus;niisugusel juhul peab see olema nimetatud.
V PEATÜKK
VALUUTA
Artikkel 21
Valuuta määramine ja kasutamine
1. Kuikäesolevalepingukohaseltosutubvajalikuksmäärata,mil-linevaluutaontäielikultkonverteeritavkäesolevalepingueesmär-gil, siis peab seda tegema Pank, olles vajadusel enne konsulteeri-nud Rahvusvahelise Valuutafondiga ja võttes arvesse tungivatvajadust säilitada oma finantshuvid.
2. LiikmedeikehtestamingeidpiiranguidPangapooltjärgnevate
vahendite saamisele, hoidmisele, kasutamisele või edasiandmise-le:
i) valuutadvõieküüd,midaPankonsaanudtasunatemaaktsia-
kapitalimärkimiseeestvastavaltkäesolevalepinguartiklile6;ii) valuutad, mida Pank on saanud laenu võtmise teel;
iii) Pangapoolthallatavadvaluutadjamuudvahendid,miskuju-
tavad sissemakseid erifondidesseja
iv) vahendid, mida Pank on saanud põhisumma, intresside, divi-
dendidevõilaenudevõiinvesteeringuteosasmaksmiselekuu-
luvate muude tasude laekumisest, või tuludena alapunktidesi–iiiviidatudmistahesvahenditearvelttehtudinvesteeringutekäsutamisest, või vahendustasude, lõivude või muude tasudelaekumisest.
VI PEATÜKK
KORRALDUS JA JUHTIMINE
Artikkel 22
Struktuur
PangalonPanganõukogu,direktoritenõukogu,president,üksvõimitu asepresidenti ning muud ametnikud ja personal, kedapeetakse vajalikuks.
Artikkel 23
Panga nõukogu: koosseis
1. Iga liige on esindatud Panga nõukogus ning ta määrab ühenõukoguliikmejaüheasendaja.Panganõukoguigaliikmejatemaasendaja ametiaja pikkuse otsustab teda määranud liige. Asenda-jalonlubatudhääletadaainultnõukoguliikmepuudumisekorral.Oma aastakoosolekul valib Panga nõukogu ühe oma liikmetestesimeheks, kes on ametis kuni järgmise esimehe valimiseni.
2. Pank ei maksa Panga nõukogu liikmetele ja nende asendaja-
tele tasu nende tegevuse eest.
Artikkel 24
Panga nõukogu: volitused
1. Kõik Panga volitused kuuluvad Panga nõukogule.
2. Panga nõukogu võib delegeerida direktorite nõukogule kõiki
oma volitusi või mis tahes osa neist, välja arvatud:
i) uute liikmete vastuvõtmine ja nende vastuvõtmise tingi-
muste määramine;
ii)
Pangalubatudaktsiakapitalisuurendaminevõivähendamine;
iii) liikmelisuse ajutine peatamine;
iv) otsuste tegemine direktorite nõukogu poolt esitatud apellat-
sioonide asjus käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohalda-
mise kohta;
v) loa andmine koostöölepingute sõlmimiseks teiste rahvusva-
heliste organisatsioonidega;186 ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
vi) Panga direktorite ja presidendi valimine;
vii) direktoritejaasendusdirektoritetasustamiseningpresidendi
töötasu ja teenistuslepingu muude tingimuste määramine;
viii) Panga üldbilansi ning kasumi- ja kahjumiaruande kinnita-
mine pärast audiitori järeldusotsuse läbivaatamist;
ix) Panga reservide ning puhastulu eraldamise ja jaotamise
otsustamine;
x) käesoleva lepingu muutmine;xi) Panga operatsioonide lõpetamise ja tema varade jaotamise
otsustamineja
xii) käesoleva lepinguga Panga nõukogule selgesõnaliselt antud
muude volituste teostamine.
3. Panga nõukogule jääb täielik õigus kasutada oma volitusi mis
tahesküsimuseotsustamisel,misondelegeeritudvõiantuddirek-torite nõukogule käesoleva artikli lõike 2 alusel või mujal käes-olevas lepingus.
Artikkel 25
Panga nõukogu: töökord
1. Panga nõukogu peab aastakoosolekut ja muid koosolekuid,midaonsätestanudnõukoguisevõionkokkukutsunuddirekto-rite nõukogu. Panga nõukogu koosolekud kutsutakse kokkudirektorite nõukogu poolt, kui seda nõuavad vähemalt viis (5)Pangaliigetvõiliikmed,kellelekuulubvähemaltveerandliikmetekogu-hääleõigusest.
2. Kaks kolmandikku Panga nõukogu liikmetest moodustavad
kvoorumi Panga nõukogu mis tahes koosoleku jaoks tingimusel,etsellinehäälteenamusesindabvähemaltkahtekolmandikkuliik-mete kogu-hääleõigusest.
3. Panga nõukogu võib oma määrusega kehtestada korra, mille
puhul direktorite nõukogu võib, kui ta peab seda soovitavaks,saadaPanganõukoguliikmetehääledkonkreetseküsimusekohtailma vastavanõukogu koosolekut kokku kutsumata.
4. Panga nõukogu ja direktorite nõukogu võivad oma volituste
ulatuses võtta vastu selliseid eeskirju ja määrusi ning asutada sel-liseid allorganeid, mis on vajalikud või asjakohased Panga tööks.
Artikkel 26
Direktorite nõukogu: koosseis
1. Direktorite nõukogu koosneb kahekümne kolmest (23) liik-mest, kes ei ole Panga nõukogu liikmed ja kelle hulgast:i) üksteist (11) liiget valitakse Panga nõukogu nende liikmete
poolt, kes esindavad Belgiat, Hispaaniat, Hollandit, Iirimaad,Itaaliat, Kreekat, Luksemburgi, Portugali, Prantsusmaad, Sak-samaaLiitvabariiki,Taanit,Ühendkuningriiki,EuroopaMajan-dusühendust ja Euroopa Investeerimispanka
ja
ii) kaksteist (12) liiget valitakse Panga nõukogu nende liikmete
poolt, kes esindavad teisi liikmeid, kusjuures:a) neli (4) liiget valitakse Panga nõukogu nende liikmete
poolt,kesesindavadriike,misonAlisasloetletudKesk-ja
Ida-Euroopa riikidena, kellel on õigus saada Pangalt abi;
b) neli (4) liiget valitakse Panga nõukogu nende liikmete
poolt, kes esindavad riike, mis on A lisas loetletud teisteEuroopa riikidena;
c) neli (4) liiget valitakse Panga nõukogu nende liikmete
poolt, kes esindavad riike, mis on A lisas loetletud mitte-Euroopa riikidena.
Direktorid, ehkki nad esindavad neid liikmeid, kelle esindajad(Panganõukoguliikmed)neidametissevalisid,võivadesindadakaneid liikmeid, kes on loovutanud oma hääled neile.
2. Direktorid on isikud, kellel on kõrge pädevus majandus- ja
finantsküsimustes ning keda valitakse vastavalt B lisale.
3. Panga nõukogu võib suurendada või vähendada direktorite
nõukogusuurustvõiülevaadatakoosseisu,etvõttaarvessePangaliikmete arvus toimunud muutusi, kui selle poolt hääletab vähe-maltkakskolmandikkuPanganõukoguliikmetest,kesesindavadvähemalt kolme neljandikku liikmete kogu-hääleõigusest. Otsus-tamata, missuguses ulatuses kasutatakse neid reegleid järgmistelvalimistel, on teise direktorite nõukogu liikmete arv ja koosseissiiski kindlaks määratud käesoleva artikli lõikega 1.
4. Igadirektormäärabendaleasendaja,kellelontemapuudumise
korraltäielikõigustegutsedatemaeest.Direktoridjaasendajadonliikmesriikidekodanikud.Ühtegiliigeteivõiesindadarohkemkuiüks direktor. Asendaja võib osaleda nõukogu koosolekutel, kuidta võib hääletada ainult siis, kui ta tegutseb teda volitanud isikuasemel.
5. Direktorite ametiaeg on kolm (3) aastat ja neid võib ametisse
tagasi valida tingimusel, et esimese direktorite nõukogu valibPanganõukoguomaavanõupidamiseljaseeonametiskuniPanganõukogu vahetult järgneva aastakoosolekuni või, kui nõukogusellelaastakoosolekulniiotsustab,kunisellelejärgnevaaastakoo-solekuni.Nadjätkavadametiskuninendeametijärglasedonväljavalitud ja ametisse asunud. Kui direktori ametikoht vabanebvarem kui sada kaheksakümmend (180) päeva enne tema11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 187
ametiajalõppu,valitakseametijärglanevastavaltBlisaleülejäänud
ametiajaks eelmise direktori valinud Panga nõukogu liikmetepoolt. Valimiseks on vajalik Panga nõukogu liikmete häälteena-mus. Kui direktori ametikoht vabaneb sada kaheksakümmend(180) päeva enne tema ametiaja lõppu, võivad eelmise direktorivalinud Panga nõukogu liikmed samal viisil valida ametijärglaseülejäänudametiajaks,milleksonvajanõukoguliikmetehäälteena-must. Kui ametikoht jääb vabaks, täidab selle ametikoha volitusieelmisedirektoriasendaja,väljaarvatudasendajamääramiseosas.
Artikkel 27
Direktorite nõukogu: volitused
Ilma et see kahjustaks Panga nõukogu käesoleva lepingu artik-lis 24 sätestatud volitusi, vastutab direktorite nõukogu Pangaüldoperatsioonidejuhtimiseeestjaseleesmärgil,lisakstallekäes-oleva lepinguga selgesõnaliselt antud volitustele, teostab ta kõikivolitusi, mis talle on andnud Panga nõukogu, eelkõige:
i) Panga nõukogu töö ettevalmistamine;
ii) strateegiate määramine ja otsuste tegemine laenude, garantii-
de, omakapitali investeeringute, Panga poolt laenu võtmise,
tehnilise abi osutamise ja Panga operatsioonide kohta koos-kõlas Panga nõukogu üldjuhistega;
iii) auditeeritud raamatupidamisaruannete esitamine iga majan-
dusaastakohtakinnitamiseksPanganõukoguleigalaastakoo-solekul
ja
iv) Panga eelarve kinnitamine.
Artikkel 28
Direktorite nõukogu: töökord
1. Direktorite nõukogu tegutseb tavaliselt Panga põhikontoris ja
tuleb kokku nii sageli, kui see on vajalik Panga tegevuseks.
2. Direktoriteenamusmoodustabkvoorumidirektoritenõukogu
mis tahes koosoleku jaoks tingimusel, et selline enamus esindabvähemalt kahte kolmandikku liikmete kogu-hääleõigusest.
3. Panga nõukogu võtab vastu määrused, mille alusel võib liige
saata, oma rahvusest direktori puudumise korral, hääleõigusetaliikme osalema direktorite nõukogu mis tahes koosolekule, kuiarutamisel on seda liiget eriti puudutav küsimus.
Artikkel 29
Hääletamine
1. Iga liikme häälteõigus vastab tema poolt Panga aktsiakapitalismärgitudaktsiatearvule.Kuimistahesliigeeisuudamakstatasu-misele kuuluva summa mingit osa – sissemakstavate aktsiategaseotudkohustusedonsätestatudkäesolevalepinguartiklis6–,siisseeliigeeisaaseni,kunitapoletasunudkõnealustsummat,kasu-tada oma hääleõigusest seda protsendimäära, mis vastab tasumi-selekuuluva,kuidtasumatasummaprotsendimääraleselleliikmepooltmärgitudsissemakstavateaktsiatekogusummasuhtesPangaaktsiakapitalis.
2. Panga nõukogus hääletamisel on igal nõukoguliikmel õigus
hääletada enda poolt esindatava liikme häälte arvuga. Kui käes-olevaslepinguseioleselgesõnaliseltsätestatudteisiti,otsustataks e
kõik Panga nõukogu ees olevad küsimused hääletavate liikmetehäälteenamusega.
3. Direktorite nõukogus hääletamisel on igal direktoril õigus
anda see arv hääli, millele on õigus teda valinud Panga nõukoguliikmetel ja see arv hääli, millele on õigus nendel panga nõukoguliikmetel, kes on loovutanud oma hääled direktorile vastavaltB lisa D jaole. Kui direktor esindab enam kui ühte liiget, võib tahääletada iga esindatava liikme eest eraldi. Kui käesolevas lepin-gus ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti ja välja arvatud üldpo-liitikatpuudutavateküsimustekorral,milsellisteotsustevastuvõt-miseksonvajahääletavateliikmetevähemaltkahekolmandikulisthäälteenamust, otsustatakse kõik direktorite nõukogu ees olevadküsimused hääletavate liikmete häälteenamusega.
Artikkel 30
President
1. Panga nõukogu valib Panga presidendi kõikide nõukoguliik-mete häälteenamusega, mis esindab vähemalt liikmete kogu-hääleõiguse enamust. President ei saa oma ametisoleku ajal ollaPanga nõukogu liige ega direktor ega kummagi asendaja.
2. Presidendi ametiaeg on neli (4) aastat. Teda võib tagasi valida.
Temaametisolekuaegavõibagalõpetada,kuisedaotsustabPanganõukogu vähemalt kahekolmandikulise häälteenamusega, misesindab vähemalt kahte kolmandikku liikmete kogu-hääleõigusest.Kuipresidendiametikohtmingilpõhjuselvabaneb,188
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
valib Panga nõukogu kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 sätetega
ametijärglase kuni neljaks (4) aastaks.
3. President ei hääleta, välja arvatud häälte võrdse jagunemise
korral, mil ta võib anda otsustava hääle. Ta võib osaleda Panganõukogu koosolekutel ja juhatada direktorite nõukogu koosole-kuid.
4. President on Panga seadusjärgne esindaja.5. President on Panga personali ülem. Ta vastutab ametnike ja
personali töökorralduse, ametisse määramise ja ametist vabasta-mise eest kooskõlas direktorite nõukogu poolt vastuvõetavatemäärustega. Ametnike ja personali töölevõtmisel peab ta, arves-tades efektiivsuse ja tehnilise pädevuse ülimuslikku tähtsust, läh-tuma Panga liikmete laiast geograafilisest baasist.
6. President korraldab direktorite nõukogu juhendamisel Panga
jooksvat majandustegevust.
Artikkel 31
Asepresident (asepresidendid)
1. Presidendi soovitusel määrab direktorite nõukogu ühe võimitu asepresidenti. Asepresidendi ametiaja pikkuse, tema volitu-sed ja ülesanded Panga juhtimisel määrab direktorite nõukogu.PresidendipuudumisevõiteovõimetusekorralteostabPresidendivolitusi ja ülesandeid asepresident.
2. Asepresident võib osaleda direktorite nõukogu koosolekutel,
kuidtalpuudubsealhääleõigus,väljaarvatudotsustavahääleand-mise korral, kui ta tegutseb presidendi asemel.
Artikkel 32
Panga rahvusvaheline iseloom
1. Pankeinõustuerifondide,laenudeegaabiga,misvõivadmin-gil viisil kahjustada, kõrvale suunata või muul viisil muuta temaeesmärki või funktsioone.
2. Pank, tema president, asepresident (asepresidendid), ametni-
kud ja personal võtavad oma otsustes arvesse ainult neid asja-olusid,mispuudutavadkäesolevaslepingussätestatudPangaees-märki, ülesandeid ja operatsioone. Selliseid asjaolusid kaalutakseerapooletult, et saavutada Panga eesmärk ja viia elu tema ülesan-ded.
3. Panga president, asepresident (asepresidendid), ametnikud ja
personal omavad oma tööülesannete teostamisel kohustusi üks-nes Panga ja mitte ühegi teise organi ees. Iga Panga liige peabpidama silmas selliste tööülesannete rahvusvahelist iseloomu jahoiduma kõikidest püüetest mõjutada mõnda töötajat tema töö-ülesannete täitmisel.
Artikkel 33
Kontorite asukoht
1. Panga põhikontor asub Londonis.
2. Pank võib asutada esindusi või filiaale Panga mis tahes liikme
territooriumil.
Artikkel 34
Hoidlad ja suhtlemiskanalid
1. Iga liige määrab Panga rahahoiuste ja muude varade hoidlaksoma keskpanga või Pangaga kokkulepitud muu asutuse.
2. Igaliigemäärabnõuetekohaseametiasutuse,millegaPankvõib
suhelda seoses käesolevast lepingust tulenevate mis tahes küsi-mustega.
Artikkel 35
Aruannete avaldamine ja teabe andmine
1. Pank avaldab majandusaasta aruande, mis sisaldab auditeeri-tud raamatupidamisaruannet, ja esitab iga kolme (3) kuu võilühema ajaperioodi järel liikmetele oma finantsseisundi kokku-võtte ning kasumi- ja kahjumi aruande, milles näidatakse temaoperatsioonide tulemused. Finantsaruandlust peetakse eküüdes.
2. Pank esitab iga-aastaselt aruandeid oma tegevuse keskkonna-
mõju kohta ja võib teha avaldusi selle kohta, mida ta peab soovi-tavaks oma eesmärkide edendamisel.
3. Käesoleva artikli alusel tehtud kõikide aruannete ja avalduste
koopiad edastatakse liikmetele.
Artikkel 36
Puhastulu eraldamine ja jaotamine
1. PanganõukogumäärabvähemaltkordaastasPangapuhastuluselleosa,miseraldatakseülejäägikspärasteraldistetegemistreser-vide jaoks ja vajadusel võimalike kahjumite vastu vastavalt käes-oleva lepingu artikli 17 lõikele 1, ja selle osa, mis kuulub jaota-misele, kui jaotamine üldse toimub. Sellise otsuse tegemiseksPanga puhastulu muul eesmärgil jaotamise kohta on vaja vajalikPanga nõukogu liikmete vähemalt kahekolmandikulist hääleena-must, mis esindab vähemalt kahte kolmandikku liikmete kogu-hääleõigusest. Sellist eraldamist ega jaotamist ei tohi teha enne,kui üldreserv moodustab vähemalt kümme (10) protsenti luba-tud aktsiakapitalist.11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 189
2. Eelnevas lõikes viidatud mis tahes jaotamine tehakse proport-
sionaalselt igale liikmele kuuluvate sissemakstud aktsiate arvuletingimusel, et sellise arvu arvutamisel võetakse arvesse ainultrahassaadudmakseidjainkasseeritudlihtveksleidkõnealusteakt-siate kohta asjaomase majandusaasta lõpus või enne seda.
3. IgaleliikmeletasutavadmaksedtehaksePanganõukogupoolt
määratudviisil.Ükskiliigeeivõikohaldadapiiranguidnimetatudmaksetele ja nende kasutamisele abisaaja riigi poolt.
VII PEATÜKK
LIIKMETE TAGASIASTUMINE JA LIIKMELISUSE PEATAMINE,
OPERATSIOONIDE AJUTINE PEATAMINE JA LÕPETAMINE
Artikkel 37
Liikmete tagasiastumisõigus
1. MistahesliigevõibPangastigalajaltagasiastuda,esitadesPan-gale kirjaliku teate peakontorisse.
2. Liikme tagasiastumine jõustub ja tema liikmelisus lõpeb tema
poolt esitatud teates määratletud kuupäeval, kuid mitte ühelgijuhul varem kui kuus (6) kuud pärast sellise teate kättesaamistPanga poolt. Kuid liige võib enne tagasiastumise lõplikku jõustu-mist teatada kirjalikult Pangale, et tühistab tagasiastumise teate.
Artikkel 38
Liikmelisuse peatamine
1. Kui liige ei täida oma kohustusi Panga ees võib Pank peatadatemaliikmelisusePanganõukoguliikmetevähemaltkahekolman-dikulise häälteenamusega, mis esindab vähemalt kahte kolman-dikku liikmete kogu-hääleõigusest. Liikmelisuse sellise peatamisekorral lakkab liige automaatselt olemast liige ühe aasta jooksularvates peatamise kuupäevast, kui vähemalt sama häälteenamu-sega ei tehta otsust liikme õigusliku seisundi taastamiseks.
2. Liikmelisuse peatamise korral ei ole liikmel õigust kasutada
mingeid käesoleva lepingu järgseid õigusi, välja arvatud tagasias-tumisõigus,kuidtemasuhtesjäävadkehtimakõiktemakohustu-sed.
Artikkel 39
Tasaarveldus endiste liikmetega
1. Pärast kuupäeva, mil liige lakkab olemast liige, jääb sellineendine liige vastutavaks oma otseste kohustuste eest Panga ees jaoma tingimuslike kohustuste eest Panga ees seni, kuni on tasu-mata enne liikmelisuse lakkamist lepingutega antud laenude,omakapitali investeeringute või garantiide mis tahes osa; kuidpärast seda ta ei võta enam endale uusi kohustusi laenude, oma-kapitali investeeringute ega garantiide suhtes, mida Pank annab,ning ta ei osale enam Panga tulude ega kulude jagamisel.
2. Ajal, mil liige lakkab olemast liige, korraldab Pank sellise
endiseliikmeaktsiatetagasiostmise,miskujutabühtosaarveldu-sest sellise endise liikmega vastavalt käesoleva artikli sätetele. Seleesmärgil on aktsiate tagasiostuhinnaks see väärtus, mis on näi-datud Panga raamatupidamisdokumentides liikmelisuse lakka-misekuupäeval,kusjuuresmaksimumväärtuseksonigaaktsiaesi-algne ostuhind.
3. Pangapoolttagasiostetavateaktsiateeestmaksmiselekohalda-
takse järgmisi tingimusi:
i) endiseleliikmeletemaaktsiateeesttasutavatsummatpeetakse
kinni seni, kuni endine liige, tema keskpank või tema mis
tahes esindus või vahetalitus on laenuvõtja või garantiiand-jana vastutav Panga ees, ja seda kinnipeetavat summat võibkasutada Panga mis tahes kohustuse suhtes selle tähtaja saa-bumisel; ühtegi summat ei peeta kinni endise liikme kohus-tuste arvelt, mis tulenevad tema poolt aktsiate märkimisestkäesolevalepinguartikli6lõigete4,5ja7alusel;ühelgijuhulei maksta liikmele tema aktsiate eest tasutavat summat kunikuue (6) kuu möödumiseni kuupäevast, mil tema liikmelisuslakkas;
ii) makseid aktsiate eest, kui endine liige neist loobub, võib teha
sel määral, mil käesoleva artikli lõike 2 alusel tagasiostuhin-nana makstav summa ületab laenude, omakapitali investee-ringute ja garantiidega seotud kohustuste kogusumma vasta-valt käesoleva lõike punktile i, ja seni, kuni endine liige onsaanud kätte täieliku tagasiostmishinna;
iii) makseidtehaksesellisteltingimusteljasellistestäielikultkon-
verteeritavatesvaluutadesvõieküüdesjasellistelkuupäevadel,nagu Pank otsustab
ja
iv) kui Pank kannab kahju seoses mis tahes garantiide, laenudes
osalemisevõilaenudega,misolidtasumataliikmeliikmelisuse
lakkamise kuupäeval, või kui Pank kannatab puhaskahju sel-liselkuupäevaltallekuulunudomakapitaliinvesteeringuteltjasellisekahjusummaületabkahjudevastuettenähtudreservidesummat liikme liikmelisuse lakkamise kuupäeval, siis peabliigenõudmisekorralmaksmatagasisumma,millevõrratemaaktsiate tagasiostuhind oleks vähenenud, kui kahjumit oleks190
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
võetudarvessetagasiostuhinnamääramisel.Lisaksjääbendine
liige vastutavaks mis tahes maksenõude korral märgitud kuidmaksmata aktsiate eest vastavalt käesoleva lepingu artikli 6lõikele4jamääral,miltaolekspidanudselliselenõudelerea-geerima, kui oleks esinenud kapitali vähenemine ja makse-nõue oleks esitatud ajal, mil määrati tema aktsiate tagasiostu-hind.
4. Kui Pank lõpetab oma operatsioonid vastavalt käesolevalelepingu artiklile 41 kuue (6) kuu jooksul arvates kuupäevast, milliikme liikmelisus lakkab, siis sellise endise liikme kõik õigusedmääratakse vastavalt käesoleva lepingu artiklite 41–43 sätetele.
Artikkel 40
Operatsioonide ajutine peatamine
Hädaolukorras võib direktorite nõukogu peatada ajutiseltoperatsioonid uute laenude, garantiide, emissiooni tagamise,tehnilise abi ja omakapitali investeeringute osas seni, kuni Panganõukogul avaneb uus võimalus aruteluks ja tegutsemiseks.
Artikkel 41
Operatsioonide lõpetamine
Pank võib lõpetada oma operatsioonid Panga nõukogu liikmetevähemalt kahekolmandikulise häälteenamusega, mis esindabvähemalt kolme neljandikku liikmete kogu-hääleõigusest.Operatsioonide sellise lõpetamise korral peab Pank lõpetamakohe kogu tegevuse, välja arvatud oma varade nõuetekohaserealiseerimise,konserveerimiseningomakohustustearveldamiseosas.
Artikkel 42
Liikmete vastutus ja nõuete tasumine
1. Panga operatsioonide lõpetamise korral jääb kehtima kõikideliikmete vastutus Panga sissenõutavate aktsiate osas tehtud mär-kimiste eest kuni kreeditoride kõikide nõuete, sealhulgas tinglikenõuete rahuldamiseni.
2. Tavapäraste operatsioonide puhul makstakse kreeditoride
otsesed nõuded välja esmalt Panga varade arvelt, teiseks Pangalesissemaksmata, kuid sissemakstavate aktsiate eest tehtavate mak-setearveltjaseejärelsissenõutavateaktsiateeestPangaletehtavatemaksete arvelt. Enne maksete tegemist otseseid nõudeid omava-tele kreeditoridele peab direktorite nõukogu tegema korraldused,mis tema hinnangul on vajalikud proportsionaalse jaotuse taga-miseks otseste ja tingimuslike nõuete omanike vahel.
Artikkel 43
Varade jaotus
1. Käesoleva peatüki alusel ei toimu varade jaotust Panga aktsia-kapitali suhtes tehtud märkimiste arvel seni, kuni:i) kõik kohustused kreeditoride ees on täidetud või tagatud
ja
ii) Panga nõukogu on otsustanud jaotuse tegemise vähemalt
kahekolmandikulise häälteenamusega, mis esindab vähemaltkolme neljandikku liikmete kogu-hääleõigusest.
2. Panga varad jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt igaleliikmelekuuluvateaktsiategaselajaljaseltingimustel,naguPankpeab erapooletuks ja õiglaseks. Jaotatavate varade osad ei peaolema ühetaolised varade liigi suhtes. Ühelgi liikmel ei ole õigustsaadaomaosavaradejaotusestseni,kunitaontäitnudkõikomakohustused Panga ees.
3. Käesoleva artikli alusel jaotatud varasid saanud liikmel on
samasugused õigused varade suhtes nagu Pangal oli enne varadejaotust.
VIII PEATÜKK
STAATUS, PUUTUMATUS, EELISÕIGUSED JA VABASTUSED
Artikkel 44
Peatüki eesmärk
EtvõimaldadaPangaltäitaomaeesmärkijatalleantudülesandeid,võib Pangale anda käesolevas peatükis sätestatud staatuse,puutumatuse, eelisõigused ja vabastused iga liikmesriigiterritooriumil.
Artikkel 45
Panga staatus
Pangalonkõikjuriidiliseisikuõigusedningeelkõigetäielikõigus-ja teovõime:
i) lepingute sõlmimiseks;ii) vallas- ja kinnisvara omandamiseks ja käsutamiseks
ja
iii) kohtumenetluse algatamiseks.
Artikkel 46
Panga positsioon kohtuprotsesside suhtes
Panga vastu võib hagi esitada ainult pädeva jurisdiktsiooniga
kohtus selle riigi territooriumil, kus Pangal on kontor, kus tal onmääratud esindaja kohtukutse või -teate vastuvõtmiseks ja kus taonväljastanudvõigaranteerinudtagatised.Hagieivõiagaesitadaliikmed ega isikud, kes tegutsevad liikmete nimel või koguvadliikmeteltnõudeid.Pangavaradelekohaldataksepuutumatustmis11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 191
tahesarestimise,konfiskeerimisevõitäitevmenetlusesuhtesenne
lõpliku kohtuotsuse tegemist Panga kohta.
Artikkel 47
Varade puutumatus arestimise suhtes
Panga varad on, olenemata nende asukohast ja kuuluvusest,puutumatud täitev- või seadusandliku tegevuse kaudu toimuvaläbiotsimise, rekvisitsiooni, konfiskeerimise, sundvõõrandamisevõi mis tahes muu äravõtmise või eelotsuse suhtes.
Artikkel 48
Arhiivide puutumatus
Panga arhiivid ja üldjuhul kõik talle kuuluvad dokumendid onpuutumatud.
Artikkel 49
Varade vabastus piirangute alt
Panga eesmärgi ja ülesannete täitmiseks vajalikul määral javastavalt käesoleva lepingu sätetele on Panga kõik varadvabastatud mis tahes liiki piirangutest, ettekirjutustest,kontrollimisest ja moratooriumi alla kuulumisest.
Artikkel 50
Teadete prioriteetsus
Iga liige suhtub panga ametlikesse teadetesse samal viisil, nagu tasuhtub mis tahes teise liikme ametlikesse teadetesse.
Artikkel 51
Ametnike ja töötajate puutumatus
Kõik Panga nõukogu liikmed, direktorid, asendajad, ametnikud,töötajad ja Panga jaoks ülesandeid täitvad eksperdid onpuutumatud kohtuprotsesside suhtes, mis puudutavad nendeameti-kohustuste käigus sooritatud tegusid, välja arvatud siis, kuiPank loobub sellisest puutumatusest, ning neil on õiguspuutumatusele kõikide oma ametlike dokumentide osas. Sellinepuutumatus ei laiene aga vastutusele maanteeliikluses esinenudõnnetusest tuleneva kahju korral, mille on põhjustanud Panganõukogu liikmed, direktorid, asendajad, ametnikud, töötajad võieksperdid.
Artikkel 52
Ametnike ja töötajate eesõigused
1. Kõik Panga nõukogu liikmed, direktorid, asendajad, ametni-kud, töötajad ja Panga jaoks ülesandeid täitvatele eksperdid:
i) keseiolekohalikukodakondsusega,onvabadimmigratsiooni
piirangutest, välismaalaste registreerimise nõuetest ja rahvus-
liku väeteenistuse kohustustest ning töötajate vahetust käsit-levate määrustega on neile antud samasugused tingimusednagu teiste liikmete võrreldava ametiastme esindajatel, amet-nikel ja töötajatel
ja
ii) neilevõimaldataksesamasugusedreisimisvõimalusednaguon
teiste liikmete võrreldava ametiastmega esindajatel, ametnikel
ja töötajatel.
2. Panga peakontori asukohajärgses riigis asuvate residentidestPangadirektorite, asendusdirektorite, ametnike, töötajate ja eks-pertide abikaasadele ja nende otsestele ülalpeetavatele võimalda-takse asuda tööle selles riigis. Panga esinduse või filiaali asukoha-järgses riigis asuvate residentidest Pangadirektorite,asendusdirektorite, ametnike, töötajate ja ekspertide abikaasadelejaotsesteleülalpeetavateletuleksselleriigisiseriiklikuõigusealu -
sel anda samasugused võimalused sellises riigis. Pank peab läbi-rääkimisi konkreetsete kokkulepete üle käesoleva lõike säteterakendamiseks Panga peakontori asukohajärgse riigiga ja vajadu-sel teiste asjakohaste riikidega.
Artikkel 53
Maksuvabastus
1. Pangaametlikutegevuseulatusesontemavaradjatuludvabas-tatud kõikidest otsestest maksudest.
2. Kui Pank ostab või kasutab olulise väärtusega asju või teenu-
seid, mis on vajalikud Panga ametliku tegevuse jaoks, ning selli-sed ostud ja teenused sisaldavad makse või lõive, siis – kui needon identifitseeritavad – neid makse või lõive sissenõudnud riikrakendab vajalikke meetmeid maksudest või lõivudest vabastuseandmiseks või nende tagasimaksmise tagamiseks.192
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
3. Panga poolt imporditud kaubad, mis on vajalikud tema amet-
likutegevuseteostamiseks,onvabastatudkõikidestimpordimak-sudest ning kõikidest impordikeeldudest ja -piirangutest. SamutionPangapoolteksporditudkaubad,misonvajalikudtemaamet-liku tegevuse teostamiseks, vabastatud kõikidest ekspordimaksu-dest ning kõikidest ekspordikeeldudest ja -piirangutest.
4. Käesolevaleartiklisätetejärgiomandatudvõiimporditudkau-
pu, millele kehtivad käesoleva artikli kohased vabastused, ei tohimüüa,väljaüürida,laenuksandaegaäraandaniitasueestkuikatasuta,väljaarvatudsiis,kuiseeonkooskõlastingimustega,milleon sätestanud vabastuse või tagasimakse andnud riik.
5. Käesolevaartiklisättedeikehtimakseteleegalõivudele,misei
kujuta enamat kui makseid kommunaalteenuste eest.
6. Panga direktoritele, asendusdirektoritele, ametnikele ja tööta-
jatelePangapooltmakstudtöötasudejahüvitistesuhteskohalda-takse Panga kasuks sisemiselt kehtivaid makse vastavalt Panganõukogu poolt sätestatud ja vastuvõetud tingimustele ühe aastajooksul arvates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast. Nime-tatud töötasud ja hüvitised on alates nimetatud maksu kohalda-misekuupäevastalatesvabastatudsiseriiklikusttulumaksust.Liik-medvõivadsiiskivõttaarvessenimetatudvabastuseallakuuluvaidtöötasusid ja hüvitisi, kui nad hindavad muudest allikatest päri-nevatele tuludele kohaldatavat maksusummat.
7. Olenemata käesoleva artikli lõike 6 sätetest võib liige esitada
koos oma ratifitseerimise, heakskiitmise või nõusoleku aktigaavalduse, et ta jätab endale, oma poliitilistele allüksustele võikohalikeleorganiteleõigusemaksustadaPangapooltselliseliikmeenda kodanikele makstud töötasusid ja hüvitisi. Pank on vabasta-tud selliste maksude maksmise, kinnipidamise või kogumisekohustusest. Pank ei tee mingeid väljamakseid selliste makseteosas.
8. Käesoleva artikli lõiget 6 ei kohaldata Panga poolt makstud
pensionidele ja annuiteetidele.
9. MingeidmakseeinõutasissePangapooltväljastatudmistahes
võlakirjadelt või tagatistelt üksnes sel põhjusel, et Pank on needväljastanud, sealhulgas nendelt makstavatelt dividendidelt võiintressidelt, olenemata nende kuuluvusest:
i) kui see oleks diskrimineeriv selliste võlakohustuste või taga-
tise suhtes üksnes sel põhjusel, et Pank on need väljastanud
või
ii) kui sellise maksustamise ainus jurisdiktsiooniline alus on
nende väljastamise või maksmise koht või valuuta, või Panga
mis tahes kontori või äritegevuse asukoht.
10. Mingeid makse ei nõuta sisse Panga poolt garanteeritud mistahes võlakirjadelt või tagatistelt, sealhulgas nendelt makstavateltdividendidelt või intressidelt, olenemata nende kuuluvusest:i) kui see oleks diskrimineeriv selliste võlakohustuste või taga-
tisesuhtesüksnesselpõhjusel,etPankonneedgaranteerinud
või
ii) kui sellise maksustamise ainus jurisdiktsiooniline alus on
Panga mis tahes kontori või äritegevuse asukoht.
Artikkel 54
Peatüki rakendamine
Iga liige peab otsekohe rakendama selliseid meetmeid, nagu ta
peab vajalikuks käesoleva peatüki eesmärgi saavutamiseks jateavitama Panka enda poolt rakendatud üksikasjalikestmeetmetest.
Artikkel 55
Puutumatusest, eelisõigustest ja vabastustest loobumine
Käesoleva peatüki kohast puutumatust, eelisõigusi ja vabastusiantakse Panga huvides. Direktorite nõukogu võib enda pooltmääratudulatusesjatingimustelloobudakäesolevapeatükialuselantud puutumatusest, eelisõigustest ja vabastustest, kui sellinetegevus on tema arvates vajalik Panga huvides. Presidendil onõigusjakohustusloobudamistahespuutumatusest,eelisõigusestvõi vabastusest Panga ametnike, töötajate või ekspertide suhtes,väljaarvatudpresidendivõiasepresidendisuhtes,kuitemaarvatespuutumatus, eelisõigus või vabastus takistaks õigusemõistmistning neist võib loobuda ilma Panga huve kahjustamata. Sarnasteasjaolude ja samade tingimuste korral on direktorite nõukogulõigusjakohustusloobudamistahespuutumatusest,eelisõigustestvõi vabastustest ka presidendi ja iga asepresidendi suhtes.
IX PEATÜKK
MUUTMINE, TÕLGENDAMINE, VAHEKOHTUMENETLUS
Artikkel 56
Muutmine
1. Mistahesettepanekkäesolevalepingumuutmiseks,olenematasellest,kasseetulebliikmelt,Panganõukogultvõidirektoritenõu-kogult,edastataksePanganõukoguesimehele,kesesitabselleette-paneku nimetatud nõukogule. Kui nõukogu on muudatusettepa-neku heaks kiitnud, küsib Pank kiiretekommunikatsioonivahendite kaudu oma kõikidelt liikmetelt, kasnad on nõus muudatusettepanekuga. Kui vähemalt kolm neljan-dikkuliikmetest(sealhulgasvähemaltkaksAlisasloetletudKesk-ja Ida-Euroopa riiki), kellele kuulub vähemalt neli viiendikku liik-mete kogu-hääleõigusest, on nõustunud muudatusettepanekute-ga, kinnitab Pank seda asjaolu kõikidele liikmetele adresseeritudametliku teatega.11/17. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 193
2. Hoolimata käesoleva artikli lõikest 1:
i) kõikideliikmetenõusolekonvajalikmistahesmuudatusekor-
ral, millega muudetakse:a) õigust Pangast vahendeid välja võtta;b) õigusi,mispuudutavadkäesolevalepinguartikli5lõikes3
sätestatud aktsiate ostmist;
c) käesoleva lepingu artikli 5 lõikes 7 sätestatud piiranguid
vastutusele
ja
d) käesoleva lepingu artiklites 1 ja 2 määratletud Panga ees-
märki ja ülesandeid;
ii) nõusolekvähemaltkolmeltneljandikultliikmetelt,kellelekuu-
lub vähemalt kaheksakümmend viis (85) protsenti liikmete
kogu-hääleõigusest, on vajalik mis tahes muudatuse puhul,millega muudetakse käesoleva lepingu artikli 8 lõiget 4.
Kuinõudedsellisemuudatusettepanekuvastuvõtmiseksontäide-tud, kinnitab Pank seda asjaolu kõikidele liikmetele adresseeritudametliku teatega.
3. Muudatused jõustuvad kõikide liikmete jaoks kolm (3) kuud
pärast käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud ametliku teatekuupäeva,väljaarvatudsiis,kuiPanganõukogueinäeettemuudtähtaega.
Artikkel 57
Tõlgendamine ja kohaldamine
1. Käesoleva lepingu sätete tõlgendamise või kohaldamise mistahesküsimus,mistekibmistahesliikmejaPangavahelvõiPangamistahesliikmetevahel,esitatakseotsustamiseksdirektoritenõu-kogule. Kui nõukogus ei ole ühtegi direktorit, kes oleks käsitleta-vastküsimusesteritimõjutatudliikmerahvusest,onsellelliikmelõigus otsesele esindatusele direktorite nõukogu koosolekul. Sel-lise liikme esindajal puudub siiski hääleõigus. Kõnealust esindu-sõigust reguleerib Panga nõukogu.
2. Kui direktorite nõukogu on teinud otsuse käesoleva artikli
lõike1alusel,võibigaliigenõudaküsimuseesitamistPanganõu-kogule, kelle otsus on lõplik. Kuni Panga nõukogu moodustami-seni võib Pank enda poolt vajalikuks peetavas ulatuses tegutsedadirektorite nõukogu otsuse alusel.
Artikkel 58
Vahekohtumenetlus
Kui esineb lahkarvamusi Panga ja liikmelisuse kaotanud liikmevahel või Panga ja mis tahes liikme vahel pärast otsusevastuvõtmist Panga operatsioonide lõpetamise kohta, esitataksesellised lahkarvamused lahendamiseks vahekohtule, mis koosnebkolmest (3) vahekohtunikust, kellest ühe nimetab Pank, teiseasjaomaneliigevõiendineliigejakolmanda,kuiosapooledeioleteisiti kokku leppinud, Rahvusvaheline Kohus või muu organvastavalt Panga nõukogu poolt vastuvõetud määrustele.Vahekohtunike häälteenamus on piisav lõpliku ja poolte suhteskohustusliku otsuse tegemiseks. Kolmandal vahekohtunikul ontäielik õigus lahendada kõik menetlusküsimused pooltelahkarvamuste korral.
Artikkel 59
Heakskiidu andmise kinnitus
Kuiliikmepoolneheakskiitvõinõusolekonnõutavennemistahestoimingu tegemist Panga poolt, välja arvatud käesoleva lepinguartiklis56käsitletudjuhtudel,siisloetakseheakskiitvõinõusolekantuks,kuiliigeeiesitavastuväidetmõistlikuajaperioodijooksul,mille Pank määras liikmele kavatsetavast teost teatamisel.
X PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 60
Allkiri ja hoiule andmine
1. Käesolev leping, mis on antud hoiule Prantsuse Vabariigile(edaspidi:Hoiulevõtja),onkuni31.detsembrini1990avatudallakirjutamiseks tulevaste liikmete poolt, kelle nimed on esitatudkäesoleva lepingu A lisas.
2. Hoiulevõtjaedastabkäesolevalepingukinnitatudkoopiadkõi-
kidele allakirjutajatele.
Artikkel 61
Ratifitseerimine, heakskiitmine või kinnitamine
1. Käesolev leping kuulub ratifitseerimisele, heakskiitmisele võikinnitamiseleallakirjutanutepoolt.Ratifitseerimise,heakskiitmis e
või kinnitamise aktid kuuluvad käesoleva artikli lõike 2 aluselhoiule andmisele hoiulevõtja juures mitte hiljem kui 31. märt-sil 1991. Hoiulevõtja peab teisi allakirjutanuid teavitama igasthoiuleandmisest ja selle kuupäevast.
2. Igastallakirjutanustvõibsaadakäesolevalepinguosapool,kui
ta esitab ratifitseerimise, heakskiitmise või kinnitamise akti üheaasta jooksul arvates lepingu jõustumisest või muu tähtaja jook-sul, mille määrab Panga nõukogu liikmete häälteenamus, misesindab liikmete kogu-hääleõiguse enamust.194
ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
3. Allakirjutanu, kelle käesoleva artikli lõikes 1 viidatud doku-
ment antakse hoiule enne käesoleva lepingu jõustumise kuupäe-va,saabPangaliikmekssellelkuupäeval.Kestahesmuuallakirju-tanu, kes vastab eelneva lõike sätetele, saab Panga liikmeksratifitseerimise,heakskiitmisevõikinnitamiseaktihoiuleandmisekuupäeval.
Artikkel 62
Jõustumine
1. Käesolev leping on jõustunud, kui ratifitseerimise, heakskiit-mise või kinnitamise aktid on esitanud need allakirjutajad, kellepooltesialgumärgitudaktsiadesindavadvähemaltkahtekolman-dikku A lisas esitatud kõikidest märgitavatest aktsiatest, ja nendehulgas on vähemalt kaks Kesk- ja Ida-Euroopa riiki, mis on loet-letud A lisas.
2. Kui käesolev leping ei ole jõustunud 31. märtsiks 1991, võib
hoiulevõtja kutsuda kokku huvitatud tulevaste liikmete konve-rentsi, et otsustada tegevuse edaspidine käik ja määrata uus kuu-päev ratifitseerimise, heakskiitmise ja kinnitamise aktide hoiu-leandmiseks.
Artikkel 63
Avanõupidamine ja operatsioonide alustamine
1. Kohe pärast käesoleva lepingu jõustumist käesoleva lepinguartikli62aluselmääratakseigaliikmepooltPanganõukoguliige.hoiulevõtja kutsub kokku Panga nõukogu esimese nõupidamisekuuekümne (60) päeva jooksul arvates käesoleva lepingu jõustu-misest vastavalt artiklile 62 või niipea kui võimalik pärast seda.
2. Esimesel nõupidamisel Panga nõukogu:
i) valib presidendi;
ii) valibPangadirektoridvastavaltkäesolevalepinguartiklile26;iii) teeb korraldused Panga operatsioonide alustamise kuupäeva
määramiseksja
iv) teeb muud korraldused, mida ta peab vajalikuks oma operat-
sioonide alustamiseks.
3. Pankteavitabomaliikmeidoperatsioonidealustamisekuupäe-
vast.
Koostatud Pariisis, 29. mail 1990 ühes originaaleksemplaris, mille teks tid inglise, prantsuse, saksa ja vene keeles
on võrdselt autentsed ja mis on antud hoiule Hoiulevõtja arhiividesse. Ho iulevõtja edastab nõuetekohaselt
kinnitatud koopia kõikidele teistele tulevastele liikmetele, kelle nim ed on esitatud A lisas.11/17. kd ET Euroopa Liidu Teataja 195
A LISA
LUBATUD AKTSIAKAPITALI ESIALGU MÄRGITUD AKTSIAD TULEVASTE LIIKMETE
(1)JAOKS, KES
VÕIVAD SAADA LIIKMETEKS VASTAVALT ARTIKLILE 61
(miljonites eküüdes)
Aktsiate arv Märgitud aktsiakapital
A. EUROOPA ÜHENDUSED
a) Belgia 22 800 228,00
Hispaania 34 000 340,00
Holland 24 800 248,00Iirimaa 3 000 30,00Itaalia 85 175 851,75Kreeka 6 500 65,00Luksemburg 2 000 20,00Portugal 4 200 42,00Prantsusmaa 85 175 851,75Saksamaa Liitvabariik 85 175 851,75Taani 12 000 120,00Ühendkuningriik 85 175 851,75
b) Euroopa Majandusühendus 30 000 300,00
Euroopa Investeerimispank 30 000 300,00
B. MUUD EUROOPA RIIGID
Austria 22 800 228,00Iisrael 6 500 65,00Island 1 000 10,00Küpros 1 000 10,00Liechtenstein 200 2,00Malta 100 1,00Norra 12 500 125,00Rootsi 22 800 228,00Soome 12 500 125,00Šveits 22 800 228,00Türgi 11 500 115,00
C. ABISAAJAD RIIGID
Bulgaaria 7 900 79,00Jugoslaavia 12 800 128,00Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit 60 000 600,00Poola 12 800 128,00Rumeenia 4 800 48,00Saksa Demokraatlik Vabariik 15 500 155,00Tšehhoslovakkia 12 800 128,00Ungari 7 900 79,00
D. MITTE-EUROOPA RIIGID
Ameerika Ühendriigid 100 000 1 000,00Austraalia 10 000 100,00Egiptus 1 000 10,00Jaapan 85 175 851,75Kanada 34 000 340,00Korea Vabariik 6 500 65,00Maroko 1 000 10,00Mehhiko 3 000 30,00Uus-Meremaa 1 000 10,00
E. MITTE-ERALDATUD AKTSIAD 125 1,25
Kokku 1 000 000 10 000,00
(1) Tulevased liikmed on loetletud allpool esitatud kategooriate all ainul t käesoleva lepingu jaoks. Abisaajatele riikidele on käesoleva
lepingu muudes sätetes viidatud kui Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele.196 ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
B LISA
A JAGU
DIREKTORITE VALIMINE PANGA NÕUKOGU NENDE LIIKMETE POOLT, KES ESINDAVAD B ELGIAT,
HISPAANIAT, HOLLANDIT, IIRIMAAD, ITAALIAT, KREEKAT, LUKSEMBURGI, PORT UGALI,
PRANTSUSMAAD, SAKSAMAA LIITVABARIIKI, TAANIT, ÜHENDKUNINGRIIKI, EURO OPA
MAJANDUSÜHENDUST JA EUROOPA INVESTEERIMISPANKA
(EDASPIDI: A-JAO NÕUKOGULIIKMED)
1. Käesolevas jaos allpool esitatud sätted kehtivad üksnes käesoleva jao suhtes.
2. Direktori ametikoha kandidaate nimetavad A-jao nõukoguliikmed, kusj uures iga nõukoguliige võib nimetada
ainult ühe isiku. Direktorid valitakse A-jao nõukoguliikmete poolt sala jasel hääletusel.
3. Iga hääleõiguslik nõukoguliige saab need hääled, mis kuuluvad teda mää ranud liikmele käesoleva lepingu
artikli 29 lõigete 1 ja 2 alusel, anda ühele isikule.
4. Käesoleva jao lõike 10 alusel saavad direktoriteks need 11 isikut, kes s aavad kõrgeima arvu hääli, kuid valituks
eiloetaühtegiisikut,kessaabvähemkui4,5%kõikidesthäältest(nõuete kohastesthäältest),midavõibandaA-jao
alusel.
5. Vastavalt käesoleva jao lõikele 10, kui esimese salajase hääletuse tul emusena ei osutu valituks 11 isikut, siis
peetakseteinehääletus,milles,väljaarvatudkuieiolnudenamkui11kan didaati,eilubatakandideeridaesimesel
hääletusel väikseima arvu hääli saanud isikul ja milles saavad hääletada ainult:
a) need nõukoguliikmed, kes hääletasid esimesel valimisel mittevalituk s osutunud isiku poolt
ja
b) need nõukoguliikmed, kelle poolt valituks osutunud isikule antud hääl te arvu loetakse lõigete 6 ja 7 alusel
väiksemakskäesolevasjaossätestatust,ettõstaselleleisikuleantudh äältearvukõrgemaletasemelekui5,5%
nõuetekohastest häältest.
6. Et otsustada, kas nõukoguliikme poolt antud hääled on tõstnud mingile i sikule antud hääli kõrgemale tasemele
kui5,5%nõuetekohastesthäältest,loetakse,et5,5%sisaldabesiteksse llenõukoguliikmehääli,kesandissellele
isikulesuurimaarvuhääli,seejärelteisenasuurimaarvuhääliandnudnõ ukoguliikmehäälijaniiedasi,kuni5,5%
taseme saavutamiseni.
7. Iganõukoguliige,kellehäälteosatulebarvutada,ettõstamingiisiku pooltantudhäältekoguarvukõrgemale4,5%
tasemest, loetakse andnud kõik oma hääled sellise isiku poolt isegi siis, kui sellisele isikule seeläbi antud kogu
häältearv ületab 5,5 % taset, ja tal ei ole õigust enam hääletada järgmiste l valimistel.
8. Vastavaltkäesolevajaolõikele10,kuipärastteisthääletusteioleos utuvalituks11isikut,siisjärgmisedhääletused
toimuvadkooskõlaskäesolevasjaossätestatudpõhimõtetejakorragasen i,kuni11isikutosutuvadvalituks;kui
mingisetapisosutubvalituks10isikut,siishoolimatakäesolevajaolõi ke4sätetestvõib11.isikuvalidaülejäänud
häälte lihtenamusega.
9. A-jao nõukoguliikmete poolt valitavate direktorite arvu suurenemise või vähenemise korral korrigeerib Panga
nõukogu käesoleva jao lõigetes 4, 5, 6 ja 7 määratletud miinimum- ja maksim umprotsendimäärasid sellele
vastavalt.
10. Seni, kuni keegi allakirjutanu või allakirjutanuterühm, kellele kuu lub A lisas sätestatud kogu märgitud
aktsiakapitalist rohkem kui 2,4 %, ei ole andnud hoiule oma akti või akte ra tifitseerimise, heakskiitmise või
kinnitamise kohta, ei toimu ühe direktori valimisi iga sellise allakirju tanu või allakirjutanute rühma kohta.
Allakirjutanut või allakirjutanute rühma esindav Panga nõukogu liige/l iikmed valivad direktori iga allakirjutanu
või allakirjutanute rühma suhtes kohe pärast seda, kui allakirjutanu saa b liikmeks või rühm allakirjutanuid saab
liikmeteks. Selline direktor valitakse Panga nõukogu poolt selle avanõu pidamisel vastavalt käesoleva lepingu
artikli 26 lõikele 3, kui ta osutub valituks esimese direktorite-nõukogu ametiaja jooksul.11/17. kd ET Euroopa Liidu Teataja 197
B JAGU
DIREKTORITEVALIMINEPANGANÕUKOGUNENDELIIKMETEPOOLT,KESESINDAVADT EISIRIIKE
B jagu i) –
direktorite valimine Panga nõukogu nende liikmete poolt, kes esindavad r iike, mis on A lisas
loetletud kui Kesk- ja Ida-Euroopa riigid (abisaajad riigid) (edaspidi: B i-jao) nõukoguliikmed)
1. Käesolevas jaos allpool esitatud sätted kehtivad üksnes käesoleva jao suhtes.
2. Direktori ametikoha kandidaate nimetavad B i)-jao nõukoguliikmed, ku sjuures iga nõukoguliige võib nimetada
ainult ühe isiku. Direktorid valitakse B i)-jao nõukoguliikmete poolt sa lajasel hääletusel.
3. Iga hääleõiguslik nõukoguliige saab need hääled, mis kuuluvad teda mää ranud liikmele käesoleva lepingu
artikli 29 lõigete 1 ja 2 alusel, anda ühele isikule.
4. Käesoleva jao lõike 10 alusel saavad direktoriteks need neli isikut, ke s saavad kõrgeima arvu hääli, kuid valituks
eiloetaühtegiisikut,kessaabvähemkui12%kõikidesthäältestnõueteko hastesthäältest),midavõibandaBi)-jao
alusel.
5. Vastavalt käesoleva jao lõikele 10, kui esimese salajase hääletuse tul emusena ei osutu valituks neli isikut, siis
peetakseteinehääletus,milles,väljaarvatudkuieiolnudenamkuinelik andidaati,eilubatakandideeridaesimesel
hääletusel väikseima arvu hääli saanud isikul ja milles saavad hääletada ainult:
a) need nõukoguliikmed, kes hääletasid esimesel valimisel mittevalituk s osutunud isiku poolt
ja
b) need nõukoguliikmed, kelle poolt valituks osutunud isikule antud hääl te arvu loetakse lõigete 6 ja 7 alusel
väiksemakskäesolevasjaossätestatust,ettõstaselleleisikuleantudh äältearvukõrgemaletasemelekui13%
nõuetekohastest häältest.
6. Et otsustada, kas nõukoguliikme poolt antud hääled on tõstnud mingile i sikule antud hääli kõrgemale tasemele
kui 13 % nõuetekohastest häältest, loetakse, et 13 % sisaldab esiteks sell e nõukoguliikme hääli, kes andis sellele
isikulesuurimaarvuhääli,seejärelteisenasuurimaarvuhääliandnudnõ ukoguliikmehäälijaniiedasi,kuni13%
taseme saavutamiseni.
7. Iganõukoguliige,kellehäälteosatulebarvutada,ettõstamingiisiku pooltantudhäältekoguarvukõrgemale12%
tasemest, loetakse andnud kõik oma hääled sellise isiku poolt isegi siis, kui sellisele isikule seeläbi antud kogu
häältearv ületab 13 % taset, ja tal ei ole õigust enam hääletada järgmistel valimistel.
8. Vastavaltkäesolevajaolõikele10,kuipärastteisthääletusteiosutu valituksneliisikut,siisjärgmisedhääletamised
toimuvadkooskõlaskäesolevasjaossätestatudpõhimõtetejakorragasen i,kunineliisikutosutuvadvalituks;kui
mingisetapisosutubvalitukskolmisikut,siishoolimatakäesolevajaol õike4sätetestvõibneljandaisikuvalida
ülejäänud häälte lihtenamusega.
9. B i)-jao nõukoguliikmete poolt valitavate direktorite arvu suurenemi se või vähenemise korral korrigeerib Panga
nõukogu käesoleva jao lõigetes 4, 5, 6 ja 7 määratletud miinimum- ja maksim umprotsendimäärasid vastavalt
sellele.
10. Seni, kuni keegi allakirjutanutest või allakirjutanute rühm, kellel e kuulub A lisas sätestatud kogu märgitud
aktsiakapitalist rohkem kui 2,8 %, ei ole andnud hoiule oma akti või akte ra tifitseerimise, heakskiitmise või
kinnitamise kohta, ei toimu ühe direktori valimisi iga sellise allakirju tanu või allakirjutanute rühma suhtes.
Allakirjutanut või allakirjutanute rühma esindav Panga nõukogu liige/l iikmed valivad direktori iga allakirjutanu
või allakirjutanute rühma suhtes kohe pärast seda, kui allakirjutanu saa b liikmeks või rühm allakirjutanuid saab
liikmeteks. Selline direktor valitakse Panga nõukogu poolt selle avanõu pidamisel vastavalt käesoleva lepingu
artikli 26 lõikele 3, kui ta osutub valituks esimese direktorite nõukogu a metiaja jooksul.198 ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
B ii)-jagu – direktorite valimine Panga nõukogu nende liikmete poolt, kes esindavad r iike, mis on A lisas
loetletud kui muud Euroopa riigid (edaspidi: B-jao ii) nõukoguliikmed)
1. Käesolevas jaos allpool esitatud sätted kehtivad üksnes käesoleva jao suhtes.
2. Direktori ametikoha kandidaate nimetavad B ii)-jao nõukoguliikmed, k usjuures iga nõukoguliige võib nimetada
ainult ühe isiku. Direktorid valitakse B ii)-jao nõukoguliikmete poolt s alajasel hääletusel.
3. Iga hääleõiguslik nõukoguliige saab need hääled, mis kuuluvad teda mää ranud liikmele käesoleva lepingu
artikli 29 lõigete 1 ja 2 alusel, anda ühele isikule.
4. Käesoleva jao lõike 10 alusel saavad direktoriteks need neli isikut, ke s saavad kõrgeima arvu hääli, kuid valituks
ei loeta ühtegi isikut, kes saab vähem kui 20,5 % kõikidest häältest (nõuet ekohastest häältest), mida võib anda
B ii)-jao alusel.
5. Vastavalt käesoleva jao lõikele 10, kui esimese salajase hääletuse tul emusena ei osutu valituks neli isikut, siis
peetakseteinehääletus,milles,väljaarvatudkuieiolnudenamkuinelik andidaati,eilubatakandideeridaesimesel
hääletusel väikseima arvu hääli saanud isikul ja milles saavad hääletada ainult:
a) need nõukoguliikmed, kes hääletasid esimesel valimisel mittevalituk s osutunud isiku poolt
ja
b) need nõukoguliikmed kelle poolt valituks osutunud isikule antud häält e arvu loetakse lõigete 6 ja 7 alusel
väiksemakskäesolevasjaossätestatust,ettõstaselleleisikuleantudh äältearvukõrgemaletasemelekui21,5%
nõuetekohastest häältest.
6. Et otsustada, kas nõukoguliikme poolt antud hääled on tõstnud mingile i sikule antud hääli kõrgemale tasemele
kui21,5%nõuetekohastesthäältest,loetakse,et21,5%sisaldabesiteks sellenõukoguliikmehääli,kesandissellele
isikule suurima arvu hääli, seejärel teisena suurima arvu hääli andnud nõ ukoguliikme hääli ja nii edasi, kuni
21,5 % taseme saavutamiseni.
7. Iga nõukoguliige, kelle häälte osa tuleb arvutada, et tõsta mingi isiku poolt antud häälte koguarvu kõrgemale
20,5 % tasemest, loetakse andnud kõik oma hääled sellise isiku poolt isegi siis, kui sellisele isikule seeläbi antud
kogu häältearv ületab 21,5 % taset, ja tal ei ole õigust enam hääletada järg mistel valimistel.
8. Vastavaltkäesolevajaolõikele10,kuipärastteisthääletusteiosutu valituksneliisikut,siisjärgmisedhääletamised
toimuvad kooskõlas käesolevas jaos sätestatud põhimõtetele ja korrale s eni, kuni neli isikut osutuvad valituks;
kui mingis etapis osutub valituks kolm isikut, siis hoolimata käesoleva j ao lõike 4 sätetest võib neljanda isiku
valida ülejäänud häälte lihtenamusega.
9. Bii)-jaonõukoguliikmetepooltvalitavatedirektoritearvusuurenem isevõivähenemisekorralkorrigeeribPanga
nõukogu käesoleva jao lõigetes 4, 5, 6 ja 7 määratletud miinimum- ja maksim umprotsendimäärasid sellele
vastavalt.
10. Seni, kuni keegi allakirjutanutest või allakirjutanute rühm, kellel e kuulub A lisas sätestatud kogu märgitud
aktsiakapitalist rohkem kui 2,8 %, ei ole andnud hoiule oma akti või akte ra tifitseerimise, heakskiitmise või
kinnitamise kohta, ei toimu ühe direktori valimisi iga sellise allakirju tanu või allakirjutanute rühma suhtes.
Allakirjutanut või allakirjutanute rühma esindav Panga nõukogu liige/l iikmed valivad direktori iga allakirjutanu
või allakirjutanute rühma suhtes kohe pärast seda, kui allakirjutanu saa b liikmeks või allakirjutanute rühm saab
liikmeteks. Selline direktor valitakse Panga nõukogu poolt selle avanõu pidamisel vastavalt käesoleva lepingu
artikli 26 lõikele 3, kui ta osutub valituks esimese direktorite nõukogu a metiaja jooksul.11/17. kd ET Euroopa Liidu Teataja 199
B iii)-jagu – direktorite valimine Panga nõukogu nende liikmete poolt, kes esindavad r iike, mis on A lisas
loetletud kui mitte-Euroopa riigid (edaspidi: B iii)-jao nõukoguliikme d)
1. Käesolevas jaos allpool esitatud sätted kehtivad üksnes käesoleva jao suhtes.
2. DirektoriametikohakandidaatenimetavadBiii)-jaonõukoguliikmed, kusjuuresiganõukoguliigevõibnimetada
ainult ühe isiku. Direktorid valitakse B iii)-jao nõukoguliikmete poolt salajasel hääletusel.
3. Iga hääleõiguslik nõukoguliige saab need hääled, mis kuuluvad teda mää ranud liikmele käesoleva lepingu
artikli 29 lõigete 1 ja 2 alusel, anda ühele isikule.
4. Käesoleva jao lõike 10 alusel saavad direktoriteks need neli isikut, ke s saavad kõrgeima arvu hääli, kuid valituks
ei loeta ühtegi isikut, kes saab vähem ku i 8 % kõikidest häältest (nõuetekohastest häältest), mida võib anda B
iii)-jao alusel.
5. Vastavalt käesoleva jao lõikele 10, kui esimese salajase hääletuse tul emusena ei osutu valituks neli isikut, siis
peetakseteinehääletus,milles,väljaarvatudkuieiolnudenamkuinelik andidaati,eilubatakandideeridaesimesel
hääletusel väikseima arvu hääli saanud isikul ja milles saavad hääletada ainult:
a) need nõukoguliikmed, kes hääletasid esimesel valimisel mittevalituk s osutunud isiku poolt
ja
b) need nõukoguliikmed, kelle poolt valituks osutunud isikule antud hääl te arvu loetakse lõigete 6 ja 7 alusel
väiksemaks käesolevas jaos sätestatust, et tõsta sellele isikule antud h äälte arvu kõrgemale tasemele kui 9 %
nõuetekohastest häältest.
6. Et otsustada, kas nõukoguliikme poolt antud hääled on tõstnud mingile i sikule antud hääli kõrgemale tasemele
kui 9 % nõuetekohastest häältest, loetakse, et 9 % sisaldab esiteks selle n õukoguliikme hääli, kes andis suurima
arvu hääli sellele isikule, seejärel teisena suurima arvu hääli andnud nõ ukoguliikme hääli ja nii edasi, kuni 9 %
taseme saavutamiseni.
7. Iganõukoguliige,kellehäälteosatulebarvutada,ettõstamingiisiku pooltantudhäältekoguarvukõrgemale8%
tasemest, loetakse andnud kõik oma hääled sellise isiku poolt isegi siis, kui sellisele isikule seeläbi antud kogu
häältearv ületa b 9 % taset ja tal ei ole õigust enam hääletada järgmistel valimistel.
8. Vastavalt käesoleva jao lõikele 10, kui pärast teist hääletust ei ole os utu valituks neli isikut, siis järgmised
hääletamisedtoimuvadkooskõlaskäesolevasjaossätestatudpõhimõtete jakorragaseni,kunineliisikutosutuvad
valituks;kuimingisetapisosutubvalitukskolmisikut,siishoolimatak äesolevajaolõike4sätetestvõibneljanda
isiku valida ülejäänud häälte lihtenamusega.
9. Biii)-jaonõukoguliikmetepooltvalitavatedirektoritearvusuurene misevõivähenemisekorralkorrigeeribPanga
nõukogu käesoleva jao lõigetes 4, 5, 6 ja 7 määratletud miinimum- ja maksim umprotsendimäärasid sellele
vastavalt
10. Seni, kuni keegi allakirjutanutest või allakirjutanute rühm, kellel e kuulub A lisas sätestatud kogu märgitud
aktsiakapitalist rohkem kui 5 %, ei ole andnud hoiule oma akti või akte rati fitseerimise, heakskiitmise või
kinnitamise kohta, ei toimu ühe direktori valimisi iga sellise allakirju tanu või allakirjutanute rühma suhtes.
Allakirjutanut või allakirjutanute rühma esindav Panga nõukogu liige/l iikmed valivad direktori iga allakirjutanu
või allakirjutanute rühma suhtes kohe pärast seda, kui allakirjutanu saa b liikmeks või allakirjutanute rühm saab
liikmeteks. Selline direktor valitakse Panga nõukogu poolt selle avanõu pidamisel vastavalt käesoleva lepingu
artikli 26 lõikele 3, kui ta osutub valituks esimese direktorite nõukogu a metiaja jooksul.200 ET Euroopa Liidu Teataja 11/17. kd
C JAGU
KORRALDUSED A LISAS LOETLEMATA RIIKE ESINDAVATE DIREKTORITE VALIMISEKS
Kui Panga nõukogu otsustab käesoleva lepingu lõikele 3 vastavalt suurend ada või vähendada direktorite nõukogu
suurust või üle vaadata selle koosseisu, et võtta arvesse Panga liikmete a rvus toimunud muutusi, siis Panga nõukogu
esmalt kaalub, kas käesolevasse lisasse on vaja teha mingeid muudatusi. T a võib teha mis tahes muudatusi, mida ta
peab vajalikuks.
D JAGU
HÄÄLTE LOOVUTAMINE
Panga nõukogu iga liige, kes ei osale hääletamisel direktori valimiseks v õi kelle hääl ei lähe direktori valimiseks
vastavaltkäesolevalisaAjaolevõiBi)-jaolevõiBii)-jaolevõiBiii)-j aole,võibloovutadatallekuuluvadhääledvalitud
direktoriletingimusel,etsellinenõukoguliigeonesmaltsaanudnõusol ekunimetatudloovutamisekskõikideltnendelt
nõukoguliikmetelt, kes on valinud sellise direktori.
Panga nõukogu ükskõik missuguse liikme otsus mitte osaleda hääletamisel direktori valimiseks ei mõjuta
nõuetekohaste häälte arvutamist vastavalt käesoleva lisa A jaole, B i)-j aole, B ii)-jaole või B iii)-jaole.11/17. kd ET Euroopa Liidu Teataja 201