Euroopa Liidu Teataja L 349 , 24/12/2002 Lk 0046 - 0065



Protokoll, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Senegali Vabariigi valitsuse vahelises Senegali rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis ajavahemikuks 1. juulist 2002 kuni 30. juunini 2006 Artikkel 1 Kokkuleppe artikli 4 lõikes 2 nimetatud aastapiirangud on nelja aasta jooksul 1. juulist 2002 arvates järgmised: 1. traalerid (kala ja peajalgsete põhjalähedane püük ranniku lähedal), mis lossivad ja müüvad osa oma saagist Senegalis: 1500 brutoregistertonni kvartalis; 2. ookeani kalatraalerid (põhjalähedased süvamereliigid) ja põhjaõngejada kasutavad laevad, mis ei lossi oma saaki Senegalis: aasta keskmine: 3000 brutoregistertonni kuus; 3. ookeani külmutustraalerid (süvamere põhjalähedaste vähilaadsete püük, v.a homaar), mis ei lossi oma saaki Senegalis: aasta keskmine: 3500 brutoregistertonni kuus; 4. ritvõngedega tuunipüügilaevad: 16 laeva; 5. tuunikülmutusseinerid: 39 laeva; 6. triivõngejadaga kalapüügilaevad: 23 laeva. Artikkel 2 1. Rahaliseks toetuseks artiklis 1 ettenähtud kalapüügivõimaluste eest kinnitatakse käesolevaga 16000000 eurot aastas (millest 13000000 eurot on rahaline toetus ja 3000000 eurot artiklis 4 nimetatud meetmeteks). 2. Rahalise toetuse esimene osamakse tasutakse hiljemalt 31. detsembril 2002 ja ülejäänud kolm osamakset protokolli aastapäeval. 3. Rahalise toetuse kasutamine on Senegali vastutusel. See makstakse riigikassasse. Artikkel 3 Kogu käesoleva protokolli kehtivusajal teevad Euroopa Ühendus (edaspidi "ühendus") ja Senegali asutused kõik jõupingutused varude olukorra jälgimiseks Senegali kalastusvööndis; sel eesmärgil kehtestatakse käesolevaga iga-aastane ühine teaduskohtumine. Kokkuleppeosalised peavad iga-aastase teaduskohtumise otsuste ja parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel üksteisega kokkuleppe artikliga 11 ettenähtud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid, mida peetakse vajalikuks, et tagada kalavarude säästev majandamine. Kui teises lõigus nimetatud meetmete hulka kuulub käesoleva protokolli alusel antud kalapüügivõimaluste vähendamine, siis hüvitist kohandatakse. Artikkel 4 Soovides tagada säästliku ja vastutustundliku kalapüügi arendamist vastastikustes huvides, loovad kaks kokkuleppeosalist partnerluse, et toetada varude olukorra hindamist, kalanduse inspekteerimist ja seiret, väikesemahuliste kalapüügilaevade ohutuse parandamist, vastutustundliku kalapüügi kehtestamist ning koolitust. Artikli 2 lõikes 1 sätestatud rahalisest toetusest annab ühendus 3000000 eurot aastas järgmistele meetmetele, mis jagunevad järgmiselt: - varude seire/varude hindamine (uuringud, osalemine teabevahetuses ja piirkondlikes koordineerimisvõrkudes jne): 500000 eurot, - kalanduse inspekteerimine ja seire (sealhulgas laevaseiresüsteem jne): 700000 eurot, - väikesemahulise kalapüügi ohutuse parandamine: 500000 eurot, - abi asutustele säästliku kalapüügi kehtestamiseks: 500000 eurot, - oskuste parandamine: 700000 eurot, - partnerluskavade hindamine ja audit: 100000 eurot. Partnerluse alusel võetavad meetmed ja neile määratavad iga-aastased summad otsustab Senegali merekalanduse eest vastutav minister hiljemalt 31. detsembril 2002 tegevuskava alusel ja neist teatatakse nõuetekohaselt Euroopa Ühenduste Komisjonile. Iga-aastased summad tehakse pädevatele Senegali asutustele kättesaadavaks hiljemalt 31. detsembril 2002 esimese osamakse puhul ja hiljemalt käesoleva protokolli aastapäeval kolme ülejäänud osamakse puhul ning kantakse neid kasutava programmi põhjal kalanduse eest vastutava ministeeriumi teatatud pädevate Senegali asutuste pangakontodele. Kalanduse eest vastutav ministeerium esitab Euroopa Komisjoni delegatsioonile hiljemalt neli kuud pärast aasta möödumist käesolevale protokollile allakirjutamise kuupäevast üksikasjaliku aruande nimetatud meetmete rakendamise ja selle tulemuste kohta. Nimetatud aruande vaatab läbi kokkuleppe artiklis 11 nimetatud ühiskomitee. Euroopa Ühenduste Komisjon võib taotleda kalanduse eest vastutavalt ministeeriumilt nimetatud tulemustega seotud lisateavet ning üle vaadata asjaomased maksed pärast meetmete tegelikku rakendamist, olles enne nõu pidanud Senegali asutustega kokkuleppe artiklis 11 sätestatud ühiskomitee raames. Artikkel 5 Kui ühendus käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud makseid ei tasu, võib kalanduskokkuleppe peatada. Artikkel 6 Euroopa Majandusühenduse ja Senegali Vabariigi valitsuse vahelise Senegali rannikuvetes kalastamise kokkuleppe I lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga. Artikkel 7 Käesolev protokoll jõustub selle allakirjutamise päeval. Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2002. -------------------------------------------------- LISA EUROOPA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE LIPPUDE ALL SÕITVATE LAEVADE KALAPÜÜKI REGULEERIVAD TINGIMUSED SENEGALI KALASTUSVÖÖNDIS Kõiki Senegalis kehtiva kalanduskoodeksi sätestava seaduse ja koodeksi rakendusseaduse üldsätteid kohaldatakse samuti Euroopa Ühenduse laevade suhtes. A. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded 1.1. Vastavad ühenduse asutused esitavad Senegali merekalanduse eest vastutavale ministeeriumile taotluse iga kokkuleppe alusel kalastada sooviva laeva kohta. Taotlus esitatakse vormil, mille sätestab selleks Senegali valitsus ja mille näidis on esitatud liites 1. Sellele lisatakse mõõtekiri ja tasu maksetõend. Taotlus esitatakse Senegali merekalanduse eest vastutava ministeeriumi asjakohastele osakondadele vähemalt 20 päeva enne taotletavat alguskuupäeva. Igal püügilitsentsi taotleval ühenduse laeval peab olema Senegalis asuv esindaja. Esindaja nimi ja aadress tuleb märkida litsentsitaotluses. 1.2. Tasud hõlmavad kõiki kohalikke ja riiklikke makse, v.a sadamalõivud ja teenustasud. Pärast tasu maksmist allkirjastatakse litsents ja edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Dakaris. 1.3. Litsentside kehtivusaeg: - põhjalähedaste kalaliikide rannalähedase püügiga tegelevate kalatraalerite, süvamere põhjalähedasi kalaliike püüdvate ookeanitraalerite ja vähilaadsete, välja arvatud homaaride, põhjalähedase süvamerepüügiga tegelevate ookeani külmutustraalerite litsentsid antakse kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks. Kvartalilitsentsid algavad iga aasta 1. juulist, 1. oktoobrist, 1. jaanuarist ja 1. aprillist. Poolaastalitsentsid algavad iga aasta 1. juulist ja 1. jaanuarist. Aastalitsentsid algavad iga aasta 1. juulist. Igakuiste andmete keskmine aasta lõikes tähendab, et keskmine kasutus kuu kohta protokolli aasta lõpul vastab kõnealuse kategooria andmetele võimalusega kanda kasutamata kogused üle järgmisse ajavahemikku. Tuunipüügi ja triivõngejadaga kalapüügilaevade kalapüügi litsentsid on aastased ja algavad iga aasta 1. juulist. 1.4. Tasud ja ettemaksed kinnitatakse vastavalt järgmistele määradele. a) Traalerite tasud 1. Traalerid (põhjalähedaste kalaliikide ja peajalgsete püük ranna lähedal): eurodes brt kohta aastas. 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta | 246 | 258 | 271 | 285 | 2. Ookeani kalatraalerid (põhjalähedased süvamereliigid) ja põhjaõngejada kasutavad laevad, mis ei lossi oma saaki Senegalis: eurodes brt kohta aastas. 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta | 157 | 161 | 165 | 169 | 3. Ookeani külmutustraalerid, mis püüavad vähilaadseid, v.a homaari, ega lossi oma saaki Senegalis: eurodes brt kohta aastas. 1. aasta | 2. aasta | 3. aasta | 4. aasta | 210 | 215 | 220 | 226 | Poolaastalitsentside tasud on 3 % võrra kõrgemad ja kvartalilitsentside tasud 5 % kõrgemad. b) Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade tasud 1. Ritvõngedega tuunipüügilaevad: 15 eurot Senegali kalastusvööndis püütud tonni kala kohta. 2. Tuunikülmutusseinerid: 25 eurot Senegali kalastusvööndis püütud tonni kala kohta. 3. Triivõngejadaga kalapüügilaevad: 48 eurot Senegali kalastusvööndis püütud tonni kala kohta. Punktides 2 ja 3 nimetatud litsentsid antakse pärast Receveur des domaines'ile kindla summa maksmist 3000 eurot iga tuunipüügiseineri ja 2000 eurot iga triivõngejadaga kalapüügilaeva eest, mis võrdub tasudega vastavalt 120 ja 42 tonni kala eest laeva kohta aastas. Kui Senegali asutused on Euroopa Ühenduste Komisjoni saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, kannavad nad laeva püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse Senegali kontrolliasutustele. Samuti võib ajutiselt pardal hoida litsentsi koopiat. Kalandusaasta eest makstavate tasude lõpparuande koostab iga kalendriaasta lõpul Euroopa Ühenduste Komisjon püügiaruannete põhjal, mille esitab iga laeva omanik ja kinnitab Centre de Recherches Océanographiques de Dakar-Thiaroye (CRODT). Aruanne edastatakse üheaegselt Senegali asutustele ja laevaomanikele. Laevaomanikud peavad kõik täiendavad maksed Receveur des domaines'ile tegema 30 päeva jooksul pärast lõpparuandest teatamist. Kui lõpparuandes nõutav summa on ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule. Senegali asutused esitavad enne kokkuleppe jõustumist tasude maksmiseks või ülekandmiseks kasutatava pangakonto üksikasjad. Makseid võib teha ka otse Receveur des domaines'ile Dakaris. B. Püügiaruanded Kõik laevad, millel on kokkuleppe alusel lubatud kalastada Senegali vetes, peavad vastavalt liidetele 2, 3, 4 ja 5 koostatud püügiaruanded edastama Direction de l'Océanographie et des Pêches Maritimes'ile ja koopia Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Dakaris. Need aruanded tuleb esitada hiljemalt reisile järgneva kuu lõpuks ja selle koopia tuleb pardale jätta. Kui neid sätteid ei järgita, jätab Senegali valitsus endale õiguse peatada sätteid rikkunud laeva litsents kuni formaalsuste lõpetamiseni ja kohaldada kehtivas Senegali seadusandluses ettenähtud karistust. Sellest teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Dakaris. C. Saagi lossimine a) 1. kategooria külmutustraalerid (põhjalähedaste kalaliikide püük ranniku lähedal) lossivad (kohalike turuhindadega) 250 kilogrammi kala ja krevette brutoregistertonni kohta poolaastas. 1. kategooria jahutustraalerid (põhjalähedaste kalaliikide püük ranniku lähedal) lossivad (kohalike turuhindadega) 150 kilogrammi kala ja krevette brutoregistertonni kohta poolaastas. Saagi võib lossida eraldi või koos. Saagi lossimise nõuete rikkumine võib kaasa tuua järgmisi Senegali asutuste sanktsioone: - trahv 900 eurot lossimata tonni kohta, - kõnealuse laeva või teise samale laevaomanikule kuuluva laeva litsentsi uuendamiseta tühistamine. Trahvi tasumise tagamiseks antakse litsents Senegalis asuvasse panka deponeeritava pangatagatise vastu, milleks on 200 eurot brutoregistertonni kohta poolaastas. Senegali asutused vabastavad selle tagatise kohe, kui laev on oma lossimisnõuded täielikult täitnud. b) Ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul seatakse eesmärgiks lossida vähemalt 5000 tonni tuuni aastas Senegali sadamates kehtiva rahvusvahelise hinnaga. Kui kalastusaasta jooksul jäävad kõnealuse laevastiku lossimised kokku sellest miinimumkogusest väiksemaks kalavarude olukorra ettenähtamatu muutuse või laevastiku struktuuri tõttu, asuvad kokkuleppeosalised viivitamatult konsulteerima, et leida ja esitada sobivad lahendused puudujäägi katmiseks. c) Tuunikülmutusseinerid lossivad 12500 tonni tuuni aastas kehtiva rahvusvahelise hinnaga ja vastavalt programmile, mis kehtestatakse ühenduse laevaomanike ja Senegali konservitootjate kokkuleppel. Kui lossimiste ajakava suhtes ei jõuta kokkuleppele, korraldab kokkuleppe artiklis 11 nimetatud ühiskomitee ühe kokkuleppeosalise taotluse põhjal erikohtumise. D. Meremeeste munsterrolli kandmine 1. Vastavalt kokkuleppele Senegali vetes püügiloa saanud traalerid, põhjaõngejada kasutavad laevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad peavad pardale võtma piisavalt Senegali meremehi, et need moodustaksid 50 % nende laevapere mitteohvitseridest. See protsent hõlmab punktis J nimetatud vaatlejat. Senegali meremeeste pardalevõtmist peab kinnitama kaubalaevastiku antav vastavussertifikaat. Kõik üksikud lepingud Senegali meremeeste töölevõtmiseks peavad vastama kehtivatele Senegali eeskirjadele ja reeglitele. Meremeeste töötasu määratakse laevaomanike või nende esindajate ja kaubalaevastiku eest vastutava ministeeriumi vastastikusel kokkuleppel vastavalt kehtivatele Senegali eeskirjadele. Töötasu maksavad laevaomanikud ja see hõlmab meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalkindlustust, sealhulgas elukindlustust, õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustust ning IPRES (Institut de prévoyance retraite du Sénégal) ja Caisse de sécurité sociale'i osamakseid. Kui laeval on muu samas alampiirkonnas asuva riigi (Mauritaania, Gambia, Guinea-Bissau või Guinea) antud kehtiv püügilitsents, peab ta pardale võtma Senegali meremeeste hulga, mis on samaväärne 50 %ga laeval sõitmiseks määratud laevapere mitteohvitseridest. 2. Tuunikülmutusseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul kehtestatakse üldine pardale võetavate meremeeste arv tegevuse ulatuse alusel Senegali kalastusvööndis ja laevapere töölevõtmise alusel muudest riikidest, kelle kalastusvööndeid see laevastik külastab. E. Erivarustus ning kaupade ja teenuste kasutamine Ühenduse laevad hangivad igal võimalusel vajalikud kaubad ja teenused, sealhulgas kuivdokivahendid ja korrapärase hoolduse Senegalist. F. Tehniline kontroll 1. Kord aastas ja alati, kui muudetakse tonnaaži või püügikategooriat, millega kaasneb teistsuguste püügivahendite kasutamine, peavad ühenduse traalerid läbima kehtivate eeskirjadega ettenähtud inspekteerimised Dakari sadamas. Sellised inspekteerimised tuleb lõpetada 48 tunni jooksul pärast laeva saabumist sadamasse, kui pädevatele asutustele on ette teatatud. 2. Laeva kaptenile väljastatakse kohe pärast kontrollimise lõppu tõend. Tõendit tuleb hoida laeva pardal. 3. Tehnilise kontrolli eesmärk on kontrollida, kas laeva tehnilised omadused ja püügivahendid on korras ja kas Senegali laevapere töölevõtmist reguleerivad tingimused on täidetud. Ohutusküsimuste eest vastutab üksnes lipuriigi asutus. 4. Tasu tehnilise kontrolli eest maksab laevaomanik ja see määratakse Senegali õigusaktidega sätestatud skaala järgi. See ei tohi olla kõrgem kui tasu, mida muud laevad harilikult maksavad samade teenuste eest. 5. Punktide 1 ja 2 täitmata jätmise korral peatatakse automaatselt püügilitsents, kuni reeder on kõnealused kohustused täitnud. G. Kalastusvööndid 1. Kalastusvööndeid mõõdetakse vastavalt järgmisi punkte ühendavale võrdlusjoonele: 1. punktist P1 (16o04'00" N–16o31'30" W) punkti P2 (15o45'00" N–16o33'00" W); 2. punktist P3 (15o00'00" N–17o04'06" W) punkti P4 (14o52'48" N–17o11'12" W); 3. a) punktist P5 (14o46'30" N–17o25'30" W) Yoffi saare põhjatipuni (14o46'18" N–17o28'42" W); b) Yoffi saare põhjatipust (14o46'18" N–17o28'42" W) Ngori saare tipuni (14o45'30" N–17o30'56" W); c) Ngori saare põhjatipust (14o45'30" N–17o30'56" W) Almadiesi madalikuni (14o44'36" N–17o32'30" W); d) Almadiesi madalikust (14o44'36" N–17o32'30" W) Cap Manuelini (14o39'00" N–17o26'00" W); e) Cap Manuelist (14o39'00" N–17o26'00" W) Pointe Rouge'ini (14o38'12" N–17o10'30" W); f) Pointe Rouge'ist (14o38'12" N–17o10'30" W) Pointe Gombaruni (14o29'50" N–17o05'30" W); g) Pointe Gombarust (14o29'50" N–17o05'30" W) Pointe Sarène'ini (14o17'05" N–16o55'50" W); h) Pointe Sarène'ist (14o17'05" N–16o55'50" W) Pointe Gaskelini (14o11'10" N–16o52'00" W); i) Pointe Gaskelist (14o11'10" N–16o52'00" W) Pointe de Sangomarini (13o47'54" N–16o45'40" W); j) Pointe de Sangomarist (13o47'54" N–16o45'40" W) punktini P6 (13o35'28" N–16o40'30" W). 4. a) Senegali-Gambia piirist (13o03'27" N–16o45'05" W) punktini P7 (12o45'10" N–16o47'30" W); b) punktist P7 (12o45'10" N–16o47'30" W) punktini P8 (12o36'12" N–16o48'00" W); c) punktist P8 (12o36'12" N–16o48'00" W) Pointe Djimbéringini (12o29'00" N–16o47'30" W); 5. Cap-Skirringist (12o 24' 30" N–16o 46' 30" W) Guinea-Bissau piirini (12o20'30" N–16o43'10" W). Väljaspool täpsustatud viitepunktidega määratletud piire asuvate Senegali rannikupiirkondade puhul mõõdetakse kalastusvööndeid alates madalaima veetaseme märgist, mis moodustab võrdlusjoone lahutamatu osa. Võrdlusjoonest või madalaima veetaseme märgist mõõdetud vahemaid väljendatakse suhtes lähima punktiga joonel vööndis, kus laev parajasti viibib. 2. Rannalähedastel traaleritel mahutavusega kuni 250 brt (kalade ja peajalgsete põhjalähedane püük) on lubatud kalastada: a) kuue meremiili kaugusel võrdlusjoonest Senegali-Mauritaania piiril Cap Manueli laiuskraadini (14o39'00" N); b) seitsme meremiili kaugusel võrdlusjoonest Cap Manueli laiuskraadil Senegali-Gambia piirini; c) kuue meremiili kaugusel võrdlusjoonest lõunapoolsest Senegali-Gambia piirist Senegali-Guinea-Bissau piirini. 3. Rannalähedastel traaleritel mahutavusega 250 brt kuni 300 brt on lubatud kalastada alates kaheteistkümnest meremiilist Senegali territoriaalvete võrdlusjoonest. 4. Rannalähedastel traaleritel mahutavusega 300 brt kuni 500 brt (põhjalähedaste kalaliikide ja peajalgsete püük) on lubatud kalastada alates 15 meremiilist Senegali territoriaalvete võrdlusjoonest. 5. Rannalähedastel traaleritel mahutavusega üle 500 brt (põhjalähedaste kalaliikide ja peajalgsete püük) on lubatud kalastada: a) 15 meremiili kaugusel võrdlusjoonest Senegali-Mauritaania piiril laiuskraadini 14o25'00" N; b) lääne pool pikkuskraadi 17o22'00" W, vööndis laiuskraadi 14o25'00" N ja põhjapoolse Senegali-Gambia piiri vahel; c) lääne pool pikkuskraadi 17o22'00" W, vööndis lõunapoolse Senegali-Gambia piiri ja Senegali-Guinea-Bissau piiri vahel. 6. Ookeanitraaleritel (põhjalähedane süvamerekreveti või merluuside püük) on lubatud kalastada: a) lääne pool pikkuskraadi 16o53'42" W Senegali-Mauritaania piiri ja laiuskraadi 15o40'00" N vahel; b) 15 meremiili kaugusel võrdlusjoonest laiuskraadist 15o40'00" N laiuskraadini 15o15'00" N; c) 12 meremiili kaugusel võrdlusjoonest laiuskraadist 15o15'00" N laiuskraadini 15o00'00" N; d) 8 meremiili kaugusel lähtejoontest laiuskraadist 15o00'00" N laiuskraadini 14o32'30" N; e) lääne pool pikkuskraadi 17o30'00" W, vööndis laiuskraadi 14o32'00" N ja laiuskraadi 14o04'00" N vahel; f) lääne pool pikkuskraadi 17o22'00" W, vööndis laiuskraadi 14o04'00" N ja põhjapoolse Senegali-Gambia piiri vahel; g) lääne pool pikkuskraadi 17o35'00" W, vööndis lõunapoolse Senegali-Gambia piiri ja laiuskraadi 12o33'00" N vahel; h) lõuna pool asimuuti 137o, mis kavandatakse punktist P9 (12o33'00" N; 17o35'00" W). 7. Ritvõngedega tuunipüügilaevad, tuunijahutusseinerid ja tuunikülmutusseinerid tohivad tuuni püüda kõigis Senegali territoriaalvetes. Elussööda püüdmine on lubatud kõigis Senegali territoriaalvetes. 8. Ohutuseesmärkidel on kalandustegevus ning ankurdamine ja püüniste heitmine keelatud järgmiste koordinaatidega määratletud vööndis: A | L 14o 40'00" N -G | 17o 45'00" W | B | L 14o 40'00" N -G | 17o 30'30" W | C | L 14o 40'36" N -G | 17o 28'12" W | D | L 14o 39'00" N -G | 17o 25'54" W | E | L 14o 39'54" N -G | 17o 23'54" W | F | L 14o 30'06" N -G | 17o 23'54" W | G | L 14o 30'00" N -G | 17o 44'54" W | H. Püügikeeluaeg Kui varude säästva haldamise vajadus seda nõuab, võivad Senegali asutused igal aastal kehtestada kalapüügikeelu, mida eranditeta kohaldatakse kõigi sama kategooria põhjalähedaste kalaliikide püügiga tegelevate traalerite suhtes. Iga-aastane keeluperiood on järgmine: - traalerid (põhjalähedaste kalaliikide ja peajalgsete püük ranna lähedal): 1. oktoobrist 30. novembrini, - ookeani kalatraalerid (süvamere põhjalähedased liigid) ja põhjaõngejada kasutavad laevad: 1. märtsist 30. juunini, - ookeani külmutustraalerid (süvamere põhjalähedaste vähilaadsete, v.a homaari püük): 1. septembrist 31. oktoobrini. Kui Senegali asutused võtavad kõigi, eelkõige Senegali laevade suhtes kohaldatavaid erakorralisi meetmeid konkreetse liigi püügi reguleerimiseks, kutsutakse kokku ühiskomitee kohtumine selliste meetmete mõju hindamiseks Euroopa Ühenduste laevadele ja vajaduse korral rahalise toetuse määra kohandamiseks. I. Raadioside Laeva kapten peab teatama Senegali kalanduse kaitse ja seire direktoraadile (Direction de la Protection et Surveillance des Pêches) raadio (sagedus 5283 VHF ja/või 7349.5 HF), telefoni (+221–864 05 89 või +221–864 05 88), faksi (+221–860 31 19) või e-posti (psps@sentoo.sn) teel, kui laev Senegali jurisdiktsiooni all olevatesse vetesse siseneb või sealt lahkub, täpsustades järgmised andmed: asukoht, kurss, kiirus ja pardal olev püük tonnides. Kapten lubab vaatlejal igal vajadusel kalanduse kaitse ja seire direktoraadiga (Direction de la Protection et Surveillance des Pêches) raadio teel ühendust võtta. J. Vaatlejad 1. a) Senegali vetes kalastavad ühenduse traalerid ja põhjaõngejada kasutavad laevad, mille mahutavus on kalajahutuslaevade puhul 150 brutoregistertonni ja rohkem ning muude laevade puhul 100 brutoregistertonni ja rohkem, võtavad pardale Senegali määratud vaatleja. Kapten peab hõlbustama vaatleja tööd ja teda tuleb kohelda samaväärselt kui kõnealuse laeva ohvitsere. b) Triivõngejadaga kalapüügilaevade pardale võetakse pädevate Senegali asutuste taotluse alusel reisi ajaks vaatleja, kui laev kalastab Senegali vetes. c) Senegali asutused edastavad nimetatud vaatlejate nimed Euroopa Ühenduste Komisjonile. d) Vaatlejatele tagatakse toitlustus ja majutus laevaomaniku kulul. Nende eined serveeritakse ohvitseride messis ja nad majutatakse ohvitseridele ettenähtud eluruumidesse või juhul, kui see on võimatu, võimaluse korral laevaperele ettenähtud eluruumidest eraldi. e) Tuunikülmutusseinerite ja ritvõngedega tuunipüügilaevade puhul nimetatakse meremees/vaatlejaks üks pardal viibivatest Senegali meremeestest. Kapten hõlbustab meremees/vaatleja tegelikku püügitegevust täiendavat tööd, et ta saaks oma aruande koostada. Meremees/vaatleja saab laevaomanikult tavalist meremehe töötasu. Meremees/vaatlejalt nõutakse iga reisi lõpul aruande esitamist kalanduse kaitse ja seire direktoraadile (Direction de la Protection et Surveillance des Pêches). 2. Põhimõtteliselt võetakse vaatleja pardale maksimaalselt 60 päevaks. Seda ajavahemikku võib pikendada, kui vaatleja pardale võtnud laeva reisi kestus selle ületab. Sellistel juhtudel lahkub vaatleja laevast, kui see tagasi jõuab. Enne vaatleja pardaletulekut deponeeritakse tagatis, mis võrdub 60 päeva tegevusega merel. Arveldamine toimub pärast iga reisi. 3. Vaatlejate pardalevõtmine ja pardalt lahkumine ei tohi katkestada ega takistada püügitegevust. Vaatlejaid võib seetõttu pardale võtta ja/või nad võivad lahkuda sadamas, mis ei asu Senegalis, kui laevaomanik hüvitab nende reisi- ja elamiskulud. 4. 60 päeva tegevusega merel võrduvat tagatist loetakse vaatleja kulude ettemakseks. Kulud makstakse pärast vaatleja lahkumist laevalt. Tehtud ettemaksete lõpparuanne koostatakse litsentsi kehtivusaja lõppedes. Kui lõpparuandes nõutav summa on ettemaksest väiksem, ei hüvitata vahet laevaomanikule. K. Kaaspüük 1. Traalerid (põhjalähedaste kalaliikide ja peajalgsete püük ranna lähedal): - vähilaadsed: 7,5 % 2. Ookeani kalatraalerid (süvamere põhjalähedased liigid): - vähilaadsed: 7 % - peajalgsed: 7 % 3. Ookeani külmutustraalerid (süvamere põhjalähedaste vähilaadsete, v.a homaari püük): - kala: 10 % - peajalgsed: 10 % - homaarid: 2 % 4. Kinnitatud kaaspüükide osakaalud arvutatakse iga reisi lõpul, viidates saagi kogumassile, vastavalt Senegali õigusaktidele. Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Senegali õigusaktide kohaselt sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkujate, kaptenite ja laevade kalapüük Senegalis. Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai (Cetorhinus maximus), mõrtsukhai (Carcharodon carcharias), hariliku liivhai (Carcharias taurus) ja supi nugishai (Galeorhinus galeus) püük keelatud. L. Väikseim lubatud võrgusilm Väikseimad lubatud võrgusilma suurused tehnilisel otstarbel toimuva kalapüügi vahendite puhul on järgmised (võrgusilm): - seinnoodad elussöödaga: 16 mm, - standardsed traallaudadega põhjatraalid (põhjalähedaste kalaliikide või peajalgsete püük ranna lähedal): 70 mm, - standardsed traallaudadega põhjatraalid (süvamere põhjalähedased liigid): 70 mm, - traalid põhjalähedaste vähilaadsete, v.a homaari süvamere püügiks: 40 mm. Ühegi püügivahendi puhul ei tohi kasutada meetodeid või seadmeid võrgusilmade tõkestamiseks või nende selektiivse mõju vähendamiseks. Kulumise või kahjustuste vähendamiseks võib kinnitada võrgust või muust materjalist katte, aga ainult põhjatraalipära alumisele küljele. Selline kate peab olema kinnitatud ainult traalipära esi- ja külgservadesse. Traali ülaosa jaoks võib kasutada kaitsevahendeid, aga need peavad koosnema ainult ühest võrgusektsioonist, mis on nooda päraga samast materjalist ja mille võrgusilma mõõt on väljavenitatuna vähemalt 300 millimeetrit. Noodapära võrgulõnga ühe- või mitmekordne korrutamine on keelatud. Tuuni puhul kohaldatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud rahvusvahelisi standardeid. M. Ümberlaadimine Iga ühenduse laev, mis soovib püüki Senegali vetes ümber laadida, peab järgima järgmist korda. Ühenduse laevade saagid laaditakse ümber Senegali sadamates. Kõnealuste laevade omanikud peavad vähemalt 24 tundi ette teatama kalanduse kaitse ja seire direktoraadile (Direction de la Protection et Surveillance des Pêches) järgmine teabe: - ümberlaadivate kalalaevade nimed, - lastilaevade nimed, - ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, - ümberlaadimise päev. Ümberlaadimine loetakse Senegali kalastusvööndist väljumiseks. Seepärast peavad laevad esitama kalanduse kaitse ja seire direktoraadile püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad kalapüüki jätkata või Senegali kalastusvööndist lahkuda. Iga kirjeldatuga reguleerimata püügi ümberlaadimine on Senegali kalastusvööndis keelatud. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Senegali õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. N. Laeva peatamine ja karistuste rakendamine 1. Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Senegalis teatatakse võimaluse korral 48 tunni jooksul igast ühenduse liikmesriigi lipu all sõitva laeva peatamisest, mis püüab kala Euroopa Majandusühenduse ja Senegali vahelise kalanduskokkuleppe alusel. Selline teave hõlmab järgmist: - laeva nimi ja lipuriik, - peatamise kuupäev, - peatamise asukoht, - peatamise põhjused, - määratud karistused, - tagatis laeva ajutiseks vabastamiseks. Selline tagatis peab olema vähemalt võrdne maksimaalse trahvi ja konfiskeeritava püügi väärtusega. Laev võib tegevust jätkata, kui selle omanik deponeerib määratletud tagatise. Muul juhul peetakse laeva kai ääres kinni kuni haldusmenetluse lõpetamiseni. Kalapüügirikkumiste kohta koostatakse teatis, mis sisaldab kogu asjakohast teavet ja tõendeid. Teatise allkirjastavad selle koostanud ametnikud, kõik tunnistajad ja õigusrikkuja, kellel on võimalus teha märkusi. Laeva peatamise teatise kättesaamisel tegeleb juhtumiga kalanduse kaitse ja seire direktoraat (Direction de la Protection et de la Surveillance des Pêches). Riiklik laeva peatamisega tegelev komitee kutsutakse kokku juhtumit arutama ning kalanduse ja laevanduse ministrile ettepanekuid tegema. Laeva peatamise juhtumi menetluse teine faas ei tohi ületada 20 päeva hetkest, kui Euroopa Liidu esindusele Dakaris teatati laeva peatamisest. Kalanduse kaitse ja seire direktoraat (Direction de la Protection et de Surveillance des Péches) teatab kirjalikult laevaomanikule haldusmenetlusega määratud trahvi summa. Kui laevaomanik trahvi tasub, vabastatakse tagatis viivitamata. Kui omanik ei nõustu haldusmenetluse tulemustega, võib ta juhtumi edasi kaevata pädevasse kohtusse, tingimusel et Senegali asutustele on esitatud nimetatud tagatis. Kui kohtuotsus on laevale ebasoodne, kasutatakse tagatist trahvi maksmiseks. Kui laev süüdistusest vabastatakse, tagastatakse pangatagatis omanikule. 2. Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Dakaris teatatakse kõigist karistustest, mis määratakse ühenduse lipu all sõitvale laevale, mis kalastab Euroopa Majandusühenduse ja Senegali vahelise kalanduskokkuleppe alusel, ja ta saab lühiaruande karistuse asjaoludest ning põhjendustest. --------------------------------------------------