KIRJAVAHETUSE VORMIS LEPING,
mis käsitleb ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku
valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu ajutist kohaldamist
A.Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse kiri
Lugupeetud …
Viidates 2. juunil 2006 parafeeritud kalandusalasele partnerluslepingule, mis on sõlmitud ühelt poolt
Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahel, ning selleprotokollile ja lisadele, milles sätestatakse kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuarist2007 kuni 31. detsembrini 2012, on mul au Teile teatada, et Gröönimaa kohalik valitsus on valmis seda
lepingut ajutiselt kohaldama alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni vastavalt kõnealuse lepingu
artiklile 16, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sedasama.
Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 30. juunit 2007.
Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise kohaldamisega.
Austatud …, võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.
Taani valitsuse ja Gröönimaa
kohaliku valitsuse nimelET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/17
Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse
vaheline
KALANDUSALANE PARTNERLUSLEPING
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus ”ja
TAANI VALITSUS JA GRÖÖNIMAA KOHALIK VALITSUS, edaspidi “Gröönimaa ”,
edaspidi “lepinguosalised ”,
VÕTTES ARVESSE protokolli Gröönimaa suhtes kohaldatava erikorra kohta,
TÕDEDES, et Euroopa Ühendus ja Gröönimaa soovivad tugevdada omavahelisi suhteid ning panna aluse partnerlusele ja
koostööle, mis toetaksid, täiendaksid ja laiendaksid nendevahelisi varasemaid suhteid ja senist koostööd,
MEENUTADES nõukogu 2001. aasta novembri otsust ülemeremaade ja -territooriumide assotsieerimise kohta Euroopa
Ühendusega,
VÕTTES ARVESSE, et nõukogu tunnistas 2003. aasta veebruaris vajadust laiendada ja tugevdada Euroopa Ühenduse ja
Gröönimaa vahelisi edaspidiseid suhteid, võttes arvesse kalanduse tähtsust ning laiahaardelisel säästvat arengut soodustaval
partnerlusel põhinevate struktuuri- ja valdkondlike reformide elluviimise vajadust Gröönimaal,
VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse
27. juuni 2006. aasta ühisdeklaratsiooni Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa partnerluse kohta,
MEENUTADES nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsust ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Gröönimaa
kohaliku valitsuse ja Taani valitsuse vaheliste suhete kohta,
MEENUTADES, et Gröönimaa on ühe ühenduse liikmesriigi autonoomne, kuid samas lahutamatu osa,
VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Gröönimaa üldisi suhteid ja nende ühist soovi, et kõnealused suhted säiliksid,
VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni ja lepingut Ühinenud Rahvaste Orga-
nisatsiooni mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist käsitlevate sätete
rakendamise kohta,
OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõ-
tete tähtsusest,
OLLES OTSUSTANUD teha vastutustundliku kalapüügi jätkumise kindlustamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et
tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja säästev kasutamine,
OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu,
mis on kooskõlas poliitiliste otsustega ja tagavad jõupingutuste koostoime,
KAVATSEDES jätkata nende eesmärkide saavutamiseks dialoogi, et tõhustada Gröönimaa kalanduspoliitikat ja määrata
sobivad vahendid selle poliitika tulemuslikuks elluviimiseks ning ettevõtjate ja kodanikuühiskonna kaasamiseks,ET L 27/18 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
SOOVIDES kehtestada eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad ühenduse laevade kalapüüki Gröönimaa majandusvööndis
ning ühenduse toetust vastutustundliku kalapüügi jätkumise kindlustamiseks kõnealustes vetes,
OLLES OTSUSTANUD teha mõlema lepinguosalise äriühinguid kaasavate ühisettevõtete loomise ja arendamise kaudu
tihedamat majanduskoostööd kalanduse alal ja sellega seotud tegevusvaldkondades ning asutada ajutisi ühisettevõtteid,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Reguleerimisala ja eesmärgid
Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja
menetlused, mis reguleerivad
—kalandussektoris tehtavat majanduslikku, rahanduslikku,
tehnilist ja teaduslikku koostööd, mille eesmärk on tagada,et kalavarude kasutamisega kaasneksid säästvad majandus-likud ja sotsiaalsed tingimused, sealhulgas Gröönimaa kalan-dussektori areng,
—ühenduse kalalaevade Gröönimaa majandusvööndisse pääse-
mise tingimusi,
—Gröönimaa majandusvööndis toimuva ühenduse laevade
kalapüügi korraldust, mille eesmärk on tagada neile kehtes-tatud eeskirjade ja tingimuste täitmine, kalavarude kaitse jamajandamise meetmete tõhusus ning võitlus ebaseadusliku,deklareerimata ja reguleerimata kalapüügi vastu,
—äriühingute koostööd, mille eesmärk on vastastikust huvi
pakkuva majandustegevuse arendamine kalandussektoris jasellega seotud tegevusvaldkondades.
Artikkel 2
Mõisted
Käesolevas lepingus, protokollis ja lisas kasutatakse järgmisi
mõisteid:
a)Gröönimaa ametiasutused –Gröönimaa kohalik valitsus;
b)ühenduse ametiasutused –Euroopa Komisjon;
c)ühenduse laev –ühenduse liikmesriigi lipu all sõitev ja ühen-
duses registreeritud kalalaev;d)ühisettevõte –igasugune Gröönimaa õigusaktide kohaselt
toimiv äriühing, kuhu kuulub üks või mitu ühenduse laeva-omanikku ja üks või mitu Gröönimaa partnerit ning milleeesmärk on püüda kala Gröönimaa lipu all sõitvate laevadegaja kasutada võimalust mööda Gröönimaa majandusvööndisGröönimaa püügikvoote, selleks et eelisjärjekorras varustadaühenduse turgu;
e)ajutine ühisettevõte –mis tahes ühendus, mis põhineb piiratud
kestusega lepingul ühenduse laevaomanike ja Gröönimaafüüsiliste või juriidiliste isikute vahel, selleks et EuroopaÜhenduse liikmesriigi lipu all sõitvate laevadega ühiselt kalapüüda ja kasutada Gröönimaa püügikvoote ning jagada ühisemajandustegevusega seotud väljaminekuid, tulusid ja kulusid,selleks et eelisjärjekorras varustada ühenduse turgu;
f)ühiskomitee –ühenduse ja Gröönimaa esindajatest koosnev
komitee, mille ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepinguartiklis 10.
Artikkel 3
Käesoleva lepingu rakendamise põhimõtted
1. Lepinguosalised kohustuvad kindlustama vastutustundliku
kalapüügi jätkumise Gröönimaa majandusvööndis neis vetes
kalastavate erinevate kalalaevastike võrdse kohtlemise põhi-mõttel, ilma et see piiraks lepingu protokolli kohaldamist.
2. Gröönimaa jätkab kalandussektorisisese poliitika väljatöö-
tamist ning viib seda ellu ühe- ja mitmeaastaste programmidekaudu, pidades silmas lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppelseatud eesmärke. Lepinguosalised jätkavad sel eesmärgil poliiti-list dialoogi vajalike reformide elluviimise üle. Gröönimaa
ametiasutused kohustuvad teavitama ühenduse ametiasutusi
oluliste meetmete vastuvõtmisest selles valdkonnas.
3. Lepinguosalised teevad juhul, kui üks neist seda taotleb,
koostööd käesoleva lepingu alusel ellu viidud meetmete,programmide ja tegevuste nii ühisel kui ka ühepoolsel hinda-misel.
4. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut
rakendatakse kooskõlas majandus- ja sotsiaalvaldkonna heavalitsemistava põhimõttega.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/19
Artikkel 4
Teaduskoostöö
1. Käesoleva lepingu kehtivusajal jälgivad ühendus ja Gröö-
nimaa kalavarude seisu Gröönimaa majandusvööndis; ühineteaduskomitee esitab ühiskomitee taotlusel aruande, tuginedesühiskomitee kehtestatud nõuetele.
2. Lepinguosalised peavad parimatele teadussoovitustele tugi-
nedes ühiskomitees nõu ja seejärel võtab Gröönimaa vastusellised kaitse- ja majandamismeetmed, mida ta peab Gröönimaakalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikuks.
3. Lepinguosalised kohustuvad pidama teineteisega nõu kas
vahetult või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu,
et korraldada elusressursside majandamist ja kaitset Gröönimaa
majandusvööndis ning teha asjakohast teaduskoostööd.
Artikkel 5
Juurdepääs Gröönimaa majandusvööndis asuvatele
kalapüügipiirkondadele
1. Gröönimaa kohustub andma ühenduse laevadele oma
majandusvööndis püügiloa käesoleva lepingu ning selle proto-kolli ja lisa kohaselt. Gröönimaa ametiasutused annavad ühen-duse poolt määratud laevadele püügilitsentsid, mis väljastatakseprotokolli alusel vastavalt protokolli kohaselt antavatele kala-püügivõimalustele.
2. Norra, Islandi ja Fääri saarte lipu all sõitvad ja seal regist-
reeritud laevad võivad kasutada Gröönimaa poolt käesolevalepingu alusel ühendusele antavaid kalapüügivõimalusi selmääral, mis on vajalik ühenduse ja kõnealuste osaliste vahelsõlmitud kalanduskokkulepete nõuetekohaseks toimimiseks.Gröönimaa kohustub sel eesmärgil lubama Norra, Islandi jaFääri saarte lipu all sõitvatel ja seal registreeritud laevadel omamajandusvööndis kala püüda.
3. Käesoleva lepinguga reguleeritav kalastustegevus toimub
vastavalt Gröönimaa kehtivatele õigusaktidele. Gröönimaaametiasutused paluvad ühenduse ametiasutustel esitada märkusi
kõnealuste õigusaktide mis tahes muudatuste kohta enne nende
jõustumist, välja arvatud juhul, kui õigusaktide eesmärk õigustabpiisavalt nende kiireloomulist jõustamist ilma igasuguse viivitu-seta, mida võiks põhjustada nõupidamine ühenduse ametiasu-tustega. Gröönimaa ametiasutused teatavad ühenduse ametiasu-tustele kõigist kõnealuste õigusaktide muudatustest õigel ajalette.
4. Gröönimaa kannab hoolt protokolli kalapüügi kontrolli
käsitlevate sätete tõhusa kohaldamise eest. Ühenduse laevadteevad kontrolli eest vastutavate pädevate asutustega koostööd.5. Ühenduse ametiasutused kohustuvad võtma kõik asjako-
hased meetmed tagamaks, et ühenduse laevad täidavad käes-olevat lepingut ja Gröönimaa majandusvööndi vetes kalapüükireguleerivaid õigusnorme.
Artikkel 6
Litsentsid
1. Ühenduse laevad võivad Gröönimaa majandusvööndis kala
püüda vaid juhul, kui neil on käesoleva lepingu kohaselt väljaantud kehtiv püügilitsents.
2. Laevale püügilitsentsi saamise kord, kohaldatavad tasud ja
laevaomanike kasutatavad makseviisid on sätestatud protokollilisas.
3. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste
nõuetekohase täitmise pädevate asutuste asjakohase haldus-koostöö kaudu.
Artikkel 7
Rahaline toetus
1. Ühendus annab Gröönimaale rahalist toetust vastavalt
protokollis ja lisas sätestatud tingimustele. Rahaline toetus
koosneb kahest omavahel seotud osast:
a) rahaline hüvitis ühenduse laevade juurdepääsu eest Gröö-
nimaa kalapüügipiirkondadele;
b) ühenduse rahaline toetus vastutustundliku kalapüügi jätku-
mise ja kalavarude säästva kasutamise kindlustamiseks Gröö-
nimaa majandusvööndis.
2. Gröönimaa ametiasutused kasutavad lõike 1 punktis b
nimetatud rahalise toetuse osa, pidades silmas protokolli säte-tega kooskõlas olevaid lepinguosaliste vastastikuse kokkuleppealusel seatud eesmärke, mida tahetakse saavutada Gröönimaakalanduspoliitikas ning selle rakendamiseks ellu viidavate ühe-ja mitmeaastaste programmide raames.
3. Ühenduse antavat rahalist toetust makstakse iga-aastaste
summadena vastavalt protokollile. Käesoleva lepingu ja proto-kolli kohaselt võib rahalist toetust muuta järgmistel põhjustel:
a) erakorralised asjaolud, välja arvatud loodusnähtustest tingitud
asjaolud, mis takistavad kalapüüki Gröönimaa majandus-vööndis;ET L 27/20 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
b) ühenduse laevadele lubatud kalapüügivõimaluste vähenda-
mine lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel asjaomastekalavarude majandamise huvides, kui seda peetakse parimateolemasolevate teadussoovituste põhjal varude kaitse jasäästva kasutamise seisukohalt vajalikuks;
c) ühenduse eelisõigus kasutada käesoleva lepingu protokollis
sätestatud kalapüügivõimalusi ületavaid lisapüügivõimalusi,mis nähakse ette ühiskomitees saavutatud lepinguosalistevastastikusel kokkuleppel, kui kalavarude seisund seda pari-mate olemasolevate teadusuuringute tulemuste põhjalvõimaldab;
d) Gröönimaa kalanduspoliitika elluviimiseks antava ühenduse
rahalise toetuse andmise tingimuste ümberhindamine, kui
ühe- ja mitmeaastaste programmide tulemused selleksmõlema lepinguosalise arvates alust annavad;
e) käesoleva lepingu kohaldamise peatamine artikli 13 alusel.
Artikkel 8
Ettevõtjate ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö
edendamine
1. Lepinguosalised soodustavad majanduslikku, kaubandus-
likku, teaduslikku ja tehnilist koostööd kalandussektoris jasellega seotud sektorites. Nad peavad kõnealuse eesmärgi saavu-tamiseks võetavate erinevate meetmete kooskõlastamiseksüksteisega nõu.
2. Lepinguosalised soodustavad kalapüügivõtete ja -vahen-
dite, kalakaitseviiside ja kalatoodete tööstusliku töötlemise alastteabevahetust.
3. Eriti soodustavad lepinguosalised vastastikuseid huve teeni-
vate ajutiste ühisettevõtete ja ühisettevõtete loomist kooskõlasmõlema õigusnormidega.
Artikkel 9
Katsepüük
Lepinguosalised edendavad katsepüügi korraldamist Gröönimaa
majandusvööndis. Lepinguosalised rakendavad katsepüüki ühes-koos, võttes arvesse protokolli lisas sätestatud üksikasju.
Artikkel 10
Ühiskomitee
1. Käesoleva lepingu kohaldamise kontrollimiseks ja rakenda-
mise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee, mis toimib lepin-guosaliste foorumina.2. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:
a) jälgib lepingu täitmist, tõlgendamist ja kohaldamist ning
määrab kindlaks artikli 7 lõikes 2 osutatud ühe- ja mitmeaas-taste programmide rakendamise ja hindab seda;
b) tegutseb vahendajana kalanduse valdkonnas vastastikust huvi
pakkuvates küsimustes;
c) tegutseb käesoleva lepingu tõlgendamise või kohaldamisega
seotud vaidluste lepitamise ja rahumeelse lahendamise fooru-mina;
d) vaatab vajaduse korral läbi vastavate kalavarude olemasole-
vate ja uute kalapüügivõimaluste taseme Gröönimaa majan-dusvööndis ja peab nende üle läbirääkimisi, lähtudes kätte-saadavatest teadussoovitustest, ettevaatusprintsiibist ja Gröö-nimaa kalatööstuse vajadustest, ning vaatab sellest tulenevaltläbi ühenduse kalapüügivõimalused ja, kui see on asjako-hane, protokollis osutatud rahalise toetuse suuruse;
e) hindab vajadust luua käesoleva lepinguga hõlmatavate kala-
varude taastamiskavad ja pikaajalised kaitsekavad, et tagadakalavarude säästev kasutamine ja tasakaalustada mõju, midakalandus avaldab mere ökosüsteemidele;
f) kontrollib käesoleva lepingu alusel esitatud ajutiste ühisette-
võtete loomise ja muude ühisettevõtete asutamise taotlusining hindab projekte, mille lepinguosalised on esitanudajutiste ühisettevõtete loomiseks ja muude ühisettevõteteasutamiseks käesoleva lepingu protokolli lisas sätestatudkriteeriumide kohaselt ning jälgib Gröönimaa majandus-vööndis tegutsevatele ajutistele ühisettevõtetele ja muudeleühisettevõtetele kuuluvate laevade tegevust;
g) määrab igal konkreetsel juhul kindlaks asjaomased liigid,
püügitingimused ja muud katsepüügiga seotud näitajad;
h) lepib kokku haldusmeetmed, mis on seotud ühenduse kala-
laevade sisenemisega Gröönimaa majandusvööndisse ja kala-varudega (litsentsid, ühenduse kalalaevade liikumine japüügiaruandlus);
i) lepib kokku vastutustundliku kalapüügi jätkumise ja kalava-
rude säästva kasutamise tagamiseks antava ühenduse rahalisetoetuse rakendamise meetodid;ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/21
j) hindab Gröönimaa kalanduspoliitika elluviimiseks antava
ühenduse rahalise toetuse tingimusi, kui ühe- ja mitmeaas-taste programmide tulemused selleks mõlema lepinguosalisearvates alust annavad;
k) täidab mis tahes muid ülesandeid, mille suhtes lepinguosa-
lised vastastikku kokku lepivad.
3. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldu-
misi ühenduses ja Gröönimaal ning kohtumise eesistujaks onkohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise
taotlusel peab komitee erikoosolekuid.
4. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra.
Artikkel 11
Lepingu geograafiline kohaldamisala
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumide
suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,kõnealuses asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiseltpoolt Gröönimaa territooriumi ja Gröönimaa majandusvööndisuhtes.
Artikkel 12
Lepingu kestus ja lõpetamine
1. Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates
selle jõustumiskuupäevast; leping kehtib edasi kuueaastastetähtaegade kaupa, kui ei esitata lepingu lõpetamise teatist koos-kõlas lõigetega 2 ja 3.
2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada
tõsiste asjaolude ilmnemisel, nagu asjaomaste varude vähene-mine või suutmatus täita ühe lepinguosalise võetud kohustusiseoses ebaseadusliku, deklareerimata ja reguleerimata kalapüügitõkestamisega.
3. Kui leping lõpetatakse lõikes 2 nimetatud põhjustel, teatab
asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult omakavatsusest lepingust taganeda vähemalt kuus kuud enneesialgse ajavahemiku või iga täiendava ajavahemiku möödumist.
Kui leping lõpetatakse mis tahes muul põhjusel, on teavitamisetähtaeg üheksa kuud.
Artikkel 13
Lepingu peatamine
1. Käesoleva lepingu kohaldamise võib peatada kummagi
lepinguosalise algatusel, kui ühe lepinguosalise arvates on teinelepinguosaline tõsiselt rikkunud käesolevast lepingust tulenevaidkohustusi. Lepingu peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline
oma kavatsusest kirjalikult teatama vähemalt kuus kuud enne
peatamise jõustumiskuupäeva. Kõnealuse teatise saamisel alus-tavad lepinguosalised konsultatsioone eriarvamuste lahendami-seks vastastikusel kokkuleppel.
2. Artiklis 7 nimetatud rahalist toetust ja artiklis 5 nimetatud
kalapüügivõimalusi vähendatakse proportsionaalselt vastavaltpeatamise kestusele.
Artikkel 14
Protokoll ja lisa koos liidetega on käesoleva lepingu lahuta-
matud osad.
Artikkel 15
Kehtetuks tunnistamine
Euroopa Ühenduse ja Gröönimaa vahel 1. veebruaril 1985.
aastal sõlmitud kalastuskokkulepe kalapüügi kohta Gröönimaavetes tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesolevalepinguga.
Artikkel 16
Keel ja jõustumine
Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris eesti,
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta,poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni,soome, taani, t šehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid
on võrdselt autentsed, jõustub kuupäeval, mil lepinguosalisedteatavad teineteisele selle vastuvõtmise menetluste lõpuleviimi-sest.ET L 27/22 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
Hecho en Bruselas, el veintiuno de diciembre de dos mil seis.
V Bruselu dne dvacátého prvního prosince dva tisíce šest.
Udfærdiget i Bruxelles den enogtyvende december to tusind og seks.
Geschehen zu Brüssel am einundzwanzigsten Dezember zweitausendsechs.
Kahe tuhande kuuenda aasta detsembrikuu kahekümne esimesel päeval Brüsselis.'Εγινε στις Βρυξέλλες ,στις είκοσι μία Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες έξι .
Done at Brussels on the twenty-first day of December in the year two thousand and six.
Fait à Bruxelles, le vingt et un décembre deux mille six.Fatto a Bruxelles, addì ventuno dicembre duemilasei.Brisel ē, divt ūksto šsestāgada divdesmit pirmaj ādecembr ī.
Priimta du t ūkstan čiaišeštųmetųgruod žio dvide šimt pirm ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer-hatodik év december huszonegyedik napján.
Mag ħmul fi Brussel, fil-wie ħed u g ħoxrin jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u sitta.
Gedaan te Brussel, de eenentwintigste december tweeduizend zes.
Sporz ądzono w Brukseli, dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysi ące szóstego.
Feito em Bruxelas, em vinte e um de Dezembro de dois mil e seis.V Bruseli d ňa dvadsiateho prvého decembra dvetisíc šesť.
V Bruslju, enaindvajsetega decembra leta dva tiso čšest.
Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna
kaksituhattakuusi.
Som skedde i Bryssel den tjugoförsta december tjugohundrasex.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/23
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
Az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
Za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Por el Gobierno de Dinamarca
Za vládu Dánska
For den danske regering
Für die Regierung Dänemarks
Taani valitsuse ja nimel
Για την Κυβέρνηση της Δανίας
For the Government of Denmark
Pour le gouvernement du Danemark
Per il governo della Danimarca
Dānijas vald ības v ārdā
Danijos Vyriausyb ės vardu
Dánia kormánya részér ől
Għall-Gvern tad-Danimarka
Voor de Regering van Denemarken
W imieniu rz ądu Danii
Pelo Governo da Dinamarca
Za vládu DánskaZa vlado Danske
Tanskan hallituksen puolesta
På Danmarks regerings vägnar
Por el Gobierno local de Groenlandia
Za místní vládu Grónska
For det grønlandske landsstyre
Für die örtliche Regierung Grönlands
Gröönimaa kohaliku valitsuse nimel
Για την Τοπική Κυβέρνηση της Γροιλανδίας
For the Home Rule Government of Greenland
Pour le gouvernement local du Groenland
Per il governo locale della Groenlandia
Grenlandes pa švald ības v ārdā
Grenlandijos vietin ės Vyriausyb ės vardu
Grönland Önkormányzata részér ől
Għall-Gvern Lokali tal-Groenlandja
Voor de Plaatselijke Regering van Groenland
W imieniu Rz ądu Lokalnego Grenlandii
Pelo Governo local da Gronelândia
Za miestnu vládu Grónska
Za lokalno vlado Grenlandije
Grönlannin maakuntahallituksen puolesta
På Grönlands lokala regerings vagnar
ET L 27/24 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
PROTOKOLL,
millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja
Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud
kalapüügivõimalused ja rahaline toetus
Artikkel 1
Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused
1. Gröönimaa ametiasutused annavad ühenduse kalalaevadele
kuueks aastaks alates 1. jaanuarist 2007 loa püüda kala nendekalapüügivõimaluste piires, mis on sätestatud lisa I peatükis jakehtestatud kooskõlas lõikega 2.
Ühiskomitee võib muuta lisa I peatükis sätestatud kalapüügivõi-
maluste mahtu.
2. Hiljemalt 1. detsembril 2007 ja iga järgmise aasta 1.
detsembril lepib ühiskomitee kokku lisa I peatükis loetletudliikide püügivõimalustes järgmiseks aastaks, võttes arvesse kätte-saadavaid teadussoovitusi, ettevaatusprintsiipi, kalatööstuse vaja-dusi ja eriti käesoleva artikli lõikes 7 sätestatud koguseid.
Juhul, kui ühiskomitee kehtestatud kalapüügivõimalused on
väiksemad kui need, mis on sätestatud lisa I peatükis, annabGröönimaa ühendusele järgmistel aastatel hüvituseks vastavadkalapüügivõimalused või samal aastal muud kalapüügivõima-lused.
Kui lepinguosalised ei jõua kokkuleppele hüvitises, korrigeeri-
takse proportsionaalselt rahastamiskorda, sealhulgas käesolevaprotokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud väärtuse arvutamise para-meetreid.
3. Ida-Gröönimaa krevettide kvoodi piires võib püüda Gröö-
nimaast läänes asuvatel aladel tingimusel, et Gröönimaa laevao-manike ja Euroopa Ühenduse vahel on iga äriühingu jaokskehtestatud kvootide ülekandmise kord. Gröönimaa ametiasu-tused kohustuvad sellise korra rakendamist võimaldama. Kvootevõib üle kanda kõige rohkem 2 000 tonni aastas Gröönimaast
läänes asuvatel aladel. Ühenduse laevade kalapüük toimub lisa
III peatüki sätete kohaselt samadel tingimustel, kui on ettenähtud Gröönimaa laevaomanikele välja antud püügilitsentsides.
4. Katsepüügi lube antakse katseperioodideks, mille maksi-
maalne pikkus vastavalt lisale on kuus kuud.5. Kui lepinguosalised leiavad, et katsekampaaniad on
andnud positiivseid tulemusi, annavad Gröönimaa ametiasu-tused kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni 50 %uue liigi püügivõimalustest ühenduse laevadele ja artiklis 2osutatud rahalist toetust suurendatakse vastavalt.
6. Gröönimaa pakub ühendusele täiendavaid kalapüügivõi-
malusi. Kui ühendus võtab selle pakkumise täielikult või osaliselt
vastu, suurendatakse artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalist toetustproportsionaalselt. Täiendavate kalapüügivõimaluste jaotamisekord on sätestatud käesoleva protokolli lisas.
7. Minimaalsed kogused Gröönimaa kalastustegevuse hoidmi-
seks kehtestatakse igaks aastaks järgmiselt:
Liik (tonnides)Läänepoolsed
kalavarud
(NAFO 0/1)Idapoolsed
kalavarud
(ICES XIV/V)
Atlandi arktikakrabi 4 000
Tursk 30 000 (1)
Meriahven 2 500 5 000
Süvalest 4 700 4 000
Krevett 25 000 1 500
(1) Võib püüda läänes või idas.
8. Gröönimaa annab ühenduse laevadele püügilitsentse ainult
käesoleva protokolli alusel.
Artikkel 2
Rahaline toetus –makseviisid
1. Lepingu artiklis 7 ette nähtud ühenduse rahaline toetus
käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikul on85 843 464 eurot. (
1) Sellele lisandub 9 240 000 euro suurune
finantsreserv, millest tehakse allpool lõikes 3 sätestatud meetodilväljamakseid tursa- ja moivakoguste eest, mille Gröönimaa teeb
tegelikult kättesaadavaks lisaks käesoleva protokolli lisa I
peatükis sätestatud kogustele.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/25
(1) Nimetatud summale lisanduvad järgmised rahalised vahendid:
—otse Gröönimaale makstavad lisa II peatüki punktis 3 nimetatud
laevaomanike tasud, mille suurus on hinnanguliselt umbes2 000 000 eurot aastas.
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artikli 1 lõigete
2, 5 ja 6 ning artikli 6 kohaselt. Euroopa Ühenduse pooltmakstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada artikli 2lõikes 1 osutatud summat rohkem kui kaks korda.
3. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 1 lõigete 2,
5 ja 6 kohaldamist, on ühenduse poolt käesoleva protokollikohaldamisajal makstava lõikes 1 osutatud rahalise toetusesuurus 14 307 244 eurot aastas. Seoses tursa ja moivaga teatabGröönimaa igal aastal ühenduse ametiasutustele kõigist püüdmi-seks ette nähtud tursa- ja moivakogustest, mis ületavad käeso-
leva protokolli lisa I peatükis sätestatud koguseid. Ühendus
tasub kõnealuste lisakoguste eest 17,5 % esimesest lossimisväär-tusest määraga 1 800 eurot tonni tursa kohta ja 100 eurottonni moiva kohta, millest arvatakse maha laevaomanike maks-tavad tasud, mis on kokku kuni 1 540 000 eurot aastas mõlemaliigi eest. Ühel aastal kasutamata jäänud finantsreservi osa võibüle kanda, et tasuda Gröönimaale kahel järgmisel aastal püüd-miseks ette nähtud tursa ja moiva lisakoguste eest.
4. Ühendus maksab rahalise toetuse iga-aastase summa
esimesel aastal välja hiljemalt 30. juunil 2007 ja järgmistelaastatel hiljemalt 1. märtsil ning tursa ja moiva jaoks ettenähtud finantsreservi iga-aastase summa samadel kuupäevadelvõi võimalikult kiiresti pärast seda, kui on saanud teate asjao-maste koguste kättesaadavuse kohta.
5. Käesoleva protokolli artikli 4 kohaselt on selle rahalise
toetuse ja finantsreservi kasutamine Gröönimaa ametiasutusteainupädevuses, välja arvatud iga-aastased 500 000 euro ja100 000 euro suurused summad, mis eraldatakse vastavaltGröönimaa Loodusvarade Instituudi käigushoidmiseks ja kalan-dusametnike koolitamiseks, ning 2007. aastal 186 022 euro
suurune summa, mida kasutatakse tursa kaitsekorralduskava
raames tehtavateks uuringuteks.
6. Rahaline toetus kantakse Gröönimaa ametiasutuste
määratud finantsasutuses avatud riigikassa kontole.
Artikkel 3
Rahalise toetuse maksmise peatamine ja ülevaatamine
vääramatu jõu korral
1. Erakorralistel asjaoludel, välja arvatud loodusjõududest
tingitud asjaolude korral, mis takistavad kalapüüki Gröönimaamajandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada käesolevaprotokolli artikli 2 lõikes 1 sätestatud rahalise toetuse maksmise,võimaluse korral pärast lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi, kuiühendus on maksmise peatamise ajaks välja maksnud kõik ette-nähtud toetussummad.2. Rahalise toetuse maksmist jätkatakse niipea, kui lepingu-
osalised on nõu pidanud ja leidnud, et kalastustegevust takis-tavad asjaolud on kõrvaldatud.
3. Ühenduse laevadele lepingu artikli 5 alusel antud püügilit-
sentside kehtivusaega pikendatakse selle ajavahemiku võrra,mille jooksul kalastustegevus oli peatatud.
Artikkel 4
Gröönimaa majandusvööndis vastutustundliku kalapüügi
jätkumise kindlustamise toetus
1. Igal aastal eraldatakse käesoleva protokolli artikli 2 lõikes
1 osutatud rahalisest toetusest 3 261 449 eurot (2007. aastalerandlikult 3 224 244 eurot) Gröönimaa kalanduspoliitika täius-tamiseks ja elluviimiseks, et kindlustada vastutustundliku kala-püügi jätkumine Gröönimaa majandusvööndis. Nimetatudtoetuse haldamisel lähtutakse lepinguosaliste vastastikuselkokkuleppel kindlaks määratud eesmärkidest ning nende saavu-tamiseks rakendatavatest ühe- ja mitmeaastastest programmi-dest.
2. Lõike 1 kohaldamiseks lepib ühiskomitee kohe pärast
käesoleva protokolli jõustumist ja hiljemalt kolm kuud pärastjõustumiskuupäeva kokku mitmeaastases valdkondlikusprogrammis ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades ja seal-
hulgas järgmises:
a) ühe- ja mitmeaastased suunised lõikes 1 ette nähtud rahalise
toetuse osa kasutamiseks;
b) ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada
vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttesarvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muudevastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotudvõi seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete;
c) igal aastal saavutatud tulemuste hindamise kriteeriumid ja
kord.
3. Mis tahes mitmeaastase valdkondliku programmi muuda-
tusettepanek peab ühiskomitees saama mõlema lepinguosalise
heakskiidu.
4. Gröönimaa eraldab igal aastal osa lõikes 1 osutatud raha-
lisest toetusest mitmeaastase programmi rakendamiseks.Esimesel protokolli kohaldamise aastal tuleb ühendusele teatadakõnealuse toetuse suurus samal ajal, kui esitatakse andmed järg-mise aasta kohta. Igal järgmisel aastal teatab Gröönimaa ühen-dusele toetuse eraldamisest hiljemalt eelneva aasta 1. detsembril.ET L 27/26 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
5. Kui see on mitmeaastase valdkondliku programmi raken-
damisel tehtud edusammude iga-aastase hindamise aluselpõhjendatud, võib Euroopa Ühendus ühiskomitee heakskiidultaotleda käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahalisetoetuse muutmist.
Artikkel 5
Vaidlused
Protokolli kohaldamise peatamine
1. Käesoleva protokolli tõlgendamisel või kohaldamisel tekki-
vate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõuühiskomitees, mis kutsutakse vajaduse korral kokku erakorrali-selt.
2. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 kohalda-
mist, võib protokolli kohaldamise ühe lepinguosalise algatuselpeatada, kui kõnealuse lepinguosalise arvates on teine lepingu-osaline tõsiselt rikkunud käesolevast protokollist tulenevaidkohustusi ja kui lõike 1 kohaselt ühiskomitees peetud nõupida-mistel kokkulepet ei saavutatud.
3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin-
guosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolmkuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.
4. Peatamise korral jätkavad lepinguosalised nõupidamisi
vaidluse lahendamiseks vastastikusel kokkuleppel. Lahendusenijõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohaldamist ningrahalist toetust ja kalapüügivõimalusi vähendatakse proportsio-naalselt ja põhimõttel pro rata temporis vastavalt ajavahemikule,
mille jooksul käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.Artikkel 6
Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata
jätmise tõttu
Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artiklis 2 ette nähtud
makseid, võib protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingi-mustel:
a) Gröönimaa pädevad asutused saadavad ühenduse ametiasu-
tustele teate makse mittelaekumise kohta. Ühenduse ameti-asutused teevad vajalikud kontrollmenetlused ja sooritavadvajaduse korral makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alatesteate kättesaamise kuupäevast;
b) kui Gröönimaa ametiasutused ei ole punktis a sätestatud
ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust maksetasumatajätmise kohta saanud, on neil õigus peatada proto-kolli kohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata ühen-duse ametiasutusi;
c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui asjaomane makse
on sooritatud.
Artikkel 7
Vahekokkuvõte
Juhul kui üks lepinguosaline seda 2009. aastal nõuab, vaada-
takse käesoleva protokolli artiklite 1, 2 ja 4 kohaldamine läbienne asjaomase aasta 1. detsembrit. Kõnealusel juhul võivadlepinguosalised kokku leppida käesoleva protokolli muutmises,eelkõige käesoleva protokolli lisa I peatükis sätestatud soovitus-like kvootide, rahastamiskorra ja artikli 4 sätete muutmises.
Artikkel 8
Jõustumine
Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse alates 1. jaanua-
rist 2007.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/27
LISA
Ühenduse laevade kalapüügitingimused Gröönimaa majandusvööndis
I PEATÜKK
SOOVITUSLIKUD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED AASTATEL 2007 –2012 JA KAASPÜÜK
1. Gröönimaa antavad kalapüügivõimalused
Liik 2007 2008 2009 2010 2011 2012
Tursk (NAFO 0/1) (1) 1 000 3 500 3 500 3 500 3 500 3 500
Pelaagiline meriahven (ICES XIV/V) (2) 10 838 8 000 8 000 8 000 8 000 8 000
Süvalest (NAFO 0/1) –68° lõuna pool 2 500 2 500 2 500 2 500 2 500 2 500
Süvalest (ICES XIV/V) (3) 7 500 7 500 7 500 7 500 7 500 7 500
Krevett (NAFO 0/1) 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000 4 000
Krevett (ICES XIV/V) 7 000 7 000 7 000 7 000 7 000 7 000
Harilik hiidlest (NAFO 0/1) 200 200 200 200 200 200
Harilik hiidlest (ICES XIV/V) (4) 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200 1 200
Moiva (ICES XIV/V) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5) 55 000 (5)
Atlandi arktikakrabi (NAFO 0/1) 500 500 500 500 500 500
Kaaspüük (NAFO 0/1) (6) 2 600 2 300 2 300 2 300 2 300 2 300
(1) Varude taastumise korral võib ühendus püüda kuni pmtonni, millele vastavalt suureneb protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahaline
hüvitis. 2007. aasta kvoote võib püüda ainult alates 1. juunist. Võib püüda idas või läänes.
(2) Võib püüda idas või läänes. Püütakse pelaagilise traaliga.
(3) Seda arvu võidakse muuta, pidades silmas püügivõimaluste jaotamise kokkulepet rannikuriikide vahel. Kalapüügipiirkonda hallatakse
ühel ajal kalastavate laevade arvu piiramise teel.
(4) 1 000 tonni peavad püüdma kuni kuus ühenduse demersaalõngejadaga kalapüügilaeva, kes püüavad harilikku hiidlesta ja seotud liike.
Demersaalõngejadaga kalapüügilaevade kalapüügitingimused lepitakse kokku ühiskomitees.
(5) Ühendus võib püüda kuni 7,7 % moiva lubatud kogupüügist hooajal, mis kestab 20. juunist kuni järgmise aasta 30. aprillini, millele
vastavalt suureneb protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud rahaline toetus.
(6) Kaaspüük on laeva püügilitsentsile märgitud sihtliigi hulka mittekuuluvate liikide püük. Kaaspüügi koosseis vaadatakse igal aastal
ühiskomitees läbi. Võib püüda idas või läänes.
2. Kaaspüügipiirangud
Gröönimaa majandusvööndis tegutsevad ühenduse kalalaevad järgivad kehtivaid kaaspüügieeskirju nii reguleeritud kui ka
reguleerimata liikide puhul. Peale selle on Gröönimaa majandusvööndis keelatud reguleeritud liikide vette tagasi laskmine.
Kaaspüük on laeva püügilitsentsile märgitud sihtliigi hulka mittekuuluvate liikide püük.Kaaspüügi lubatud maksimumkogused määratakse kindlaks sihtliigi püügilitsentsi väljaandmisel. Iga reguleeritud liigi
kaaspüügi lubatud maksimumkogus märgitakse väljaantavale püügilitsentsile.
Reguleeritud liikide kaaspüük arvatakse maha kaaspüügi reservist, mida hoitakse varuks ühendusele antud asjaomaste
liikide püügivõimaluste osana. Reguleerimata liikide kaaspüük arvatakse maha ühenduse jaoks varuks hoitud reguleerimata
liikide kaaspüügi reservist.
Kaaspüügi eest litsentsitasu ei maksta. Juhul kui ühenduse kalalaev ületab reguleeritud liigi kaaspüügi lubatud maksimum-
koguse, määratakse maksimaalset lubatavat kaaspüüki ületava koguse eest trahv, mis on kolm korda suurem kui kõnealuse
liigi puhul tavaliselt makstav litsentsitasu.ET L 27/28 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
II PEATÜKK
LITSENTSIDE TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE
1. Kalapüügilitsents Gröönimaa majandusvööndis kalastamiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.
2. Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes pole rakendatud Gröönimaa majandus-
vööndis kalapüügikeeldu. Neil ei tohi olla probleeme Gröönimaa ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõikvarasemad ühendusega sõlmitud kalanduskokkulepetest tulenevad kohustused Gröönimaal või Gröönimaa majandus-vööndis.
3. Püügilitsentside taotlemise ja väljaandmise vorminõuded, millele osutatakse lepingu artikli 1 kolmandas lõigus, on
sätestatud 1. liites esitatud halduskokkuleppes.
III PEATÜKK
KALASTUSVÖÖNDID
Kala püütakse kalastusvööndis, mida nimetatakse Gröönimaa majandusvööndiks, nagu on sätestatud 15. oktoobri 2004.
aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvöön-dite seaduse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta seadus nr 411 majandusvööndite kohta) jõustumise kohta.
Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt Gröönimaa Landstingi
31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati muudetud Landstingi 18. detsembri 2003.
aasta seadusega nr 28) paragrahvi 7 jaole 2.
Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1004 Gröönimaa
territoriaalvete piiritlemist käsitleva kuningliku dekreedi muutmise kohta.
IV PEATÜKK
TÄIENDAVAD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED
Gröönimaa ametiasutused pakuvad ühenduse ametiasutustele lepingu artiklis 7 osutatud täiendavaid kalapüügivõimalusi
vastavalt protokolli artikli 1 lõikele 6.
Ühenduse ametiasutused vastavad Gröönimaa ametiasutuste pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates selle saami-
sest. Kui ühenduse ametiasutused keelduvad pakkumisest või ei reageeri sellele kuue nädala jooksul, võivad Gröönimaa
ametiasutused pakkuda täiendavaid kalapüügivõimalusi teistele lepinguosalistele.
V PEATÜKK
PÜÜGIARUANDLUSE, TEHNILISTE KAITSEMEETMETE JA VAATLUSKAVA KORRALDUS
1. Ühenduse kalalaevad varustatakse asjaomaste püügiaruandlust, tehnilisi kaitsemeetmeid ja vaatluskava käsitlevate
Gröönimaa õigusaktide ingliskeelsete versioonidega.
2. Ühenduse kalalaevade kaptenid peavad pardal püügipäevikut, kuhu nad peavad märkima oma tegevused Gröönimaa
seadustes sätestatud korras.
3. Kalastustegevus toimub vastavalt Gröönimaa õigusaktides sätestatud tehnilistele kaitsemeetmetele.4. Gröönimaa majandusvööndis toimuva kalastustegevuse suhtes kohaldatakse Gröönimaa õigusaktides sätestatud
vaatluskava. Ühenduse kalalaevade kaptenid võtavad kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega nende määratud sadamatest
pardale vaatlejad.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/29
VI PEATÜKK
LAEVASEIRESÜSTEEM
Laevaseiresüsteemiga seotud tingimused on sätestatud 2. liites.
VII PEATÜKK
AJUTISED ÜHISETTEVÕTTED
Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused on sätestatud 3. liites.
VIII PEATÜKK
KATSEPÜÜK
Katsepüügitingimused on sätestatud 4. liites.
IX PEATÜKK
JÄRELEVALVE
Kui pädevad asutused tuvastavad, et ühenduse kalalaeva kapten on rikkunud Gröönimaa õigust, saadetakse sellekohane
teade võimalikult kiiresti Euroopa Komisjonile ja lipuliikmesriigile. Teates tuleb märkida laeva nimi, registrinumber, laeva
kutsung ning laeva omanike nimed ja kapteni nimi. Peale selle peab teates kirjeldama ka õigusrikkumiseni viinudasjaolusid ja kohaldatud sanktsioone.
Komisjon esitab Gröönimaa ametiasutustele liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja ja ajakohastab seda korrapäraselt.ET L 27/30 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
Liited
1. Halduskokkulepe litsentside kohta. Ühenduse laevade kalapüügi tingimused Gröönimaa majandusvööndis
2. Kalalaevade satelliitseirega seoses esitatavad tingimused3. Ajutiste ühisettevõtetega seotud tingimused4. Katsepüügi rakendamise üksikasjadET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/31
1. liide
EUROOPA KOMISJONI, TAANI VALITSUSE JAGRÖÖNIMAA KOHALIKU VALITSUSE VAHELINE-
HALDUSKOKKULEPE LITSENTSIDE KOHTA
Ühenduse laevade kalapüügitingimused Gröönimaa majandusvööndis
A . Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded
1. Käesoleva lepingu alusel kalapüügivõimaluste kasutamisest huvitatud ühenduse kalalaevade omanikud või nende esin-
daja esitavad komisjonile riigiasutuste vahendusel hiljemalt 1. detsembriks enne kalastusaasta algust elektroonilisel teel
asjaomaste laevade nimekirja, mis sisaldab lepingule lisatud litsentsitaotluse vormis ette nähtud andmeid. Ühenduse
ametiasutused edastavad kõnealused nimekirjad viivitamata Gröönimaa ametiasutustele. Kõigist muudatustest teatatakseette kirjeldatud korras.
Ühenduse laevade omanikud või nende esindaja esitavad ühenduse ametiasutustele riigiasutuste vahendusel 1. märtsiks
või kolmkümmend päeva enne püügireisi taotluse iga laeva kohta, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda.
Taotlused esitatakse Gröönimaa poolt selleks ette nähtud vormidel, mille näidised on lisatud. Litsentsitaotlusega koosesitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu makstud. Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikkekalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud ülekandmistasusid. Kui laev ei ole ülekandmistasu maksnud, tuleb
see summa tasuda kõnealuse laeva järgmise litsentsitaotlusega ja see on uue litsentsi väljaandmise eeltingimus. Gröö-
nimaa ametiasutustele tuleb haldustasuna maksta üks protsent litsentsitasust.
Ühenduse laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse litsentsitaotluse tingimusel, et
kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all. Igale kollektiivse taotluse alusel välja antud litsentsile
märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud litsentsitasu, ja lisatakse joonealune märkus: “maksimaalne kogus,
mida tuleb jagada järgmiste laevadega …(kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed) ”.
Kollektiivsele taotlusele peab olema lisatud püügikava, milles on esitatud iga laeva jaoks kavandatav kogus. Kõik
püügikava muudatused tuleb edastada Gröönimaa ametiasutustele vähemalt kolm päeva enne muudatuse tegemist
ning koopia tuleb saata Euroopa Komisjonile ja riigiasutustele.
Ühenduse ametiasutused esitavad Gröönimaa ametiasutustele (kollektiivse(d)) litsentsitaotluse(d) iga laeva kohta, mis
soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda.
Gröönimaa ametiasutustel on õigus peatada olemasolev litsents või uut litsentsi mitte välja anda, kui ühenduse laev ei
ole täitnud asjakohaste püügipäeviku lehtede ja lossimisdeklaratsioonide Gröönimaa ametiasutustele edastamise
nõudeid vastavalt püügiaruandluse korrale.
2. Gröönimaa ametiasutused edastavad enne halduskokkuleppe jõustumist kogu teabe tasu maksmisel kasutatavate
pangakontode kohta.
3. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda vastavalt lõike 4 sätetele. Litsentsidele märgitakse
maksimumkogus, mida on lubatud püüda ja pardale jätta. Litsentsi(de)l märgitud maksimumkoguse muudatuse puhultuleb esitada uus litsentsitaotlus. Kui laev ületab juhuslikult litsentsil märgitud maksimumkoguse, maksab ta tasulitsentsil märgitud maksimumkogust ületava koguse eest. Sellele laevale ei anta uut litsentsi enne, kui ta ei ole ületatud
koguste eest maksnud. Nimetatud tasu arvutatakse vastavalt B-osa punktile 2 ja korrutatakse seejärel kolmega.
4. Vääramatu jõu korral ja Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel võib laeva litsentsi siiski asendada mõnele muule
samade omadustega laevale antava uue litsentsiga. Uuele litsentsile kantakse
—väljaandmise kuupäev,
—märge, et selle litsentsiga tühistatakse ja asendatakse eelmisele laevale antud litsents.ET L 27/32 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
5. Gröönimaa kalandusamet edastab litsentsid Euroopa Ühenduste Komisjonile 15 tööpäeva jooksul alates taotluse
kättesaamisest.
6. Litsentsi originaal või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädevate asutuste nõudel.
B . Litsentside kehtivusaeg ja maksmine
1. Litsentsid kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni selle kalendriaasta lõpuni, millal need välja anti. Need antakse välja
15 tööpäeva jooksul alates taotluse kättesaamisest pärast seda, kui iga laeva eest on makstud nõutav aastane litsentsi-tasu.
Moivapüügi puhul antakse litsentsid välja 20. juunist kuni 31. detsembrini ja 1. jaanuarist kuni 30. aprillini.Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ühenduse õigusakte, mis määraksid kindlaks ühenduse laevade jooksva
aasta kalapüügivõimalused vetes, kus nõutakse püügipiiranguid, võivad ühenduse kalalaevad, kellel oli lubatud püüdakala eelmise kalastusaasta 31. detsembril, jätkata oma tegevust sama litsentsi alusel aastal, mille kohta ei ole õigusakte
vastu võetud, eeldusel et teadussoovitused seda võimaldavad. Lubatud on ajutine 1/12 kvoodi kasutamine kuus,
tingimusel et kvoodi eest tasutakse kehtiv litsentsitasu. Ajutisi kvoote võidakse korrigeerida teadussoovituste jakonkreetse kalapüügipiirkonna tingimuste põhjal.
2. Litsentsitasu on 5 % ümberarvestatud hinnast, mis on järgmine:
Liik Eurot eluskaalu tonni kohta
Tursk 1 800
Meriahven 1 053
Süvalest 2 571
Krevett 1 600
Harilik hiidlest (1) 4 348
Moiva 100
Atlandi arktikakrabi 2 410
(1) Harilik hiidlest ja seotud liigid: 3 000 eurot.
3. Litsentsitasud on järgmised:
Liik Eurot tonni kohta
Tursk 90
Meriahven 53
Süvalest 129
Krevett 80
Harilik hiidlest (1) 217
Moiva 5
Atlandi arktikakrabi 120
(1) Hariliku hiidlesta ja seotud liikide litsentsitasu: 150 eurot tonni kohta.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/33
Kogu litsentsitasu (maksimumkogus, mida on lubatud püüda, korrutatud tonni hinnaga) tuleb tasuda koos Gröönimaa
haldustasuga, mis on üks protsent litsentsitasust.
Kui lubatud maksimumkogust ei püüta, siis ei hüvitata laevaomanikule lubatud maksimumkogusele vastavat tasu.
ET L 27/34 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
2. liide
KALALAEVADE SATELLIITSEIREGA SEOSES ESITATAVAD TINGIMUSED
1. Lepinguosaliste kalalaevu jälgitakse satelliitside abil ajal, kui nad asuvad teise lepinguosalise vetes.
Teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes olevaid kalalaevu jälgib nende lipuriigi kalapüügi seirekeskus.
2. Satelliitseire tegemiseks edastavad lepinguosalised üksteisele nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete koordinaadid
(laius- ja pikkuskraadid). Need koordinaadid ei piira lepinguosaliste muude nõuete ja seisukohtade kohaldamist.
Andmed edastatakse, väljendatuna kümnendkraadides, elektrooniliselt WGS-84 andmesüsteemi.
3. Laevade seiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema võltsimiskindlad, s.o mitte võimaldama asukoha võltsimist
ega olema käsitsi seadistatavad. Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras sõltumata keskkonnatingimus-test. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta või muul moel segada.
Laevakaptenid tagavad eelkõige, et—andmeid ei muudeta,
—satelliitseireseadmete antenni või antenne ei takistata,
—satelliitseireseadmete elektritoidet ei katkestata,
—satelliitseireseadmeid ei ole lahti ühendatud.
Ühenduse kalalaev ei tohi siseneda Gröönimaa majandusvööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta. Gröönimaa
ametiasutustel on õigus otsekohe peatada nende ühenduse kalalaevade litsents, kes sisenevad Gröönimaa majandus-vööndisse ilma toimiva satelliitseireseadmeta. Gröönimaa ametiasutused saadavad asjaomasele laevale viivitamatateate. Gröönimaa ametiasutused teavitavad litsentsi peatamisest viivitamata Euroopa Komisjoni ja lipuliikmesriiki.
4. Seire asukohaviga on kuni 500 meetrit ja usaldusvahemik 99 %.5. Kui laev, mida jälgitakse satelliitside abil, siseneb teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse vetesse või
väljub sealt, edastab lipuriik teise lepinguosalise asjaomasele kalapüügi seirekeskusele lisas kirjeldatud sisenemis- võiväljumisteate. Nimetatud teateid edastatakse eelneva seire põhjal viivitamata iga tunni järel. Lipuriigi kalapüügi
seirekeskus jälgib teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes olevat laeva iga tunni tagant või kui
lepinguosalised seda soovivad, siis sagedamini.
6. Kui laev on sisenenud teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatesse vetesse, saadab lipuriigi kalapüügi seire-
keskus teise lepinguosalise asjaomasele kalapüügi seirekeskusele teate laeva viimase asukoha kohta viivitamata javähemalt iga kahe tunni järel. Nimetatud teateid käsitletakse asukohateadetena, nagu on kirjeldatud lisas.
7. Laeval on keelatud oma satelliitseireseadmeid välja lülitada, kui ta asub teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla
kuuluvates vetes.
Kui satelliitseireseade on edastanud igatunniseid teateid sama geograafilise asukoha kohta kauem kui neli tundi, võib
saata asukohateate, mis sisaldab lisas kirjeldatud tegevuse koodi “ANC”. Selliseid asukohateateid võib edastada üks
kord iga 12 tunni järel. Igatunnine teatamissagedus taastatakse vähemalt tunni aja jooksul pärast asukoha muutust.
8. Lõigete 5, 6 ja 7 kohased teated edastatakse elektroonilisel kujul X 25 vormingus või muu turvatud protokollina,
milles asjaomased kalapüügi seirekeskused eelnevalt kokku lepivad.
X 25 vormingu asemel kasutatakse HTTPS- või muud turvatud protokolli niipea, kui Kirde-Atlandi kalanduskomitee
(NEAFC) on nii otsustanud.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/35
9. Laeva pardal oleva satelliitseireseadme tehnilise vea või mittetöötamise korral edastab laeva kapten oma lipuriigi
kalapüügi seirekeskusele lõikes 7 määratud aja jooksul teate. Sellisel juhul piisab vähemalt ühest asukohateatest iga
nelja tunni järel, kuni laev on teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. Lipuriigi kalapüügi seirekeskusvõi laevad edastavad need teated viivitamata teise lepinguosalise kalapüügi seirekeskusele.
Rikkis seadmed parandatakse või vahetatakse välja enne, kui laev alustab uut püügireisi.Erandeid võib teha juhul, kui on ilmne, et seadmeid ei saa parandada ega välja vahetada laeva kaptenist või omanikust
sõltumatutel põhjustel.
10. Lipuriigi kalapüügi seirekeskus jälgib oma laevade seiret, kui need on teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuulu-
vates vetes. Kui avastatakse, et laevu ei seirata nõuetekohaselt, teavitatakse sellest viivitamata teise lepinguosalisekalapüügi seirekeskust.
11. Kui kalapüügi seirekeskus avastab, et teine lepinguosaline ei edasta teavet lõigete 5, 6 ja 7 kohaselt, teavitab ta sellest
viivitamata teist lepinguosalist.
Salvestatud teated edastatakse niipea, kui taastatakse elektrooniline side asjaomaste kalapüügi seirekeskuste vahel.Kalapüügi seirekeskuste vahelised sidehäired ei mõjuta laevade tegevust.
12. Käesoleva lepingu kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada teistele
ametiasutustele peale kontrolli- ja järelevalveasutuste sellisel kujul, mis võimaldab kindlaks teha konkreetseid laevu.
13. Kui Euroopa Ühendusest edastatakse Gröönimaale lõigete 5, 6 ja 7 kohaseid teateid, on Euroopa Ühenduse kalapüügi
seirekeskuseks lipuriigi kalapüügi seirekeskus. Selliste teadete edastamise puhul Gröönimaalt Euroopa Ühendusele on
Euroopa Ühenduse kalapüügi seirekeskuseks selle liikmesriigi kalapüügi seirekeskus, kelle vetes laev on või oli.
Gröönimaa kalapüügi seirekeskuse määrab Nuukis asuv kalandusdirektoraadi (Gröönimaa kalapüügilitsentside kont-rollasutus) kontrolliosakond.
14. Lepinguosalised vahetavad teavet aadresside ja muude andmete kohta, mida nende kalapüügi seirekeskused kasutavad
elektroonilisel teel suhtlemiseks vastavalt lõigetele 5, 6 ja 7. See teave sisaldab võimalust mööda ka kalapüügi
seirekeskuste vaheliseks üldiseks suhtluseks vajalikke nimesid, telefoninumbreid ja e-posti aadresse.
15. Kui ühe lepinguosalise lipu all sõitvat lõikes 1 kirjeldatud laeva märgatakse teise lepinguosalise jurisdiktsiooni all
olevates vetes kalastamas või kavatsemas seda teha, ilma et tal oleks pardal toimivat satelliitseireseadet ja ilma et
teisele lepinguosalisele teateid edastataks, võidakse nimetatud laevale anda korraldus lahkuda kõnealuse lepinguosalise
vetest. Lepinguosalised kehtestavad teabe vahetamise korra, et teha kindlaks teadete esitamata jätmise tegelikudpõhjused. Teabevahetuse eesmärk peab olema vältida laeva ebaõiglast väljasaatmist.
16. Käesolevaga sätestatud nõuete korduvat mittejärgimist võib pidada tõsiseks rikkumiseks.
17. Lepinguosalised vaatavad käesolevad nõuded vajaduse korral läbi.
VMS teadete edastamine teise lepinguosalise kalapüügi seirekeskusele
1) Sisenemisteade
Andmeelement Välja koodKohustuslik/
mittekohus-
tuslikMärkused
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline ISO kood
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO koodET L 27/36 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
Andmeelement Välja koodKohustuslik/
mittekohus-
tuslikMärkused
Teate number RN M Teatega seotud teave; teate järjekorranumber asjakohasel
aastal
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäev
Teate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp “ENT”
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu
number lipuriigi kolmetähelise ISO koodina, millele järgnebnumber
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number
Laiuskraad LT K Asukohaga seotud teave; asukoht ±99.999 (WGS-84)
Pikkuskraad LG K Asukohaga seotud teave; asukoht ±999.999 (WGS-84)
Kiirus SP K Asukohaga seotud teave; laeva kiirus kümnetes sõlmedes
Kurss CO K Asukohaga seotud teave; laeva suund 360° skaalal
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kuupäev (AAAAKKPP)
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kellaaeg (TTMM)
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu
2) Asukohateade
Andmeelement Välja koodKohustuslik/
mittekohus-
tuslikMärkused
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline ISO kood
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO kood
Teate number RN M Teatega seotud teave; teate järjekorranumber asjakohasel
aastal
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäevTeate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp “POS”(
1)
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu
number lipuriigi kolmetähelise ISO koodina, millele järgnebnumber
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number
Laiuskraad LT K Asukohaga seotud teave; asukoht ±99.999 (WGS-84)Pikkuskraad LG K Asukohaga seotud teave; asukoht ±999.999 (WGS-84)
Tegevus AC M (
2) Asukohaga seotud teave; “ANC”märgib väiksema sagedu-
sega teadete saatmise re žiimi
Kiirus SP K Asukohaga seotud teave; laeva kiirus kümnetes sõlmedes
Kurss CO K Asukohaga seotud teave; laeva suund 360° skaalalET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/37
Andmeelement Välja koodKohustuslik/
mittekohus-
tuslikMärkused
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kuupäev (AAAAKKPP)
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kellaaeg (TTMM)
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu
(1) Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate tüüp “MAN”.
(2) Kohaldatakse ainult siis, kui laev edastab POS-teateid väiksema sagedusega.
3) Väljumisteade
Andmeelement Välja koodKohustuslik/
mittekohus-
tuslikMärkused
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave; märgib teate algust
Saaja AD K Teatega seotud teave; saaja riigi kolmetäheline ISO kood
Saatja FR K Teatega seotud teave; saatja riigi kolmetäheline ISO koodTeate number RN M Teatega seotud teave; teate seerianumber asjakohasel aastal
Teate kuupäev RD M Teatega seotud teave; edastamise kuupäev
Teate kellaaeg RT M Teatega seotud teave; edastamise kellaaeg
Teate tüüp TM K Teatega seotud teave; teate tüüp “EXI”
Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave; laeva rahvusvaheline raadiokutsung
Laevastikuregistri sisenumber IR K Laevaga seotud teave; lepinguosalise laeva kordumatu
number lipuriigi kolmetähelise ISO koodina, millele järgnebnumber
Pardatähis XR M Laevaga seotud teave; laeva küljele kantud number
Kuupäev DA K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kuupäev (AAAAKKPP)
Kellaaeg TI K Asukohaga seotud teave; asukoha registreerimise UTC
kellaaeg (TTMM)
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave; märgib teate lõppu
4) Vormingu üksikasjad
Andmeedastuse struktuur on järgmine:—topeltkaldjoon (//) ja tähed “SR”märgivad teate algust,
—topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust,
—kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi,
—andmepaare eraldab tühik,
—tähed “ER”ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.
Kõik käesolevas lisas esitatud väljakoodid on Põhja-Atlandi vormingus, mida kirjeldatakse Kirde-Atlandi kalandusko-
mitee kontrolli- ja rakendussüsteemis.ET L 27/38 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
3. liide
AJUTISTE ÜHISETTEVÕTETE JA MUUDE ÜHISETTEVÕTETE PROJEKTIDE HINDAMISE MEETODID JA
KRITEERIUMID
1. Lepinguosalised vahetavad teavet projektide kohta, mis on esitatud ajutiste ühisettevõtete loomiseks ja muude ühiset-
tevõtete asutamiseks vastavalt käesoleva lepingu artiklile 2.
2. Projektid esitatakse ühendusele asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahendusel.3. Ühendus esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõtteid ja ühisettevõtteid käsitlevate projektide nimekirja. Ühiskomitee
hindab projekte muu hulgas järgmiste kriteeriumide alusel:
a) kavandatavale kalastustegevusele vastav tehnoloogia;b) sihtliigid ja kalastusvööndid;c) laeva vanus;d) ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalastustegevuste kestus;e) ühenduse laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasemad kalapüügikogemused.
4. Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast punkti 3 kohast hindamist.5. Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, annavad Gröönimaa ameti-
asutused välja vajalikud load ja püügilitsentsid.
AJUTISTE ÜHISETTEVÕTETE KALAVARUDELE JUURDEPÄÄSU TINGIMUSED GRÖÖNIMAAL
1. Litsentsid
Gröönimaa välja antavad püügilitsentsid kehtivad seni, kuni ajutised ühisettevõtted tegutsevad. Kalapüük toimub
Gröönimaa ametiasutuste määratud kvootide alusel.
2. Laevade asendamine
Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ühenduse laeva võib asendada mõne muu samaväärse mahutavuse ja samaväär-
sete tehniliste näitajatega ühenduse laevaga ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja mõlema lepinguosalisenõusolekul.
3. Seadistamine
Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad ühenduse laevad järgivad Gröönimaal kohaldatavat seadistamist käsitlevat
reglementi, mida kohaldatakse Gröönimaa ja ühenduse laevade vahel vahet tegemata.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/39
4. liide
KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD
Gröönimaa kohalik valitsus ja Euroopa Komisjon otsustavad ühiselt Euroopa Ühenduse ettevõtjate, kõige sobivama aja ja
korra üle katsepüügi rakendamisel. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks annab Gröönimaa kohalik valitsus (Gröönimaa
Loodusvarade Instituudi kaudu) olemasolevat teadus- ja muud põhiteavet.
Gröönimaa kalatööstus on aktiivne osaleja (katsepüügi kooskõlastamine ja seda käsitlev mõttevahetus).Kampaaniate pikkus: maksimaalselt kuus kuud ja minimaalselt kolm kuud, kui lepinguosalised kokkuleppel seda ei
muuda.
Kandidaatide valik katsekampaaniate rakendamiseks
Euroopa Komisjon edastab Gröönimaa ametiasutustele katsepüügi litsentside taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse—laeva tehnilised omadused,
—laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase,
—ettepanek kampaania tehniliste näitajate kohta (pikkus, varustus, uuritavad piirkonnad jne).
Gröönimaa kohalik valitsus korraldab vajaduse korral Gröönimaa valitsuse ja ühenduse ametiasutuste ning asjaomaste
laevaomanike vahel tehnilise mõttevahetuse.
Enne kampaania algust esitavad laevaomanikud Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile—deklaratsiooni pardal juba oleva saagi kohta,
—kampaanias kasutatavate püügivahendite tehnilise kirjelduse,
—kinnituse, et nad järgivad Gröönimaa kalanduseeskirju.
Kampaania ajal merel peavad asjaomased laevaomanikud—esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase aruande
saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev
ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused),
—edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna,
—tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja roll
on koguda teadusinfot saakide kohta ning saakidest proove võtta. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja
laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardal veedetava aja, tema sealviibimise
pikkuse, pardaletuleku- ja maabumissadama kohta kinnitatakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega. Kui osalisedpole kokku leppinud teisiti, ei ole laev kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul,
—Gröönimaa majandusvööndist lahkumisel esitama laevad inspekteerimiseks, kui Gröönimaa ametiasutused seda taot-
levad,
—tagama Gröönimaa kalanduseeskirjade järgimise.ET L 27/40 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007
Katsekampaania ajal saadud saagid, mis on kampaaniaga kooskõlas, jäävad laevaomaniku omandisse.
Gröönimaa ametiasutused määravad katsekampaaniatega kooskõlas olevad saagid kindlaks enne iga kampaania algust ja
teevad sellekohase teabe kättesaadavaks asjaomaste laevade kaptenitele.
Gröönimaa ametiasutused määravad kontaktisiku, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis
võiksid katsepüügi arengukäiku takistada.
Gröönimaa ametiasutused esitavad enne iga kampaania algust katsepüügi kampaaniate üksikasjad ja tingimused vastavalt
käesoleva lepingu artiklitele 9 ja 10 ning Gröönimaa õigusele.ET 2.2.2007 Euroopa Liidu Teataja L 27/41
B.Euroopa Ühenduse kiri
Lugupeetud …
Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:
“Viidates 2. juunil 2006 parafeeritud kalandusalasele partnerluslepingule, mis on sõlmitud ühelt poolt
Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahel, ning selle
protokollile ja lisadele, milles sätestatakse kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1.jaanuarist 2007 kuni 31. detsembrini 2012, on mul au Teile teatada, et Gröönimaa kohalik valitsuson valmis seda lepingut ajutiselt kohaldama alates 1. jaanuarist 2007 kuni selle jõustumiseni vastavaltkõnealuse lepingu artiklile 16, tingimusel et Euroopa Ühendus on valmis tegema sedasama.
Sellisel juhul tuleb protokolli artiklis 2 sätestatud rahalise toetuse esimene osa tasuda enne 30. juunit
2007.
Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise kohaldamisega. ”
Mul on au kinnitada, et Euroopa Ühendus nõustub lepingu ajutise kohaldamisega.
Austatud …, võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.
Euroopa Ühenduse nimelET L 27/42 Euroopa Liidu Teataja 2.2.2007