I LISA

Ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise majanduspartnerluslepingu alusel loodud

CARIFORUMI-ELI ÜHISNÕUKOGU TÖÖKORD

Artikkel 1

Koosseis ja eesistujad

1. CARIFORUMi-ELi ühisnõukogu (edaspidi „ühisnõukogu”) koosseis vastab lepingu artikli 228 lõikele 1.

2. Lepingu artikli 228 lõikes 2 osutatud ühiselt tegutsevate CARIFORUMi riikide esindajat nimetatakse „CARIFORUMi kõrgeks esindajaks”. Ühisnõukogu eesistujat teavitatakse CARIFORUMi kõrge esindaja määramisest ja kõigist sellega seotud muudatustest.

3. Töökorras kasutatav mõiste „lepinguosalised” vastab lepingu artikli 233 lõikes 3 sätestatud määratlusele.

4. Ühisnõukogu eesistujaks vähemalt ministrite tasandil on vaheldumisi 12 kuu kaupa Euroopa Liidu Nõukogu esindaja ja Euroopa Komisjoni esindaja EL poolelt ning CARIFORUMi riikide esindaja. Esimene eesistumise periood algab siiski ühisnõukogu esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgmise aasta 31. detsembril. Esimeseks eesistujaks on CARIFORUMi riikide esindaja.

Artikkel 2

Esindamine

1. Vastavalt lepingu artikli 228 lõikele 5 võivad ühisnõukogu liikmed anda volituse enda esindamiseks.

2. Liige, kes soovib, et teda asendaks asendusesindaja, teatab ühisnõukogu eesistujale enne asjaomast koosolekut asendusesindaja nime. Ühisnõukogu liikme asendusesindajal on kõik selle liikme õigused.

Artikkel 3

Vaatlejad

1. Ühisnõukogu võib otsustada lubada osaleda alalistel vaatlejatel.

2. Ühisnõukogu võib otsustada kutsuda täiendavalt ajutisi vaatlejaid.

3. Ühisnõukogu võib otsustada kutsuda CARIFORUMi-ELi parlamentaarse komitee ja CARIFORUMi-ELi nõuandekomitee esindajaid teavitama ühisnõukogu vastavate komiteede tegevusest.

Artikkel 4

Koosolekud

1. Ühisnõukogu tuleb kokku korrapäraste vaheaegade järel, mis ei ületa kahte aastat, ja erakorraliselt siis, kui asjaolud seda nõuavad, kui lepinguosalised nii kokku lepivad.

2. Ühisnõukogu koosolekud peetakse mõlema lepinguosalise vahel kokku lepitud ajal ja kohas.

3. Ühisnõukogu sekretär kutsub koosolekud kokku teatisega, mis avaldatakse vähemalt 35 päeva enne koosoleku toimumist, välja arvatud juhul, kui tegemist on erakorralise koosolekuga.

Artikkel 5

Delegatsioonid

Ühisnõukogu liikmetel võib kaasas olla ametnikke. Enne iga koosolekut tuleb ühisnõukogu eesistujale teatada allakirjutanud CARIFORUMi riikide, ELi poole delegatsioonide ja mis tahes vaatlejate kavandatav koosseis.

Artikkel 6

Sekretariaat

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat ja üks CARIFORUMi riikidest täidavad vaheldumisi 12 kuu kaupa ühisnõukogu sekretäri ülesandeid. Need ajavahemikud langevad kokku vastavalt ELi poole ja CARIFORUMi riikide eesistumisperioodiga.

Artikkel 7

Dokumendid

Kui ühisnõukogu arutelud põhinevad täiendavatel kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid ühisnõukogu dokumentidena.

Artikkel 8

Kirjavahetus

1. Kõik ühisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse ühisnõukogu sekretärile.

2. Sekretär tagab, et kõik ühisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse edasi ühisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral edastatakse need artiklis 7 osutatud dokumentidena teistele ühisnõukogu liikmetele. Levitatavad dokumendid saadetakse Euroopa Komisjoni peasekretariaadile, Euroopa Liidu liikmesriikide alalistele esindustele Brüsselis ja CARIFORUMi kõrgele esindajale ning lepingu artikli 234 lõikes 1 osutatud iga allakirjutanud CARIFORUMi riigi kõrgele esindajale.

3. Sekretär saadab ühisnõukogu eesistuja kirjad adressaatidele ja vajaduse korral edastab need artiklis 7 osutatud dokumentidena teistele ühisnõukogu liikmetele käesoleva artikli lõikes 2 osutatud adressaatide kaudu.

Artikkel 9

Koosoleku päevakord

1. Iga koosoleku esialgse päevakorra koostab ühisnõukogu sekretär lepinguosaliste ja allakirjutanud CARIFORUMi riikide ettepanekute alusel. Ühisnõukogu sekretär edastab esialgse päevakorra koos asjakohaste dokumentidega artikli 8 lõikes 2 osutatud adressaatidele hiljemalt 21 päeva enne koosoleku algust.

2. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda lisamise taotluse koos asjakohaste dokumentidega on sekretär saanud hiljemalt 28 päeva enne koosoleku algust.

3. Ühisnõukogu võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Esialgses päevakorras kajastamata punkti võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.

4. Ühisnõukogu eesistuja võib kokkuleppel lepinguosalistega kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte.

5. Lepinguosaliste kokkuleppel võib sekretär lühendada lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.

Artikkel 10

Koosoleku protokoll

1. Sekretär koostab tavaliselt kuu aja jooksul pärast koosolekut iga koosoleku kohta protokolli kavandi.

2. Protokollis võetakse üldreeglina kokku iga päevakorrapunkt, täpsustades vajaduse korral:

a) kõik ühisnõukogule esitatud dokumendid;

b) kõik avaldused, mida ühisnõukogu liikmed on palunud protokolli kanda, ning

c) tehtud otsused, antud soovitused, kokku lepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu võetud otsused.

3. Protokoll sisaldab ka koosolekul osalenud ühisnõukogu liikmete või nende asendusesindajate nimekirja, neid saatvate delegatsiooniliikmete nimekirja ja koosolekul viibinud vaatlejate nimekirja.

4. Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kolme kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab sekretär protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari. Allkirjastatud protokolli koopiad saadetakse kõigile artikli 8 lõikes 2 osutatud adressaatidele.

Artikkel 11

Otsused ja soovitused

1. Ühisnõukogu võtab kokkuleppe alusel vastu otsuseid ja soovitusi, nagu on sätestatud lepingu artiklis 229.

2. Ühisnõukogu võib otsustada tõstatada iga lepingu raames esile kerkinud ning AKV riikidele ja ELile huvi pakkuva küsimuse Cotonou lepingu artiklis 15 sätestatud AKV-ELi ministrite nõukogus.

3. Koosolekutevahelisel ajal võib ühisnõukogu lepinguosaliste nõusolekul otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel. CARIFORUMi kõrge esindaja on pädev selliseid kirju vahetama ja kinnitama allakirjutanud CARIFORUMi riikide nõusolekut otsustega, kui ta on saanud igalt allakirjutanud CARIFORUMi riigilt kinnituse vastava otsusega nõusoleku kohta.

4. Ühisnõukogu otsuseid ja soovitusi lepingu artikli 229 tähenduses nimetatakse vastavalt sõnadega „otsus” või „soovitus”, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja teema kirjeldus. Igas otsuses on sätestatud selle jõustumise kuupäev.

5. Ühisnõukogu otsuseid ja soovitusi kinnitab ELi poole nimel Euroopa Komisjoni esindaja ja CARIFORUMi riikide nimel CARIFORUMi kõrge esindaja.

6. Otsused ja soovitused edastatakse ühisnõukogu dokumentidena kõigile artikli 8 lõikes 2 osutatud adressaatidele.

Artikkel 12

Avaldamine

1. Ühisnõukogu koosolekud ei ole avalikud, kui ei ole otsustatud teisiti.

2. Iga lepinguosaline või allakirjutanud CARIFORUMi riik võib otsustada avaldada ühisnõukogu otsuseid ja soovitusi oma ametlikus väljaandes.

Artikkel 13

Keeled

1. Ühisnõukogu töökeeled on lepinguosaliste ühised ametlikud keeled, st inglise, hispaania, prantsuse ja hollandi keel.

2. Ühisnõukogu viib arutelusid läbi ning võtab vastu otsuseid ja soovitusi lõikes 1 osutatud keeltes esitatud dokumentide ja ettepanekute alusel.

Artikkel 14

Kulud

1. Lepinguosalised kannavad kõik ühisnõukogu koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas tööjõu-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.

2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.

3. Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ja dokumentide tõlkimisega ühisnõukogu töökeeltesse või töökeeltest, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud suulise ja kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu institutsioonide teistesse ametlikesse keeltesse või nendest keeltest, kannab ELi pool.