ET Euroopa Liidu Teataja C 391/6

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 16. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 391/02)

Sisukord

1. Läti välisministri ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičsi avaldus 6

2. Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule 7

3. Arutelu ELi nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud 7

4. Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides 7

5. Loodusvarad 8

6. Mered/ookeanid (kliimamuutused, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, kalandus, meresõidu turvalisus ja piraatlus, nafta ja maavarad merepõhjas) 8

7. Kiireloomuline küsimus nr 1: loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö 9

8. Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides 9

TEISIPÄEVA, 16. JUUNI 2015. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.05)

ISTUNGIT JUHATAS: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

Adjedoue Weidou (Tšaad) juhtis tähelepanu N’Djamenas (Tšaad) toimunud enesetapurünnakutele, mille tagajärjel hukkus 23 inimest ja sai vigastada üle 100 inimese.

1. Läti välisministri ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičsi avaldus

Läti välisminister ja ELi nõukogu ametis oleva eesistuja Edgars Rinkēvičs rõhutas, et 2015. aasta oli arengu jaoks väga oluline aasta. ELi ja AKV hea koostöö on erakordselt oluline järgmisel kolmel suurel rahvusvahelisel konverentsil: Addis Abebas toimuv arengu rahastamise kolmas rahvusvaheline konverents, New Yorgis 2015. aasta järgse arengukava vastuvõtmiseks toimuv ÜRO tippkohtumine ning Pariisis toimuv ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverents. Edgars Rinkēvičs juhtis tähelepanu kohustusele teha sellega seoses koostööd ning edendada piirkondlikku koostööd Vaikse ookeani piirkondadega ning väikeste arenevate saareriikidega.

Ametis olev eesistuja väljendas poolehoidu Euroopa terviklikule rännet käsitlevale lähenemisviisile, mis on sealhulgas suunatud inimkaubandusega tegelevate võrgustike vastu ning mille puhul tegeletakse rände algpõhjustega ja mis hõlmab aktiivset koostööd AKV riikidega. Edgars Rinkēvičs rõhutas, kui olulised on majanduspartnerluslepingud, mis kehtivad nüüd enamiku Sahara-taguses Aafrikas elavate inimeste suhtes ning on dünaamilised vahendid vaesuse kaotamiseks ja piirkondliku koostöö edendamiseks. Cotonou lepingu kehtivuse lõppemine 2020. aastal toob kaasa nii raskusi kui ka võimalusi. EL osaleb kuni aasta lõpuni avalikes konsultatsioonides.

2. Küsimused Euroopa Liidu Nõukogule

Nõukogule esitati kokku 21 küsimust. Kuna AKV nõukogu ei saanud istungil osaleda, vastati vaid 12 küsimusele (nendele, mis olid suunatud ELi nõukogule).

Edgars Rinkēvičs vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

Suuliselt vastatav küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder rände kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 19, mille esitas Nathalie Griesbeck AKV ja ELi vahelise koostöö kohta rände ning inimkaubanduse vastast võitlust hõlmavate meetmete valdkonnas.

Suuliselt vastatav küsimus nr 20, mille esitas Davor Ivo Stier Cotonou lepingu järgse raamistiku ning hea valitsemistava järgimise kui lepingu olulise koostisosa kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 21, mille esitas Marielle de Sarnez ELi ja AKV riikide vahelise koostöö kohta terrorismivastases võitluses.

Järgmistele küsimustele ei järgnenud täiendavat küsimust.

Suuliselt vastatav küsimus nr 10, mille esitas Kashetu Kyenge ELi reageerimise kohta Kesk-Aafrika Vabariigi kriisile.

Suuliselt vastatav küsimus nr 11, mille esitas Ignazio Corrao USA ja Kuuba vaheliste suhete mõju kohta ELi ja Kuuba vahelistele suhetele.

Suuliselt vastatav küsimus nr 12, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) ebakindlate riikide kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 13, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas Kashetu Kyenge) ELi ebolaepideemiale reageerimise kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 14, mille esitas Piernicola Pedicini (keda asendas Ignazio Corrao) Nigeeria kui eeskuju kohta Ebola viiruse likvideerimisel.

Suuliselt vastatav küsimus nr 15, mille esitasid Laura Agea, Isabella Adinolfi ja Laura Ferrara (keda asendas Ignazio Corrao) kliimapagulase staatuse tunnustamise kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 16, mille esitas David Martin kaubanduse lihtsustamise kohta.

Suuliselt vastatav küsimus nr 17, mille esitas Eider Gardiazabal Rubial (keda asendas Kashetu Kyenge) lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste õiguste olukorra kohta Aafrikas.

3. Arutelu ELi nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez and Louis Michel.

Arutelu ei toimunud, kuna Euroopa Liidu Nõukogu ametis olev eesistuja pidi istungilt lahkuma. Liikmed väljendasid oma hämmeldust. Kaaspresidendid kirjutavad sellest liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, kes oli palunud ministril teda asendada, ning peaministrile.

4. Kultuuriline mitmekesisus ja inimõigused AKV ja ELi riikides

Poliitikakomisjon

Kaasraportöörid: Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire) ja Davor Ivo Stier

Raportit esitlesid Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), kes asendas kaasraportööri Abdoulaye Touré’d (Côte d’Ivoire), ning Davor Ivo Stier.

Sõnavõtjad: Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etioopia), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambia), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Tšaad), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabwe), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Belize), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Guinea) ning Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus).

Liikmed tunnistasid, et paljud kultuurid on üsna kiiresti kadumas nende suuliste traditsioonide ja üleilmastumise tõttu. Samal ajal moodustavad need suulised traditsioonid identiteedi ja kaitsevad kogukondi radikaliseerumise eest. Seetõttu tuleks kultuurilist mitmekesisust austada ja edendada. Sellegipoolest liikmed rõhutasid, et kultuurilisi erinevusi ei tohiks kuritarvitada õigustamaks selliste tavapäraste inimõigustealaste põhimõtete nagu mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumist. Mõned liikmed ütlesid, et kultuuripärandi säilitamine on palju olulisem kui lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste uute õigustega tegelemine. Paljud ei olnud sellega nõus.

Arutelu võtsid kokku Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti) ja Davor Ivo Stier.

5. Loodusvarad

Arutelu Paapua Uus-Guinea riikliku planeerimise ministri Charles Abeliga

Paapua Uus-Guinea riikliku planeerimise minister Charles Abel tegi ettekande loodusvarade teemal.

Sõnavõtjad: Christophe Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambia), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Tšaad), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C.M. Mutati (Sambia), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), James Kembi Gitura (Keenia) ning Peter Craig-McQuaide (Euroopa Komisjon).

Charles Abel esitles Paapua Uus-Guinea valitsuse loodusvarade majandamise poliitikat ning rõhutas, et minevikus tehtud vigadest on õpitud ja nüüd keskendutakse vastutustundlikule hankimisele, varade ökoloogiliselt säästvale majandamisele, korruptsioonivastasele võitlusele ning selle tagamisele, et kohalik elanikkond saab kasu riigi rikkalikest loodusvaradest.

Liikmed avaldasid ettekandele poolehoidu ning rõhutasid, et AKV riigid võiksid sellest kogemusest õppida. Tõstatatud küsimuste hulka kuulusid vajadus läbipaistvuse järele, tugevdatud parlamentaarne kontroll, maksureform, maavarade jälgitavus, kodanikuühiskonna roll järelevalvajana ning riiklike investeerimisfondide loomine, et kasutada tulusid tulevaste põlvede jaoks, tehes ettevõtted vastutavaks keskkonnakahjustuste heastamise eest.

(Istung katkestati kell 12.35 ja see jätkus kell 15.10)

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Kaaspresident Jackson teatas, et talle olid Kongo Demokraatliku Vabariigi ametivõimud andnud teada, et nad ei saa korraldada 12. piirkondlikku kohtumist, mis peaks toimuma 20.–24. juulil 2015.

6. Mered/ookeanid (kliimamuutused, bioloogiline mitmekesisus, taastuvenergia, kalandus, meresõidu turvalisus ja piraatlus, nafta ja maavarad merepõhjas)

Põhiarutelu

Kiribati president Anote Tong tegi ettekande eksistentsiaalse ohu teemal, mida kliimamuutused kujutavad endast tema riigile. Marshalli Saartelt pärit luuletaja ja kodanikuühiskonna esindaja Kathy Jetnil-Kijner kandis ette kliimamuutuste tagajärgi käsitleva luuletuse „Dear Matafele Peinem”, mille ta luges ette ka 2014. aasta septembris toimunud ÜRO tippkohtumisel. Vaikse ookeani lääne- ja keskosa kalanduskomisjoni tegevdirektor Feleti Teo tegi ettekande Vaikse ookeani kalavarude majandamise kohta.

Sõnavõtjad: Andre R. Worrell (Barbados), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik), Eirangi Marsters (Cooki saared), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seišellid), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Tšaad), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi ja Kashetu Kyenge.

Arutelus keskenduti merede ja ookeanide olulisusele ning vajadusele edendada koordineeritud ja järjepidevat poliitikat ning mobiliseerida piisavalt vahendeid, et kaitsta mitmekesisust, tagada mereressursside jätkusuutlikkus, leevendada kliimamuutuseid ja nendega kohaneda ning tegeleda rannikualasid ja nende elanikke ähvardavate ohtudega. Liikmed märkisid, et ookeane ähvardab palju ohte, mida põhjustavad jätkusuutmatud tarbimismudelid ja mereressursside ülekasutamine. Nad rõhutasid, kui oluline on saavutada kokkulepe ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 21. konverentsil, mis toimub 2015. aasta detsembris, ning nõudsid, et EL ja AKV riigid võtaksid sellel foorumil ühiseid meetmeid.

Arutelu lõpetasid Anote Tong ja Feleti Teo.

7. Kiireloomuline küsimus nr 1: loodusõnnetus Vanuatus (ja naaberriikides): edasine tegevus, sh piirkondlik koostöö

ÜRO kohalik koordinaator ja ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) esindaja Osnat Lubrani tegi sissejuhatuse hädaabi teemal, mida anti Vanuatule pärast troopilist tsükloni Pam.

Sõnavõtjad: Andre R. Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed avaldasid sügavat kaastunnet troopilise tsükloni Pam tõttu kannatanud riikidele ja inimestele ning tunnustasid humanitaarabitöötajaid nende tehtud töö eest.

Liikmed nõudsid tungivalt, et rahvusvaheline kogukond võtaks kasutusele ressursid, mida on vaja tsükloni poolt kahjustatud infrastruktuuri ülesehitamiseks ning üleminekuks pikaajalise rehabilitatsiooni ja arengu poole. Samuti kutsusid liikmed AKV riikide valitsusi üles läbi vaatama nende arengustrateegiaid, et lisada nendesse meetmeid, leevendamaks katastroofiohtusid ja edendamaks kliimamuutustega kohanemist hoonete planeerimise poliitikas, ning tuletas meelde, et tuleb tegeleda keskkonnapagulaste ja rändajate kaitses olemas olevate õigusalaste lünkadega.

Kiribati president Anote Tong informeeris liikmeid ülesehitamisprotsessist Kiribatil.

Osnat Lubrani vastas liikmete kommentaaridele.

8. Hariduse ja kutseõppe probleemid ning võimalused AKV riikides

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Kaasraportöörid: Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús

Musa Hussein Naib (Eritrea) ja Francesc Gambús tutvustasid raportit.

Sõnavõtjad: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etioopia), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malawi), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritaania), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Niger), Ibrahim Bundu (Sierra Leone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Tšaad), Krzysztof Hetman ja Makhosini Hlongwane (Zimbabwe).

ISTUNGIT JUHATAS: Kashetu KYENGE

asepresident

Sõnavõtjad: Marlene Mizzi ja Derek Vaughan.

ISTUNGIT JUHATAS: Louis MICHEL

kaaspresident

Sõnavõtja: Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed märkisid, kui oluline on haridus üksikisikute elu parandamisel ja AKV riikide arengus. Liikmed rõhutasid, kui oluline on tagada kõigile vaba juurdepääs algkooliharidusele, eelkõige haavatavate elanikkonnarühmade seas, nagu maakogukonnad ja tütarlapsed. Liikmed juhtisid tähelepanu asjaolule, et kvaliteetne haridus on oluline kõigil tasanditel, sealhulgas kõrghariduse ja kutseõppe tasandil, ning rõhutasid, et AKV riigid peavad andma haridusvaldkonnale piisavalt vahendeid ning EL peab seadma arengukoostööprogrammides hariduse esmatähtsale kohale.

Francesc Gambús ja Musa Hussein Naib (Eritrea) lõpetasid arutelu.

(Istung lõppes kell 19.00)