Euroopa leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel



Euroopa Liidu Teataja L 357 , 31/12/1994 Lk 0002 - 0189

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 35 Lk 0004

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 35 Lk 0004

tšehhikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

eestikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

ungarikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

leedukeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

lätikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

maltakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

poolakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

slovakikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200

sloveenikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 3 - 200



Euroopa leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel [1] BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, PORTUGALI VABARIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE asutamislepingu, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE asutamislepingu ning EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE asutamislepingu osalised, ja EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS ja EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS, edaspidi "ühendus", ühelt poolt, ning RUMEENIA teiselt poolt, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Rumeenia vaheliste ajalooliste sidemete tähtsust ja nende ühiseid väärtusi, TÕDEDES, et ühendus ja Rumeenia soovivad neid sidemeid tugevdada ning luua vastastikkusele tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks Rumeenial osaleda Euroopa integratsiooniprotsessis ning seeläbi tugevdada ja laiendada suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 22. oktoobril 1990. aastal sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, ARVESTADES, et uue demokraatia tekkimine Rumeenias avab võimalused uue kvaliteediga suhete sõlmimiseks, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Rumeenia tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis ongi assotsiatsiooni põhialuseks, TÕDEDES vajadust jätkata Rumeenia üleminekut uuele poliitilisele ja majanduslikule süsteemile, mis austab õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi, sealhulgas rahvusvähemuste õigusi, kus toimib vabade ja demokraatlike valimistega mitmeparteiline süsteem ning mis näeb ette majanduse liberaliseerimise turumajanduse saavutamiseks, ning viia see üleminek ühenduse abiga lõpule, ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Rumeenia vankumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, Madridi ja Viini kohtumiste lõppdokumentide, Pariisi uue Euroopa harta, CSCE Helsingi dokumendi "Muutuste esitatavad väljakutsed" ning Euroopa energiaharta põhimõtteid ja sätteid, OLLES TEADLIKUD käesoleva lepingu tähtsusest koostööl põhineva stabiilse süsteemi rajamisel ja tugevdamisel Euroopas, mille üheks nurgakiviks on ühendus, USKUDES, et tuleks luua seos ühelt poolt assotsiatsiooni täieliku rakendamise ja teiselt poolt Rumeenia poliitiliste, majanduslike ja õigusreformide jätkumise ja lõpuleviimise vahel ning samuti luua koostööks ja mõlema lepinguosalise süsteemide tõhusaks lähenemiseks vajalikud tingimused, eeskätt CSCE Bonni kohtumise järeldusi silmas pidades, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi pakkuda tõhusat toetust reformi rakendamisel ning aidata Rumeenial toime tulla struktuurilise ümberkorraldamisega seotud majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, VÕTTES ARVESSE ka ühenduse soovi luua vahendeid koostöö tegemiseks ning majandusliku, tehnilise ja rahalise abi andmiseks üldistel alustel ja mitmeks aastaks, ARVESTADES ühenduse ja Rumeenia vabakaubandusalaseid kohustusi ja eeskätt kohustust olla vastavuses üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest tulenevate õiguste ning kohustustega, OLLES TEADLIKUD vajadusest kehtestada asutamisvabadusele, teenuste osutamise vabadusele ja kapitali vabale liikumisele vajalikud tingimused, PIDADES SILMAS ühenduse ja Rumeenia majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ning seega tõdedes, et käesoleva assotsiatsiooni eesmärgid tuleks saavutada käesoleva lepingu vastavate sätete abil, OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste-vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkorraldamiseks ja tehnoloogia moderniseerimiseks hädavajalik, SOOVIDES alustada kultuurikoostööd ja parandada teabevahetust, TÕDEDES, et Rumeenia lõppeesmärk on saada ühenduse liikmeks ning et lepinguosaliste arvamuse kohaselt aitab käesolev assotsiatsioon Rumeenial selle eesmärgi saavutada, ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks: BELGIA KUNINGRIIK: Willy CLAES, välisminister TAANI KUNINGRIIK: Niels Helveg Petersen, välisminister SAKSAMAA LIITVABARIIK: Klaus KINKEL, välisminister KREEKA VABARIIK: Michel PAPACONSTANTINOU, välisminister HISPAANIA KUNINGRIIK: Javier SOLANA, välisminister PRANTSUSE VABARIIK: Roland DUMAS, välisminister IIRIMAA: Dick SPRING; välisminister ITAALIA VABARIIK: Eimilio COLOMBO, välisminister LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK: Jacques POOS, välisminister MADALMAADE KUNINGRIIK: P. Kooijmans, välisminister PORTUGALI VABARIIK: J. M. DURÃO BARROSO, välisminister SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK: Douglas HURD, välisminister EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS ja EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS: Niels Helveg PETERSEN, Taani Kuningriigi välisminister, Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja Leon BRITTAN, komisjoni liige H. van den Broek, komisjoni liige RUMEENIA: Nicolae VACAROIU, peaminister Teodor Viorel MELESCANU välisminister KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesolevaga luuakse assotsiatsioon ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel. Käesoleva assotsiatsiooni eesmärgid on järgmised: - luua sobiv raamistik lepinguosaliste-vahelisele poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada tihedaid poliitilisi suhteid, - edendada kaubanduse laiendamist ja üksmeelseid majandussuhteid lepinguosaliste vahel, et seeläbi soodustada majanduse arengut Rumeenias, - panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus- ja kultuurikoostööle, - toetada Rumeenia pingutusi oma majanduse arendamisel, turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel ja demokraatia tugevdamisel, - luua vajalikud institutsioonid käesoleva assotsiatsiooni tõhusaks rakendamiseks, - luua raamistik Rumeenia järkjärguliseks integreerumiseks ühendusse. Selleks töötab Rumeenia vajalike tingimuste täitmise nimel. I JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 2 Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Rumeenia vastastikust lähenemist, toetab Rumeenias toimuvaid poliitilisi ja majanduslikke muutusi ning soodustab uute solidaarsussuhete ja koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog: - hõlbustab Rumeenia täielikku integreerumist demokraatlike riikide ühendusse ning järkjärgulist lähenemist ühendusele. Käesolevas lepingus sätestatud majandusliku lähenemisega kaasneb suurem poliitiline lähenemine, - toob kaasa seisukohtade ühtlustumise rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige sellistes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt emba-kumba lepinguosalist, - aitab kaasa lepinguosaliste seisukohtade lähenemisele julgeolekuküsimustes ning suurendab julgeolekut ja stabiilsust kogu Euroopas. Artikkel 3 1. Lepinguosaliste-vahelised nõupidamised peetakse kõrgeimal poliitilisel tasandil. 2. Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog assotsiatsiooninõukogus. Assotsiatsiooninõukogul lasub üldine vastutus kõikides küsimustes, mida lepinguosalised soovivad talle esitada. Artikkel 4 Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võimalusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi: - kohtumised kõrgemate ametnike (poliitikajuhtide) tasandil ühelt poolt Rumeenia ning teiselt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, - diplomaatiliste kanalite täielik kasutamine, - Rumeenia vastuvõtmine nende riikide rühma, kes saavad korrapäraselt teavet Euroopa poliitilise koostöö raames käsitletavate küsimuste kohta ning kes vahetavad teavet artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, - kõik muud vahendid, mis võivad soodustada poliitilise dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist. Artikkel 5 Parlamendi tasandil toimub poliitiline dialoog parlamentaarse assotsiatsioonikomitee raames. II JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 6 Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas kehtestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning turumajanduse põhimõtted on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ja käesoleva assotsiatsiooni oluline osa. Artikkel 7 1. Käesolev assotsiatsioon hõlmab maksimaalselt kümne aasta pikkust üleminekuperioodi, mis on jaotatud kaheks järjestikuseks üldjuhul viie aasta pikkuseks etapiks. Esimene etapp algab käesoleva lepingu jõustumisel. 2. Võttes arvesse, et turumajanduse põhimõtted ja ühenduse toetus käesoleva lepingu kaudu on assotsiatsiooni seisukohast olulise tähendusega, jätkab assotsiatsiooninõukogu korrapäraselt käesoleva lepingu kohaldamise ja Rumeenia majanduslike reformide lõpuleviimise kontrollimist preambulis kehtestatud põhimõtete alusel. 3. Assotsiatsiooninõukogu koguneb esimese etapi lõppemisele eelneva 12 kuu jooksul, et otsustada üleminek teise etappi ning võimalike muudatuste tegemine teist etappi hõlmavatesse sätetesse. Seda tehes võtab ta arvesse lõikes 2 nimetatud kontrolli tulemusi. 4. Lõigetes 1 ja 3 kavandatud kaht etappi ei kohaldata III jaotise suhtes. II JAOTIS KAUPADE VABA LIIKUMINE Artikkel 8 1. artiklis 7 osutatud üleminekuperioodi jooksul kehtestavad ühendus ja Rumeenia järk-järgult ning käesoleva lepingu ja üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) sätete kohaselt vastastikustel ja tasakaalustatud kohustustel põhineva vabakaubanduspiirkonna. 2. Kaupade klassifitseerimiseks kahe lepinguosalise vahelises kaubanduses kasutatakse kaupade koondnomenklatuuri. 3. Iga toote puhul on tollimaksu baasmääraks, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus ette nähtud järjestikuseid vähendamisi, tollimaksumäär, mida tegelikult kohaldatakse erga omnes käesoleva lepingu jõustumisele eelneval päeval. 4. Kui pärast käesoleva lepingu jõustumist kohaldatakse tariifide vähendamist erga omnes, asendab vähendatud tollimaks lõikes 3 nimetatud tollimaksu baasmäära alates kuupäevast, mil sellist vähendamist hakatakse kohaldama. 5. Ühendus ja Rumeenia teatavad teineteisele oma vastavad tollimaksu baasmäärad. I PEATÜKK TÖÖSTUSTOOTED Artikkel 9 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Rumeeniast pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri gruppides 25–97, välja arvatud I lisas loetletud tooted. 2. Artiklite 10–14 sätteid ei kohaldata artiklites 16 ja 17 nimetatud toodete suhtes. Artikkel 10 1. Rumeeniast pärinevate kaupade (v.a IIa, IIb ja III lisas loetletud kaubad) ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. 2. Rumeeniast pärinevate IIa lisas loetletud kaupade ühendusse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse järgmise ajakava kohaselt: - käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse iga tollimaksu 50 protsendini baasmäärast, - ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik ülejäänud tollimaksud. Rumeeniast pärinevate IIb lisas loetletud toodete ühendusse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast järk-järgult 20 % baasmäärast aastas kuni nimetatud tollimaksude täieliku kaotamiseni käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva neljanda aasta lõpuks. 3. Rumeeniast pärinevate III lisas loetletud kaupade impordi puhul peatatakse tollimaksud ühenduse iga-aastaste tariifikvootide või tariifilagede piires, mida tõstetakse järk-järgult vastavalt kõnealuses lisas kindlaks määratud tingimustele kuni asjaomaste toodete imporditollimaksu täieliku kaotamiseni hiljemalt viienda aasta lõpuks. Samal ajal vähendatakse imporditollimakse, mida kohaldatakse siis, kui kvoodid on ammendatud või kui tariifilaega hõlmatud toodete suhtes taaskehtestatakse tollimaksud, alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult 15 % baasmäärast aastas. Viienda aasta lõpuks kaotatakse allesjäänud tollimaksud. 4. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse Rumeeniast pärinevate toodete ühendusse importimisel koguselised piirangud ning samaväärse toimega meetmed. Artikkel 11 1. Ühendusest pärinevate IV lisas loetletud kaupade Rumeeniasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 2. Ühendusest pärinevate V lisas loetletud kaupade Rumeeniasse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: - käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval 80 protsendini baasmäärast, - kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 40 protsendini baasmäärast, - viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 0 protsendini baasmäärast. 3. Ühendusest pärinevate VI lisas loetletud kaupade Rumeeniasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse selles lisas nimetatud ajakava kohaselt. 4. Ühendusest pärinevate toodete (v.a IV, V ja VI lisas loetletud tooted) Rumeeniasse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: - kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 80 protsendini baasmäärast, - viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 60 protsendini baasmäärast, - kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 50 protsendini baasmäärast, - seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 35 protsendini baasmäärast, - kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 20 protsendini baasmäärast, - üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest 0 protsendini baasmäärast. 5. Ühendusest pärinevate VII lisas loetletud toodete suhtes peatatakse Rumeenias kohaldatavad imporditollimaksud iga-aastaste kvootide piires, mida suurendatakse järk-järgult vastavalt kõnealuse lisa sätetele. Eespool nimetatud kvoote ületavate impordikoguste suhtes kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järk-järgult vastavalt lõikes 4 nimetatud ajakavale. 6. Ühendusest pärinevate toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatavad koguselised piirangud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. 7. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotatakse ühendusest pärinevate toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatavate koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmed, v.a VIII lisas loetletud toodete puhul, mille suhtes kohaldatakse kõnealuses lisas toodud ajakava. Artikkel 12 Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes. Artikkel 13 1. Käeoleva lepingu jõustumisel kaotab ühendus Rumeeniast pärineva impordi suhtes kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud. 2. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab Rumeenia ühendusest pärineva impordi suhtes kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, välja arvatud 0,5 % väärtuseline tollimaks tolliformaalsuste eest, mis kaotatakse järgmise ajakava kohaselt: - väärtuselise tollimaksu vähendamine 0,25 protsendini kolmanda aasta lõpus, - kaotamine hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks. Artikkel 14 1. Ühendus ja Rumeenia kaotavad järk-järgult viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist kõik omavahelised eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud. 2. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab ühendus Rumeeniasse eksportimisel kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed. 3. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab Rumeenia ühendusse eksportimisel kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed, välja arvatud IX lisas loetletud piirangud ja meetmed, mida vähendatakse järk-järgult ja mis kaotatakse hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks. Artikkel 15 Kumbki lepinguosaline kinnitab oma valmisolekut vähendada oma tollimakse kauplemisel teise lepinguosalisega kiiremini, kui on ette nähtud artiklites 10 ja 11, kui seda võimaldab tema üldine majanduslik olukord ja olukord asjaomases majandussektoris. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks ettepanekuid teha. Artikkel 16 Protokollis nr 1 sätestatakse selles osutatud tekstiiltoodete suhtes kohaldatav kord. Artikkel 17 Protokollis nr 2 sätestatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes kohaldatav kord. Artikkel 18 1. Käesoleva peatüki sätted ei takista ühendust säilitamast Rumeeniast pärinevate X lisas loetletud toodete suhtes kohaldatavate tollimaksude põllumajanduskomponenti. 2. Käesoleva peatüki sätted ei takista Rumeeniat lisamast ühendusest pärinevate X lisas loetletud toodete suhtes kohaldatavatesse tollimaksudesse põllumajanduskomponenti. II PEATÜKK Põllumajandus Artikkel 19 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Rumeeniast pärinevate põllumajandustoodete suhtes. 2. Mõiste "põllumajandustooted" tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppides 1–24 ning I lisas loetletud tooteid, välja arvatud määruses (EMÜ) nr 3687/91 määratletud kalandustooted. Artikkel 20 Protokollis nr 3 sätestatakse selles protokollis loetletud töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord. Artikkel 21 1. Ühendus kaotab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval Rumeeniast pärinevate põllumajandustoodete koguselised impordipiirangud, mida on säilitatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3420/83 alusel selle käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval kehtivas versioonis. 2. Rumeeniast pärinevate XIa ja XIb lisas loetletud põllumajandustoodete suhtes kohaldatakse nendes lisades ette nähtud tingimustel alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ühenduse kvootide piires vähendatud tollimakse. 3. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab Rumeenia ühendusest pärinevate põllumajandustoodete koguselised impordipiirangud. 4. Ühendus ja Rumeenia annavad teineteisele üksmeele ja vastastikkuse alusel XIIa, XIIb ja XIII lisas ette nähtud tingimustel nendes lisades osutatud soodustusi. 5. Võttes arvesse ühenduse ja Rumeenia vahelise põllumajandustoodetega kauplemise mahtu, nende toodete erilist tundlikkust, ühenduse ühise põllumajanduspoliitika reegleid, põllumajanduse osa Rumeenia majanduses ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe alusel peetud mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi, uurivad ühendus ja Rumeenia assotsiatsiooninõukogus korrapärasuse ja vastastikkuse alusel iga toote puhul eraldi teineteisele edasiste soodustuste andmise võimalusi. 6. Võttes arvesse ühenduse ja Rumeenia põllumajanduspoliitika parema kooskõlastamise vajadust, samuti Rumeenia eesmärki saada ühenduse liikmeks, peavad mõlemad lepinguosalised assotsiatsiooninõukogus korrapäraselt nõu oma vastava poliitika strateegia ja teostusviiside üle. Artikkel 22 Juhul kui ühest lepinguosalisest riigist pärinevate artikli 21 kohaselt soodustusteks õigust andvate toodete import häirib tõsiselt teise lepinguosalise riigi turgusid, siis olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, eriti artiklist 31, ja silmas pidades asjaomaste põllumajandusturgude erilist tundlikkust, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata nõupidamisi sobiva lahenduse leidmiseks. Kuni lahendust ei ole leitud, võib asjaomane lepinguosaline võtta meetmeid, mida ta peab vajalikuks. III PEATÜKK Kalandus Artikkel 23 Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Rumeeniast pärinevate kalandustoodete suhtes, mida hõlmab määrus (EMÜ) nr 3687/91 kalandustooteturu ühise korralduse kohta. Artikkel 24 1. Ühendus ja Rumeenia annavad teineteisele üksmeele ja vastastikkuse alusel XIV ja XV lisas ette nähtud tingimustel nendes lisades nimetatud soodustusi. Kalandustoodete suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 21 lõiget 5. 2. Assotsiatsiooninõukogu uurib võimalusi kalandustoodete-alase kokkuleppe sõlmimiseks lepinguosaliste vahel, kui vajalikud tingimused seda võimaldavad. IV PEATÜKK Ühissätted Artikkel 25 Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõigi toodetega kauplemise suhtes, v.a juhtumid, kui käesolevas lepingus või protokollides nr 1, 2 või 3 on ette nähtud teisiti. Artikkel 26 1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kohaldata ühenduse ja Rumeenia vahelises kaubanduses uusi impordi- ega eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse, samuti ei suurendata juba kohaldatavaid impordi- ja eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kohaldata ühenduse ja Rumeenia vahelises kaubanduses uusi koguselisi impordi- või ekspordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid, samuti ei karmistata juba kohaldatavaid koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid. 3. Uued impordi-või eksporditollimaksud või samaväärse toimega maksud või nende suurendamine või uued koguselised piirangud või samaväärse toimega meetmed või nende karmistamine, mille Rumeenia on kehtestanud pärast läbirääkimiste algust, kaotatakse hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisel. 4. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaselt tehtavaid soodustusi, ei takista käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 Rumeenia ja ühenduse vastava põllumajanduspoliitika järgimist või selle poliitika kohaste meetmete võtmist. Artikkel 27 1. Mõlemad lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjub teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid. 2. Toodete eksportimisel ühe lepinguosalise territooriumile ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse. Artikkel 28 1. Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ette nähtud kaubavahetuskorda. 2. Lepinguosalised peavad assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomise kokkulepete üle ning taotluse korral muude põhiküsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse sellist nõu kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et tagada käesolevas lepingus deklareeritud ühenduse ja Rumeenia vastastikuste huvide arvessevõtmine. Artikkel 29 Artikli 11 ja artikli 26 lõike 1 sätetest kõrvale kaldudes võib Rumeenia võtta piiratud kestusega erandlikke meetmeid suurendatud tollimaksude näol. Need meetmed võivad hõlmata üksnes noori tööstusharusid või teatavaid sektoreid, mida ümber korraldatakse või mis on suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme. Nende meetmetega kehtestatavad ühendusest pärinevate toodete Rumeeniasse importimisel kohaldatavad tollimaksud ei tohi ületada 25 % väärtusest ning need peavad säilitama eelised ühendusest pärinevatele toodetele. Nende toodete impordi koguväärtus, mille puhul rakendatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 15 % I peatükis määratletud ühendusest pärinevate tööstustoodete koguimpordist viimase aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed. Neid meetmeid kohaldatakse kuni viis aastat, kui assotsiatsiooninõukogu ei ole lubanud pikemat kehtivusaega. Nende kohaldamine lõpetatakse hiljemalt üleminekuperioodi lõppemisel. Neid meetmeid ei või kohaldada selliste toodete puhul, mille suhtes kõik tollimaksud ja koguselised piirangud ning samaväärse toimega maksud ja meetmed on kaotatud rohkem kui kolme aasta eest. Rumeenia teatab assotsiatsiooninõukogule kõikidest erandlikest meetmetest, mida ta kavatseb võtta, ja ühenduse taotlusel peetakse enne nende meetmete kohaldamist assotsiatsiooninõukogus nõu nende meetmete üle ja samuti valdkondade üle, mida need meetmed hõlmavad. Nende meetmete võtmisel annab Rumeenia assotsiatsiooninõukogule käesoleva artikli alusel kehtestatud tollimaksude kaotamise ajakava. Selles ajakavas nähakse ette kõnealuste tollimaksude järkjärguline kaotamine võrdsete aastamäärade kaupa, mis algab hiljemalt kahe aasta möödumisel nende kehtestamisest. Assotsiatsiooninõukogu võib teha otsuse teistsuguse ajakava kohta. Artikkel 30 Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli tähenduses dumpingut, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli kohaldamise lepingu ning asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt käesoleva lepingu artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 31 Kui teatava toote import suureneb selliste kogusteni ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada: - märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaistele tootjatele ühe lepinguosalise territooriumil või - tõsiseid häireid mis tahes majandusvaldkonnas või raskusi, mis võivad tõsiselt halvendada mõne piirkonna majanduse olukorda, võib ühendus või Rumeenia võtta artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras sobivaid meetmeid. Artikkel 32 Kui artiklite 14 ja 26 sätete täitmisega kaasneb: i) reeksportimine kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline säilitab asjaomase toote puhul koguselised ekspordipiirangud, eksporditollimaksud või samaväärse toimega meetmed, või ii) eksportiva lepinguosalise jaoks olulise toote tõsine puudujääk või sellise puudujäägi oht ja kui eelnimetatud olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib see lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei või olla diskrimineerivad ja need kõrvaldatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta. Artikkel 33 Liikmesriigid ja Rumeenia kohandavad järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks ei oleks kaupade hankimis- ja turustamistingimuste osas liikmesriikide ja Rumeenia kodanike vahel mingit diskrimineerimist. Assotsiatsiooninõukogu teavitatakse selle eesmärgi saavutamiseks võetud meetmetest. Artikkel 34 1. Kui ühendus või Rumeenia kohaldab selliste toodete impordi suhtes, mis võivad põhjustada artiklis 31 nimetatud raskusi, halduskorda, mille eesmärk on anda kiiret teavet kaubavoogude arengusuuna kohta, teavitab ta sellest teist lepinguosalist. 2. artiklites 30, 31 ja 32 nimetatud juhtudel esitab ühendus või Rumeenia assotsiatsiooninõukogule enne nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist või lõike 3 punkti d kohastel juhtudel võimalikult kiiresti kogu asjakohase teabe eesmärgiga leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Meetmete valikul tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad. 3. lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid: a) artiklis 31 kirjeldatud olukorrast tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsiooninõukogule, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui 30 päeva jooksul teatamisest ei ole assotsiatsiooninõukogu või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole leitud ühtki muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta küsimuse lahendamiseks asjakohaseid meetmeid. Need meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on tekkinud raskuste kõrvaldamiseks vaja; b) artikli 30 kohasest dumpingujuhtumist teatatakse assotsiatsiooninõukogule niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui 30 päeva jooksul alates teatise esitamisest assotsiatsiooninõukogule ei ole dumpingut lõpetatud või muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid; c) artiklis 32 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsiooninõukogule. Assotsiatsiooninõukogu võib teha raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ta ei ole 30 päeva jooksul teatamisest arvates sellist otsust teinud, võib eksportiv lepinguosaline kohaldada kõnealuse toote ekspordi suhtes asjakohaseid meetmeid; d) kui viivitamatut tegutsemist nõudvate erandlike asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või uurimine võimatu, võib ühendus või Rumeenia artiklites 30, 31 ja 32 osutatud olukordades viivitamata kohaldada ennetus- ja ajutisi abinõusid, mis on rangelt vajalikud olukorra lahendamiseks, ning teatab sellest viivitamata assotsiatsiooninõukogule. Artikkel 35 Käesolevas lepingus ette nähtud tariifisoodustuste kohaldamiseks vajalikud päritolureeglid on sätestatud protokollis nr 4. Artikkel 36 Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei või siiski kujutada endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste-vahelise kaubanduse varjatud piiramist. Artikkel 37 Rumeenia ning Hispaania ja Portugali vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavad erisätted on ette nähtud protokollis nr 5. IV JAOTIS TÖÖJÕU LIIKUMINE, ASUTAMINE, TEENUSTE OSUTAMINE I PEATÜKK TÖÖJÕU LIIKUMINE Artikkel 38 1. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kehtib järgmine: - töö- ja palgatingimuste osas või töölt vabastamisel ei diskrimineerita liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Rumeenia kodanikke nende kodakondsuse alusel võrreldes liikmesriigi kodanikega, - liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja selles liikmesriigis seaduslikult elaval abikaasal ja lastel, välja arvatud hooajatöötajad ja artikli 42 kohaste kahepoolsete kokkulepete alusel saabunud töötajad, kui sellistes kokkulepetes ei ole sätestatud teisiti, on pääs selle liikmesriigi tööturule selle töötaja tööloa kehtivuse ajal. 2. Kui Rumeenias kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kohtleb Rumeenia oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende nimetatud territooriumil seaduslikult elavaid abikaasasid ja lapsi lõikes 1 nimetatud viisil. Artikkel 39 1. Selleks et koordineerida liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate Rumeenia kodakondsusega töötajate ja nende samas seaduslikult elavate pereliikmete suhtes kohaldatavaid sotsiaalkindlustussüsteeme, ning kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kehtib järgmine: - selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja ravikindlustuse arvestamisel liidetakse nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodid eri liikmesriikides, - kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud hüvitisi, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi välja maksva liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel, - kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi. 2. Rumeenia kohaldab oma territooriumil seaduslikult töötavate liikmesriikide kodanike ja nende samas seaduslikult elavate pereliikmete suhtes samasugust kohtlemist, nagu on osutatud lõike 1 teises ja kolmandas taandes. Artikkel 40 1. Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsusega vastu artiklis 39 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalikud sätted. 2. Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsusega vastu üksikasjalikud halduskoostöö eeskirjad, millega sätestatakse vajalikud haldus- ja järelevalvegarantiid lõikes 1 nimetatud sätete kohaldamiseks. Artikkel 41 Assotsiatsiooninõukogu poolt artikli 40 kohaselt vastu võetud sätted ei mõjuta Rumeeniat ja liikmesriike ühendavatest kahepoolsetest lepingutest tulenevaid õigusi ega kohustusi, kui nende lepingutega nähakse ette Rumeenia või liikmesriikide kodanike soodsam kohtlemine. Artikkel 42 1. Võttes arvesse liikmesriigi tööturul valitsevat olukorda ja kui selle liikmesriigi jõus olevatest töötajate vaba liikumise alastest õigusaktidest ja eeskirjadest ei tulene teisiti: - olemasolevad töö saamise võimalused, mille liikmesriigid Rumeenia töötajatele kahepoolsete kokkulepetega annavad, tuleks säilitada ja neid tuleks võimaluse korral parandada, - teised liikmesriigid kaaluvad samasuguste kokkulepete sõlmimise võimalust. 2. Liikmesriikides ja ühenduses valitsevat turuolukorda arvesse võttes ja vastavalt liikmesriikides jõus olevatele eeskirjadele ja korrale uurib assotsiatsiooninõukogu muude paranduste tegemist, sealhulgas kutseõppele juurdepääsu võimalusi. Artikkel 43 Artiklis 7 nimetatud teise etapi jooksul või varem, kui nii on otsustatud, uurib assotsiatsiooninõukogu tööjõu liikumise edasise parandamise võimalusi, võttes muu hulgas arvesse Rumeenia sotsiaalset ja majanduslikku olukorda ja nõudeid ning tööhõive olukorda ühenduses. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks soovitusi teha. Artikkel 44 Rumeenias toimuvast majanduse ümberkorraldamisest tuleneva tööjõuressursside ümberkorraldamise hõlbustamiseks annab ühendus Rumeeniale artikli 89 kohaselt tehnilist abi sobiva sotsiaalkindlustussüsteemi loomiseks. II PEATÜKK Asutamine Artikkel 45 1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad liikmesriigid Rumeenia äriühingutele ja kodanikele sama soodsad asutamistingimused ning nende territooriumil asuvatele Rumeenia äriühingutele ja kodanikele sama soodsad tegevustingimused, nagu saavad osaks nende endi äriühingutele ja kodanikele, välja arvatud XVI lisas kirjeldatud valdkondades. 2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tagab Rumeenia alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse äriühingutele ja kodanikele sama soodsad asutamistingimused ning tema territooriumil asuvatele ühenduse äriühingutele ja kodanikele sama soodsad tegevustingimused, nagu saavad osaks tema enda äriühingutele ja kodanikele, välja arvatud XVII lisas kirjeldatud valdkondades. Kui käesoleva lepingu jõustumise ajal Rumeenias kohaldatavad õigusnormid ei taga ühenduse äriühingutele ja kodanikele teatava majandustegevuse puhul sellist kohtlemist, muudab Rumeenia neid õigusnorme, et tagada asjaomane kohtlemine hiljemalt käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viienda aasta lõpuks. 3. XVIII lisas kirjeldatud valdkondades ja küsimustes, välja arvatud 1991. aasta seaduses nr 33 nimetatud pangandustegevuse puhul, tagab Rumeenia järk-järgult ja hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks ühenduse äriühingutele ja kodanikele sama soodsad asutamistingimused, nagu saavad osaks tema enda kodanikele ja äriühingutele. Eelnimetatud pangandustegevuse osas tagatakse sellised tingimused hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks. 4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud üleminekuperioodide jooksul ei võta Rumeenia vastu ühtki uut määrust ega meedet, millel oleks diskrimineeriv toime ühenduse äriühingute ja kodanike asutamisele ja tegevusele tema territooriumil võrreldes tema enda äriühingute ja kodanikega. 5. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) asutamine – i) kodanike puhul õigus alustada ja arendada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ja juhtida ettevõtteid, eelkõige äriühinguid, mida nad tegelikult kontrollivad. Füüsilisest isikust ettevõtjana ja ettevõtte juhina tegutsemine ei anna kodanikele õigust taotleda või võtta vastu tööd teise lepinguosalise tööturul ega õigust pääseda teise lepinguosalise tööturule. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata nende isikute suhtes, kes ei ole üksnes füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) äriühingute puhul õigus alustada ja arendada majandustegevust tütarettevõtete, filiaalide ja esinduste asutamise ja juhtimise kaudu; b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all olev äriühing; c) majandustegevus – eelkõige tööstuslik, kaubanduslik, käsitöönduslik ja vabakutseline tegevus. 6. Assotsiatsiooninõukogu uurib korrapäraselt võimalust kiirendada võrdse kohtlemise rakendamist XVIII lisas nimetatud sektorites ning XVI ja XVII lisas loetletud valdkondade ja küsimuste lisamist käesoleva artikli lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisalasse. Neid lisasid võib muuta assotsiatsiooninõukogu otsusega. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud üleminekuperioodide lõppemise järel võib assotsiatsiooninõukogu erandjuhul Rumeenia taotlusel ja vajaduse korral otsustada piiratud ajaks pikendada nende üleminekuperioodide kestust teatavates valdkondades või küsimustes. 7. Olenemata käesoleva artikli sätetest on Rumeenia territooriumil asuvatel ühenduse äriühingutel alates käesoleva lepingu jõustumisest õigus omandada, kasutada, rentida ja müüa kinnisvara ning riigivara, maa ja metsa puhul õigus neid rentida, kui see on otseselt vajalik selle majandustegevuse jaoks, milleks nad on asutatud. See õigus ei hõlma asutamist diiler- ja esindustegevuseks kinnisvara ja loodusvarade valdkonnas. Rumeenia annab need õigused Rumeenias asuvatele ühenduse äriühingute filiaalidele ja esindustele hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisele järgneva esimese viie aasta lõpuks. Rumeenia annab need õigused Rumeenias füüsilisest isikust ettevõtjatena registreeritud ühenduse kodanikele hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks. Artikkel 46 1. Kui artikli 45 sätetest ei tulene teisiti ja võtmata arvesse XVIII lisas kirjeldatud finantsteenuseid, võib iga lepinguosaline reguleerida äriühingute ja kodanike asutamist ja tegevust oma territooriumil, kui see reguleerimine ei diskrimineeri teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke võrreldes tema enda äriühingute ja kodanikega. 2. XVIII lisas kirjeldatud finantsteenuste osas ei piira käesolev leping lepinguosaliste õigust võtta vastu meetmeid oma siseriikliku rahapoliitika teostamiseks või usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks, et tagada investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või tagada finantssüsteemi puutumatus ja stabiilsus. Need meetmed ei või põhjustada teise lepinguosalise äriühingute ja kodanike diskrimineerimist kodakondsuse alusel võrreldes lepinguosalise enda äriühingute ja kodanikega. Artikkel 47 Et ühenduse kodanikel ja Rumeenia kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata tegevust reguleeritud kutsealal, uurib assotsiatsiooninõukogu, milliseid meetmeid on vaja võtta kvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks võtta kõik vajalikud meetmed. Artikkel 48 Artikli 46 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide ja esinduste asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja mis on põhjendatud nende filiaalide ja esinduste ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide ja esinduste juriidiliste või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, kui on tingimata vajalik sellistest juriidilistest või tehnilistest erinevustest tulenevalt või XVIII lisas kirjeldatud finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvest tulenevalt. Artikkel 49 1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "ühenduse äriühing" või "Rumeenia äriühing" äriühingut, mis on vastavalt asutatud liikmesriigi või Rumeenia õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on vastavalt ühenduse või Rumeenia territooriumil. Kui liikmesriigi või Rumeenia õigusaktide kohaselt asutatud äriühingul on vastavalt ühenduse või Rumeenia territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, peab tema tegevus olema tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Rumeenia majandusega. 2. Käesoleva jaotise III peatüki ja käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ka rahvusvahelise meretranspordi puhul nende liikmesriikide või Rumeenia kodanike või laevaühingute suhtes, kes vastavalt asuvad väljaspool ühendust või Rumeeniat ja keda kontrollivad vastavalt liikmesriigi või Rumeenia kodanikud, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Rumeenias nende õigusaktide kohaselt. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "ühenduse kodanik" ja "Rumeenia kodanik" füüsilist isikut, kes on vastavalt kas mõne liikmesriigi või Rumeenia kodanik. 4. Käesoleva lepingu sätted ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et tõkestada käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. Artikkel 50 Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad "finantsteenused" XVIII lisas kirjeldatud tegevust. Assotsiatsiooninõukogu võib XVIII lisa kohaldamisala laiendada või muuta. Artikkel 51 Rumeenia võib käesoleva lepingu jõustumisele järgneva esimese viie aasta jooksul võtta meetmeid, mis kalduvad kõrvale käesoleva peatüki sätetest ühenduse äriühingute ja kodanike asutamise osas, kui teatavates tööstusharudes: - toimub ümberkorraldamine või - ilmnevad tõsised raskused, eriti kui nendega kaasnevad tõsised sotsiaalsed probleemid Rumeenias, või - Rumeenia äriühingud või kodanikud kaotavad oma turuosa või see väheneb oluliselt või - on tegemist uue tekkiva tööstusharuga Rumeenias. Sellised meetmed: i) kaotavad kehtivuse hiljemalt kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viienda aasta lõppemisest ning ii) on põhjendatud ja olukorra parandamiseks vajalikud ning iii) on üksnes seotud asutamistega, mis toimuvad Rumeenias pärast selliste meetmete jõustumist ega põhjusta nende võtmisel Rumeenias juba asutatud ühenduse äriühingute või kodanike diskrimineerimist võrreldes Rumeenia äriühingute või kodanikega. Assotsiatsiooninõukogu võib erandjuhul Rumeenia taotlusel ja vajaduse korral otsustada pikendada taandes i nimetatud perioodi teatavas sektoris ja piiratud ajavahemikuks, mis ei ületa artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi kestust. Selliseid meetmeid kavandades ja kohaldades tagab Rumeenia võimaluse korral ühenduse äriühingutele ja kodanikele sooduskohtlemise või kohtlemise, mis ei või mingil juhul olla ebasoodsam kui kolmandate riikide äriühingute või kodanike suhtes kohaldatav kohtlemine. Enne nende meetmete kohaldamist konsulteerib Rumeenia assotsiatsiooninõukoguga ega jõusta neid enne ühe kuu möödumist Rumeenia poolt kohaldatavatest konkreetsetest meetmetest teatamist assotsiatsiooninõukogule, välja arvatud juhul, kui korvamatu kahju oht eeldab kiireloomuliste meetmete võtmist; sel juhul konsulteerib Rumeenia assotsiatsiooninõukoguga viivitamatult pärast nende meetmete võtmist. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõppemisel võib Rumeenia selliseid meetmeid kohaldada üksnes assotsiatsiooninõukogu loal ja tema poolt kindlaksmääratavatel tingimustel. Artikkel 52 1. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata õhutranspordi-, siseveetranspordi- ja merekabotaažiteenuste suhtes. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib teha soovitusi lõikega 1 hõlmatud valdkondades toimuva asutamise ja tegevuse kohta. Artikkel 53 1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest on Rumeenia ja ühenduse poolt asutamisõiguse saanutel vastuvõtjariigi jõus olevate õigusaktide kohaselt õigus Rumeenia ja ühenduse territooriumil tööle võtta või lubada oma tütarettevõtetel tööle võtta vastavalt ühenduse liikmesriikide ja Rumeenia kodanikke, kui need isikud on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja kui nad on tööle võetud üksnes kõnealuste asutamisõiguse saanute või nende tütarettevõtete poolt. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud. 2. Asutamisõiguse saanu (edaspidi "organisatsioon") võtmeisikud on: a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad organisatsiooni ja kelle tegevust ettevõtte juhatus või aktsionärid kontrollivad või juhivad; juhtival kohal olevate isikute ülesanded on järgmised: - organisatsiooni või selle talituse või allüksuse juhtimine, - teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, - isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende töölevõtmiseks ja vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on: - kvalifikatsioon tehnilisi eriteadmisi nõudvaks tööks või tegevuseks, - organisatsiooni tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohast olulised teadmised. Piirdumata loetletuga, võivad nende hulka kuuluda ka isikud, kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba. Iga selline töötaja peab enne nimetatud ülesannetesse määramist olema asjaomases organisatsioonis töötanud vähemalt ühe aasta. Artikkel 54 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise seisukohast. 2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma asjaomase lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. Artikkel 55 Käesoleva jaotise III peatüki ning käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ka nende ettevõtete suhtes, mis on üksnes Rumeenia ettevõtete või kodanike ja ühenduse ettevõtete või kodanike ühise kontrolli all või ühisomanduses. III PEATÜKK Teenuste osutamine ühenduse ja Rumeenia vahel Artikkel 56 1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Rumeenia äriühingutel või kodanikel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut. 2. Kooskõlas lõikes 1 nimetatud liberaliseerimisprotsessiga ja kui artikli 59 lõike 1 sätetest ei tulene teisiti, lubavad lepinguosalised nende füüsiliste isikute ajutist liikumist, kes osutavad teenuseid või kes on artikli 53 lõikes 2 määratletud viisil võtmeisikuna tööl teenuse osutaja juures, kaasa arvatud füüsilised isikud, kes esindavad ühenduse või Rumeenia ettevõtteid või kodanikke ja kes soovivad ajutist riikipääsu, et pidada läbirääkimisi teenuste müügi üle või sõlmida teenustemüügilepinguid teenuste osutaja nimel, kui need esindajad ise ei teosta müüki riigi elanikkonnale ega osuta ise teenuseid. 3. Assotsiatsiooninõukogu võtab vajalikud meetmed käesoleva artikli lõike 1 sätete järkjärguliseks rakendamiseks. Artikkel 57 Ühenduse ja Rumeenia vaheliste transporditeenuste osutamise suhtes kohaldatakse artikli 56 sätete asemel järgmisi sätteid: 1. rahvusvahelise meretranspordi puhul kohustuvad lepinguosalised tõhusalt rakendama põhimõtet, mis tagab piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele kaubanduslikel alustel. a) Eeltoodud säte ei piira käesoleva lepingu emma-kumma osalise suhtes kohaldatavaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendist. Laevandusettevõtjad, kes ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet; b) lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon. 2. punkti 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised: a) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; b) keelavad edaspidi lastijaotusklauslite sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; c) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste meretransporditeenuste vabale osutamisele. 3. Pidades silmas lepinguosaliste-vahelise transpordi koordineeritud arengut ja järkjärgulist liberaliseerimist, mis on kohandatud nende vastastikustele kaubandusvajadustele, lepitakse õhu- ja sisetranspordi osas vastastikuse turulepääsu tingimused kokku transporti käsitlevate erilepingutega, mille üle lepinguosalised peavad läbirääkimisi pärast käesoleva lepingu jõustumist. 4. Enne lõikes 3 nimetatud lepingute sõlmimist ei võta lepinguosalised mingeid meetmeid ega alusta mingeid tegevusi, mis on piiravamad või diskrimineerivamad võrreldes käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale eelneval päeval valitseva olukorraga. 5. Üleminekuperioodil kohandab Rumeenia järk-järgult oma õigusakte, kaasa arvatud haldus-, tehnilisi ja muid eeskirju ühenduses kohaldatavate õhu- ja sisetransporti käsitlevate õigusaktidega sel määral, kui see on vajalik liberaliseerimiseks ja lepinguosaliste vastastikuseks turulepääsuks ning reisijate ja kaupade liikumise hõlbustamiseks. 6. Kooskõlas käesoleva peatüki eesmärkide saavutamise üldiste edusammudega uurib assotsiatsiooninõukogu viise õhu- ja sisetransporditeenuste osutamise vabaduse suurendamiseks vajalike tingimuste loomiseks. Artikkel 58 Käesoleva peatükiga hõlmatud küsimuste suhtes kohaldatakse artikli 54 sätteid. IV PEATÜKK Üldsätted Artikkel 59 1. Käesoleva lepingu IV jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, riigis viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamist ja teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Eeltoodud säte ei piira artikli 54 kohaldamist. 2. IV jaotise II, III ja IV peatüki sätteid kohandatakse assotsiatsiooninõukogu otsusega, pidades silmas Uruguay vooru teenustekaubanduse-alaseid läbirääkimisi ja eriti tagamaks, et käesoleva lepingu ühegi sätte alusel ei saaks ühele lepinguosalisele teise lepinguosalise poolt osaks ebasoodsam kohtlemine, kui on tagatud teenustekaubanduse üldlepinguga (GATS). 3. Rumeenias asuvate ühenduse äriühingute ja kodanike väljaarvamine IV jaotise II peatüki sätete kohaselt Rumeenia poolt haridus-, tervise-, sotsiaal- ja kultuuriteenuste valdkonnas antavast riigiabist artiklis 7 osutatud üleminekuperioodi jooksul loetakse IV jaotise sätetega ja V jaotises nimetatud konkurentsieeskirjadega kooskõlas olevaks. V JAOTIS MAKSED, KAPITAL, KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED, ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE I PEATÜKK Jooksvad maksed ja kapitali liikumine Artikkel 60 Lepinguosalised kohustuvad lubama igasuguseid vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid maksebilansi jooksevkonto kohaseid makseid, kui nende maksete aluseks olevad tehingud on seotud sellise kaupade, teenuste või isikute liikumisega lepinguosaliste vahel, mis on käesoleva lepingu kohaselt liberaliseeritud. Artikkel 61 1. Liikmesriigid ja Rumeenia tagavad käesoleva lepingu jõustumisest alates maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise otseinvesteeringute puhul vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse ja IV jaotise II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimise. 2. Olenemata eelnimetatud sättest tagatakse selline vaba liikumine, rahaks muutmine ja kodumaale tagasiviimine artiklis 7 nimetatud esimese etapi lõpuks kõikide nende investeeringute puhul, mis on seotud ühenduse kodanike tegevuse alustamisega Rumeenias IV jaotise II peatüki kohaselt füüsilisest isikust ettevõtjatena. 3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei kohalda liikmesriigid alates käesoleva lepingu jõustumisest ega Rumeenia alates käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpust uusi valuutapiiranguid ühenduse ja Rumeenia elanike vahelisele kapitali liikumisele ja sellega seotud jooksvatele maksetele ega karmista kehtivat korda. 4. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ja Rumeenia vahel. Artikkel 62 1. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viie aasta jooksul meetmeid, mis võimaldavad vajalike tingimuste loomist kapitali vaba liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade edasiseks järkjärguliseks kohaldamiseks. 2. Assotsiatsiooninõukogu uurib käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks kapitali liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade täieliku kohaldamise võimalusi. Artikkel 63 Käesoleva peatüki sätete kohaselt, olenemata artikli 65 sätetest ning kuni Rumeenia valuuta täieliku konverteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Rumeenia erandjuhtudel kohaldada lühikese ja keskmise tähtajaga krediitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis on Rumeeniale kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja mida lubab Rumeenia seisund IMFis. Rumeenia kohaldab neid piiranguid kedagi diskrimineerimata. Neid piiranguid kohaldatakse nii, et see segaks käesoleva lepingu täitmist võimalikult vähe. Rumeenia teatab assotsiatsiooninõukogule viivitamata selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest. II PEATÜKK Konkurents ja muud majandust käsitlevad sätted Artikkel 64 1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kui see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Rumeenia vahel: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või tagajärg on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi; ii) ühe või mitme ettevõtja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või Rumeenia territooriumil või selle olulisel osal; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist. 2. Igasugust käesoleva artikliga vastuolus olevat tegevust hinnatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 85, 86 ja 92 eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel. 3. Assotsiatsiooninõukogu võtab lõigete 1 ja 2 rakendamiseks vajalikud eeskirjad vastu kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. 4. a) lõike 1 punkti iii sätete kohaldamisel tõdevad lepinguosalised, et esimese viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist tuleb Rumeenia riigiabi hindamisel arvesse võtta asjaolu, et Rumeeniat tuleb käsitada piirkonnana, mis on samane Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega. Rumeenia majanduslikku olukorda arvesse võttes otsustab assotsiatsiooninõukogu, kas nimetatud ajavahemikku tuleks pikendada veel viie aasta võrra. b) Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, esitades teisele lepinguosalisele muu hulgas iga-aastase aruande antud abi kogusumma ja jaotamise kohta ning taotluse korral teabe abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta. 5. III jaotise II ja III peatükis nimetatud toodete suhtes: - ei kohaldata lõike 1 punkti iii sätet, - hinnatakse iga lõike 1 punktiga i vastuolus olevat tegevust Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 42 ja 43 alusel kehtestatud ühenduse kriteeriumide ning eelkõige nõukogu määruses nr 26/1962 kehtestatud kriteeriumide kohaselt. 6. Kui ühendus või Rumeenia leiab, et teatav tegevus on lõike 1 tingimustega vastuolus ja: - ei ole lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjade kohane või - kui selliste eeskirjade puudumisel kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada olulist kahju teise lepinguosalise huvidele või selle kodumaisele tööstusele, kaasa arvatud teenuskaubandusele, võib ta võtta sobivaid meetmeid pärast assotsiatsiooninõukoguga konsulteerimist või kui küsimuse konsulteerimiseks esitamisest on möödunud 30 tööpäeva. Käesoleva artikli lõike 1 punktiga iii kokkusobimatu tegevuse korral võib sellised asjakohased meetmed, kui nende suhtes kohaldatakse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet, vastu võtta ainult üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes või muus vastavas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe egiidi all sõlmitud ja lepinguosaliste vahel kohaldatavas aktis sätestatud korras ja tingimustel. 7. Olenemata sellest, mida lõike 3 kohaselt vastu võetud vastupidistes sätetes ette nähakse, vahetavad lepinguosalised teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest. 8. Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodete suhtes, mille kohta kehtib protokoll nr 2. Artikkel 65 1. Lepinguosalised püüavad mitte võtta piiravaid meetmeid, sh meetmeid, mis on seotud impordiga maksebilansi eesmärgil. Juhul kui selliseid meetmeid siiski võetakse, teatab meetmeid võtnud lepinguosaline teisele lepinguosalisele nende meetmete kaotamise ajakava. 2. Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Rumeenial on suuri maksebilansiraskusi või neid ähvardavad otseselt sellised raskused, võib vastavalt kas ühendus või Rumeenia üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes kehtestatud tingimustel vastu võtta piiravad meetmed, sealhulgas impordiga seotud meetmed, mis on lühiajalised ning mida ei kasutata kauem, kui on vaja maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest kas ühendus või Rumeenia teatab sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. 3. Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasitoimetamise ning investeeringutest tulenevate tulude suhtes. Artikkel 66 Riigi osalusega äriühingute ja selliste ettevõtjate puhul, kellele on antud eri- või ainuõigusi, tagab assotsiatsiooninõukogu, et alates kolmandast aastast pärast käesoleva lepingu jõustumist kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu, eeskätt selle artikli 90 põhimõtteid ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi 1990. aasta aprillis Bonnis toimunud kohtumise lõppakti põhimõtteid, eeskätt ettevõtja otsustusvabaduse põhimõtet. Artikkel 67 1. Rumeenia parandab jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset, kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste järgimise tagamiseks. 2. Samal ajal esitab Rumeenia taotluse ühinemiseks 5. oktoobri 1973. aasta Euroopa patentide väljaandmise Müncheni konventsiooniga. Rumeenia ühineb ka teiste intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandiõigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega (nimetatud XIX lisa lõikes 1), mille lepinguosalised liikmesriigid on või mida nad de factokohaldavad. 3. Käesoleva lepingu jõustumisel ei või Rumeenia rakendada ebasoodsamat kohtlemist kui kahepoolsete lepingute alusel mis tahes kolmandatele riikidele tema poolt osaks saav kohtlemine. Artikkel 68 1. Lepinguosalised peavad soovitavaks riigihangete avamist mittediskrimineerimise ja vastastikkuse alusel, eriti GATTi raames. 2. artiklis 49 määratletud Rumeenia äriühingutele tagatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist juurdepääs ühenduse pakkumismenetlustele vastavalt ühenduse hankelepingute sõlmimise korrale ning neile saab osaks kohtlemine, mis ei ole ebasoodsam kui ühenduse äriühingutele osaks saav kohtlemine. Artiklis 49 määratletud ühenduse äriühingutele tagatakse hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks juurdepääs Rumeenia pakkumismenetlustele ning neile saab osaks kohtlemine, mis ei ole ebasoodsam kui Rumeenia äriühingutele osaks saav kohtlemine. Ühenduse äriühingutel, mis on asutatud Rumeenias IV jaotise II peatüki sätete kohaselt artiklis 45 kirjeldatud tütarettevõtetena või artiklis 55 kirjeldatud vormis, on käesoleva lepingu jõustumisel juurdepääs pakkumismenetlustele ning neile saab osaks kohtlemine, mis ei ole ebasoodsam kui Rumeenia äriühingutele osaks saav kohtlemine. Ühenduse äriühingutele, mis on asutatud Rumeenias artiklis 45 kirjeldatud filiaalide ja esindustena, tagatakse selline kohtlemine hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks. Assotsiatsiooninõukogu kontrollib korrapäraselt, kas Rumeenial on võimalik enne üleminekuperioodi lõppu tagada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs Rumeenia pakkumismenetlustele. 3. Artiklite 38–59 sätteid kohaldatakse riigihankelepingute täitmisega seotud asutamise, tegevuse ja teenuste osutamise suhtes ühenduse ja Rumeenia vahel, samuti tööhõive ja tööjõu liikumise suhtes. III PEATÜKK Õigusaktide ühtlustamine Artikkel 69 Lepinguosalised tõdevad, et Rumeenia praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Rumeenia majanduse ühendusse integreerimise tähtis tingimus. Rumeenia püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega. Artikkel 70 Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: tollialased õigusaktid, äriühinguõigus, pangandusõigus, äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töötajate töökaitse, sotsiaalkindlustus, finantsteenused, konkurentsieeskirjad, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, tehnilised eeskirjad ja normid, tuumaalased õigusnormid, transport ja keskkond. Artikkel 71 Ühendus annab Rumeeniale nende meetmete rakendamiseks tehnilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda: - ekspertide vahetus, - õigeaegne teabe edastamine, eelkõige oluliste õigusaktide kohta, - seminaride korraldamine, - koolitus, - abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlkimiseks. VI JAGU MAJANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 72 1. Ühendus ja Rumeenia seavad sisse majanduskootöö, mis on suunatud Rumeenia arendamisele ja kasvupotentsiaalile. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks. 2. Poliitika ja muud meetmed kavandatakse Rumeenia majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärgil ja neis võetakse arvesse säästva arengu põhimõtet. Need meetmed peaksid algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega. 3. Selleks peaks koostöö eelkõige keskenduma selle tootmisvaldkonnaga seotud poliitikale ja meetmetele, mis sisaldab kaevandamissektorit, investeeringuid, põllumajandust, energeetikat, transporti, piirkondlikku arengut ja turismi. 4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad soodustada koostööd Kesk- ja Ida-Euroopa riikide vahel, et edendada piirkonna harmoonilist arengut. Artikkel 73 Tööstukoostöö 1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige: - tööstuskoostööd kummagi poole ettevõtjate vahel, seades eelkõige eesmärgiks erasektori tugevdamise, - ühenduse osalemist Rumeenia poolt nii avalikus kui erasektoris tööstuse moderniseerimiseks ja ümberkorraldamiseks tehtavates jõupingutustes, mis võimaldavad üleminekut ühtse juhtimisega plaanimajanduselt turumajandusele keskkonnakaitset tagavatel tingimustel, - konkreetsete sektorite ümberkorraldamist, - uute ettevõtjate asutamist kasvupotentsiaaliga valdkondades, - tehnoloogia ja oskusteabe siiret. 2. Tööstuskoostöö algatustes võetakse arvesse Rumeenia poolt kindlaks määratud prioriteete. Algatuste eesmärk peaks eelkõige olema ettevõtjatele sobiva raamistiku loomine, juhtimisalase oskusteabe parandamine ning läbipaistvuse edendamine seoses turgude ja ettevõtjatele esitatavate tingimustega; vajaduse korral sisaldavad algatused tehnilist abi. Artikkel 74 Investeeringute soodustamine ja kaitse 1. Koostöö eesmärk on luua soodsad olud nii omamaistele kui välisinvesteeringutele, mis on olulised Rumeenia majanduse ja tööstuse ümberkorraldamiseks. 2. Koostöö eesmärgid on eelkõige: - Rumeenia puhul investeeringuid soodustava ja kaitsva õigusraamistiku kehtestamine ja selle parandamine, - investeeringute soodustamise ja kaitse lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Rumeenia vahel, - asjakohase kapitalisiirde korra rakendamine, - investeeringute parem kaitse, - piirangute vähendamine ja majanduse infrastruktuuri parandamine, - investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetus messide, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu. Artikkel 75 Põllumajandus- ja tööstusstandardid ning vastavushindamine 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et vähendada erinevusi standardimis- ja vastavushindamismenetluste valdkonnas. 2. Selleks püütakse koostöös: - edendada Rumeenia vastavust ühenduse tehnilistele eeskirjadele ning Euroopa töödeldud ja töötlemata põllumajandustoodete kvaliteedistandarditele, - edendada ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist, - vajaduse korral saavutada vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimine nendes valdkondades, - soodustada Rumeenia aktiivset ja korrapärast osalemist eriorganisatsioonide töös (CEN, CENELEC, ETSI, EOTC). 3. Ühendus annab Rumeeniale vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 76 Teadus- ja tehnoloogiakoostöö 1. Lepinguosalised edendavad koostööd teadustöö ja tehnoloogia arengu valdkonnas. Nad pööravad erilist tähelepanu järgmisele: - teadus- ja tehnikateabe vahetus, kaasa arvatud teave teineteise teadus- ja tehnoloogiapoliitika ja -tegevuse kohta, - ühiste teaduskohtumiste (seminarid ja õpikojad) organiseerimine, - ühine teadus- ja arendustegevus, mis on suunatud teaduse arengule ning tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmisele, - mõlema poole teadlaste ja asjatundjate koolitus ja vahetusprogrammid, - teadustööd ja uute tehnoloogiate rakendamist soodustava keskkonna arendamine ning teadustöö tulemustega seotud intellektuaalomandi asjakohane kaitse, - Rumeenia osalemine ühenduse programmides vastavalt lõikele 3. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 2. Assotsiatsiooninõukogu määrab kindlaks koostöö arendamise asjakohase korra. 3. Ühenduse raamprogrammiga hõlmatud koostööd teadustöö ja tehnoloogia arengu valdkonnas rakendatakse vastavalt erikorrale, mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis kehtestatakse iga lepinguosalise õiguskorra kohaselt. Artikkel 77 Haridus ja koolitus 1. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on tõsta üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Rumeenias nii avalikus kui ka erasektoris. Luuakse institutsiooniline raamistik ja koostöökavad (mis põhinevad Euroopa Koolitusfondil pärast selle asutamist ja programmil Tempus). Sellega seoses võiks kaaluda ka Rumeenia osalemist teistes ühenduse programmides. 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: - Rumeenia haridus- ja koolitussüsteemi reform, - alus-, täiend- ja ümberõpe, kaasa arvatud avaliku ja erasektori juhtide ning muude avalike teenistujate koolitus eelkõige kindlaksmääratavates prioriteetsetes valdkondades, - ülikoolidevaheline ning ülikoolide ja äriühingute vaheline koostöö ning õpetajate, õpilaste, haldajate ja noorte liikuvus, - õpetamise edendamine Euroopa-õpingute valdkonnas sobivates õppeasutustes, - õppeperioodide ja diplomite vastastikune tunnustamine, - ühenduse keelte õpetamine, - tõlkijate ja tõlkide koolitus, ühenduse keelenormide ja terminoloogia kasutamise edendamine ja asjakohase tõlkimisinfrastruktuuri arendamine rumeenia keele ja ühenduse keelte tõlkimiseks, - kaugõppe ja uute koolitusmeetodite arendamine, - stipendiumide andmine, - õppevahendite ja -seadmetega varustamine. Et edendada Rumeenia integreerumist ühenduse haridus- ja teadusasutustega vastavalt artiklile 76, võtab ühendus asjakohaseid meetmeid hõlbustamaks Rumeenia osalemist nende institutsioonide tegevuses ning nende filiaalide asutamist Rumeenias. Eelnimetatud asutused peaksid keskenduma Euroopa integratsiooni protsessis ja ühenduse institutsioonidega tehtavas koostöös osalema hakkavate teadlaste, asjatundjate ja avalike teenistujate õpetamisele. Artikkel 78 Põllumajandus ja agrotööstussektor 1. Selles valdkonnas on koostöö eesmärk Rumeenia põllumajanduse ja agrotööstussektori moderniseerimine, ümberkorraldamine ja erastamine. Koostööga püütakse eeskätt: - arendada eratalumajapidamisi ja turustuskanaleid, hoiustamismeetodeid, turustamist, juhtimist jne, - moderniseerida maapiirkondade infrastruktuuri (transport, veevarustus, telekommunikatsioon), - parandada maakorraldust, sealhulgas hoonestamist ja linnaplaneerimist, - parandada saagikust, kvaliteeti ja tõhusust asjakohaste meetodite ja toodete kasutamise abil; pakkuda koolitust ja järelevalvet sisenditega seotud saastetõrjemeetodite kasutamisel, - edendada põllumajanduses vastastikust täiendavust, - soodustada oskusteabe vahetust eeskätt ühenduse ja Rumeenia erasektorite vahel, - arendada ja moderniseerida töötlemisettevõtteid ja nende turustusmeetodeid, - arendada koostööd loomade ja taimede tervishoiu ning toiduhügieeni (sealhulgas ionisatsiooni) valdkonnas, et koolituseks antava abi ja kontrolli organiseerimise kaudu saavutada järkjärguline ühtlustamine ühenduse standarditega, - luua tõhus koostöö põllumajanduse infosüsteemide valdkonnas ja seda edendada, - arendada ja edendada tõhusat koostööd ühenduse mudeliga kokku sobivate kvaliteeditagamissüsteemide valdkonnas, - vahetada põllumajanduspoliitikat ja põllumajanduse õigusakte käsitlevat teavet, - anda Rumeeniale tehnilist abi ja oskusteavet seoses koolipiimasüsteemiga. 2. Selleks annab ühendus vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 79 Energeetika 1. Turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt teevad lepinguosalised koostööd, et edendada Euroopa energiaturgude järkjärgulist integreerumist. 2. Koostöö hõlmab muu hulgas vajaduse korral tehnilist abi järgmistes valdkondades: - energiapoliitika formuleerimine ja kavandamine, - juhtimine ja koolitus energiasektoris, - energia säästmise ja tõhususe suurendamine, - energiaressursside arendamine, - energia jaotamise parandamine ning energiaga varustamise parandamine ja mitmekesistamine, - energia tootmise ja tarbimise keskkonnamõju, - tuumaenergeetikasektor, - energiaturu laialdasem avamine, sealhulgas gaasi- ja elektriülekande hõlbustamine, - elektri- ja gaasisektor, kaasa arvatud varustusvõrkude omavahelise ühendamise võimaluste kaalumine, - energeetika infrastruktuuri moderniseerimine, - selle sektori ettevõtjate vahelise koostöö raamtingimuste loomine, millesse võiks kuuluda ühisettevõtete loomise soodustamine, - tehno- ja oskusteabesiire, mis võib vajaduse korral sisaldada tõhusate energiatehnoloogiate edendamist ja turustamist. Artikkel 80 Koostöö tuumaernergeetikasektoris 1. Koostöö eesmärk on parandada tuumaenergia kasutamise ohutust. 2. Koostöö hõlmab peamiselt järgmisi teemasid: - tööstuslikud meetmed Rumeenia tuumaelektrijaamade kasutamisohutuse parandamiseks, - tuumarajatiste juhtide ja muude töötajate koolituse parandamine, - Rumeenia tuumaohutust käsitlevate õigusnormide täiustamine ning järelevalveasutuste ja nende ressursside tugevdamine, - tuumaohutus, tuumaavariiks valmisolek ja hädaolukordade ohjamine, - kiirguskaitse, kaasa arvatud keskkonnakiirguse seire, - kütusetsükli probleemid ja tuumamaterjalide kaitse, - radioaktiivsete jäätmete käitlemine, - tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja demonteerimine, - dekontaminatsioon. 3. Koostöö hõlmab teabe ja kogemuste vahetust ning teadus- ja arendustegevust vastavalt artiklile 76. Artikkel 81 Keskkond 1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise valdkonnas, mida nad peavad prioriteetseks. 2. Koostöö eesmärk on võidelda keskkonnaseisundi halvenemise vastu, mille juures on oluline eelkõige: - tõhus reostustaseme seire; keskkonnaseisundi infosüsteem, - kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste vastu võitlemine, - looduse seisundi taastamine, - säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja -tarbimine; tööstusettevõtete ohutus, - kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine, - vee kvaliteet, eeskätt piiriülesed veeteed (Doonau, Must meri), - jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, Baseli konventsiooni rakendamine, - põllumajanduse, pinnase erosiooni ja keemilise saaste mõju keskkonnale, - metsade kaitse, - bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, - maakorraldus, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, - majanduslike ja maksualaste meetmete kasutamine, - ülemaailmsed kliimamuutused, - keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus. 3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides: - teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku tehnoloogia alal ning biotehnoloogia ohutu ja keskkonnasõbraliku kasutamise alal, - koolitusprogrammid, - ühised teadusuuringud, - õigusaktide ühtlustamine (ühenduse standardid), - koostöö piirkondlikul tasandil (sealhulgas koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuri raames pärast selle asutamist) ja rahvusvahelisel tasandil, - strateegiate väljatöötamine, eeskätt ülemaailmsetes ja ilmastikuküsimustes, - keskkonnamõju uuringud. Artikkel 82 Veemajandus Lepinguosalised arendavad koostööd veemajanduse erinevates valdkondades, pidades eriti silmas järgmist: - piiriüleste veelahkmete ning piiriüleste jõgede ja järvede vee keskkonnasõbralik kasutus, - veemajandust ja tehnilist veeregulatsiooni käsitlevate õigusaktide (direktiivid, piirangud, standardid, normid, logistika) ühtlustamine, - teadus- ja arendustegevuse moderniseerimine ja veemajanduse teaduslikud alused. Artikkel 83 Transport 1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd, et võimaldada Rumeenial - transporti ümber korraldada ja moderniseerida, - parandada reisijate ja kaupade liikumist ja juurdepääsu transporditurule, kõrvaldades halduslikud, tehnilised ja muud takistused, - hõlbustada ühenduse transiiti läbi Rumeenia maantee-, raudtee-, sisevee- ja kombineeritud transpordi abil, - saavutada ühenduse tegevusstandarditega võrreldavad tegevusstandardid. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: - majandusliku, juriidilise ja tehnilise koolituse programmid, - tehniline abi ja nõustamine ning teabevahetus, - vahendite andmine Rumeenia transpordi infrastruktuuri arendamiseks. 3. Koostöö hõlmab järgmisi prioriteetseid valdkondi: - maanteede infrastruktuuri kavandamine ja moderniseerimine, sealhulgas transiiditingimuste järkjärguline parandamine, - raudteede ja lennuväljade juhtimine, kaasa arvatud koostöö asjaomaste siseriiklike asutuste vahel, - üldist huvi pakkuvate maanteede, siseveeteede, raudteede, sadamate ja lennuväljade ning üleeuroopaliste ühendusteede infrastruktuuri moderniseerimine, - transpordiga seonduv maakorraldus, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, - tehnilise varustuse kohandamine ühenduse standarditega eeskätt maantee- ja raudteetranspordi, mitmeliigilise transpordi ja transiitlasti valdkonnas, - ühenduses kohaldatava transpordipoliitikaga kooskõlas oleva transpordipoliitika rakendamine, - ühiste tehnoloogia- ja teadustööprogrammide edendamine vastavalt artiklile 76. Artikkel 84 Telekommunikatsioon, postiteenused ja ringhääling 1. Lepinguosalised laiendavad ja tugevdavad koostööd selles valdkonnas ja algatavad selleks eeskätt järgmisi meetmeid: - teabevahetus telekommunikatsiooni-, postiteenuste ja ringhäälingupoliitika valdkonnas, - tehnilise ja muu teabe vahetus ning mõlema poole ekspertidele seminaride, õpikodade ja konverentside organiseerimine, - koolitus ja nõustamine, - tehnosiire, - mõlema poole asjaomaste asutuste ühisprojektid, - Euroopa standardite, sertifitseerimissüsteemide ja korralduspõhimõtete propageerimine, - uute, eeskätt kaubanduslikus kasutuses olevate sidevahendite, -teenuste ja -seadeldiste edendamine. 2. See tegevus keskendub järgmistele prioriteetsetele valdkondadele: - Rumeenia telekommunikatsioonivõrgu moderniseerimine ja integreerimine Euroopa ja maailma telekommunikatsioonivõrkudega, - koostöö Euroopa standardistruktuuride raames, - üleeuroopaliste süsteemide integreerimine; telekommunikatsiooni juriidilised ja regulatiivsed aspektid, - telekommunikatsiooni, posti- ja ringhäälinguteenuste juhtimine uues majanduskeskkonnas: organisatsioonilised struktuurid, strateegia ja planeerimine, ostupõhimõtted, - maakorraldus, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, - Rumeenia posti- ja ringhäälinguteenuste moderniseerimine, kaasa arvatud juriidilised ja regulatiivsed aspektid. Artikkel 85 Pangandus-, kindlustus- ja muud finantsteenused ning auditeerimisalane koostöö 1. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on luua ja välja arendada sobiv raamistik pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektori edendamiseks Rumeenias. a) Koostöös keskendutakse järgmisele: - Euroopa standarditele vastava raamatupidamissüsteemi sisseseadmine, - pangandus- ja rahandussüsteemide tugevdamine ja ümberkorraldamine, - pangandus- ja finantsteenuste järelevalve ja reguleerimise parandamine, - terminoloogiasõnastike ettevalmistamine, - jõus või koostamisel olevaid õigusakte käsitleva teabe vahetus. b) Selleks hõlmab koostöö tehnilise abi andmist ja koolitust. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on ühenduse standardmeetoditel ja korral põhinevate tõhusate auditeerimissüsteemide arendamine Rumeenias. Artikkel 86 Rahapoliitika Rumeenia asutuste taotlusel annab ühendus tehnilist abi, et toetada Rumeeniat leu täielikult konverteeritavaks muutmisel ning poliitika järkjärgulisel lähendamisel Euroopa Rahasüsteemi poliitikale. See hõlmab Euroopa Rahasüsteemi põhimõtteid ja tegevust käsitlevat mitteametlikku teabevahetust. Artikkel 87 Rahpesu 1. Lepinguosalised loovad raamistiku koostööle, mille eesmärk on tõkestada nende rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eeskätt narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks. 2. Koostöö selles valdkonnas hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtestada sellised rahapesu tõkestamiseks vajalikud standardid, mis vastavad ühenduse ja selle valdkonna rahvusvaheliste foorumite, sealhulgas rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditele. Artikkel 88 Piikondlik areng 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakorralduse alal. 2. Sel eesmärgil võib võtta järgmisi meetmeid: - siseriiklike, piirkondlike või kohalike asutuste vaheline piirkonna- ja maakorralduspoliitikat käsitleva teabe vahetus ja vajaduse korral Rumeenia abistamine sellise poliitika väljatöötamisel, - piirkondlike ja kohalike asutuste ühistegevus majandusliku arengu alal, - vastastikused külaskäigud koostöö- ja abistamisvõimaluste väljaselgitamiseks, - avalike teenistujate või ekspertide vahetus, - tehnilise abi andmine, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arendamisele, - programmide väljatöötamine teabe ja kogemuste vahetamiseks mitmesugustel meetoditel, sealhulgas seminaride kaudu. Artikkel 89 Sotsiaalkoostöö 1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd töötajate tervise ja ohutuse kaitse parandamiseks, kasutades võrdlusena kaitse taset ühenduses. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: - tehnilise abi andmine, - ekspertide vahetus, - äriühingute-vaheline koostöö, - teavitamine ja koolitus, - koostöö rahvatervise valdkonnas. 2. Tööhõive osas keskendub lepinguosaliste-vaheline koostöö eeskätt järgmisele: - tööturu organiseerimine, - tööotsimis- ja kutsenõustamisteenuste moderniseerimine, - piirkondlike ümberkorraldusprogrammide kavandamine ja rakendamine, - kohaliku tööhõive edendamine. Selles valdkonnas toimub koostöö uuringute, eksperditeenuste, teabe andmise ja koolituse vormis. 3. Sotsiaalkindlustuse osas on lepinguosaliste koostöö eesmärk Rumeenia sotsiaalkindlustussüsteemi kohandamine uue majandusliku ja sotsiaalse olukorraga, pakkudes eelkõige eksperditeenuseid ning teavet ja koolitust. Artikkel 90 Turism Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd järgmistel aladel: - turismimajanduse hõlbustamine ja noorteturismi soodustamine, - infovoo suurendamine rahvusvaheliste võrkude, andmebaaside jne kaudu, - oskusteabe edasiandmine koolituse, vahetuse või seminaride kaudu, - ühistegevuse võimaluste (piiriülesed projektid, sõpruslinnad jne) uurimine, - Rumeenia osalemine vastavates Euroopa turismiorganisatsioonides, - statistikasüsteemide ja turismieeskirjade ühtlustamine, - peamisi turismisektorit mõjutavaid küsimusi käsitlevate uudiste vahetamine ja asjakohane teabevahetus, - tehniline abi turismisektorit mõjutava kaubandusliku infrastruktuuri arendamiseks. Artikkel 91 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted 1. Lepinguosalised püüavad arendada ja tugevdada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ning ühenduse ja Rumeenia väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd. 2. Nad soodustavad informatsiooni ja oskusteabe vahetust järgmistes valdkondades: - väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomisel ja arendamisel ning piiriüleses koostöös vajalike juriidiliste, halduslike, tehniliste, maksu- ja finantstingimuste loomine, - väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele vajalike eriteenuste osutamine (juhtimiskoolitus, raamatupidamine, turustamine, kvaliteedikontroll jne) ja selliseid teenuseid osutavate asutuste tugevdamine, - asjakohaste sidemete loomine ühenduse ettevõtjatega, et parandada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunduvat infovoogu ja edendada piiriülest koostööd (nt ärikoostöö võrgustik BC-NET, euroinfokeskused, konverentsid jne). 3. Koostöö hõlmab tehnilise abi andmist eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asjakohaseks institutsiooniliseks toetamiseks nii siseriiklikul kui ka piirkondlikul tasandil, pidades silmas finants-, koolitus-, nõuande-, tehno- ja turustusteenuseid. Artikkel 92 Teave ja side 1. Ühendus ja Rumeenia võtavad asjakohaseid meetmeid vastastikuse teabevahetuse tõhustamiseks. Prioriteetseteks loetakse programme, mille eesmärk on ühendust käsitleva põhiteabe andmine riigi elanikkonnale ja eriteabe andmine Rumeenia erialaringkondadele, võimaldades võimaluse korral juurdepääsu ühenduse andmebaasidele. Artikkel 93 Tarbijakaitse 1. Lepinguosaliste koostöö eesmärk on Rumeenia ja ühenduse tarbijakaitsesüsteemide täieliku vastavuse saavutamine. 2. Selleks hõlmab koostöö olemasolevate võimaluste piires järgmist: - teabe ja ekspertide vahetus, - juurdepääs ühenduse andmebaasidele, - koolitus ja tehniline abi. Artikkel 94 Toll 1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatavate kaubavahetust ja head kaubandustava käsitlevate sätete täitmine ja saavutada Rumeenia tollisüsteemi ühtlustumine ühenduse omaga, aidates niiviisi kaasa käesoleva lepinguga kavandatavale liberaliseerimisele. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: - teabevahetus, - ühtse haldusdokumendi ja kaupade koondnomenklatuuri kasutuselevõtt, - ühenduse ja Rumeenia transiidisüsteemide vastastikune sidumine, - kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamine, - seminaride organiseerimine ja praktikantide kasutamine. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus ja eelkõige selle artiklis 97 ette nähtud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi tolliküsimustes protokolli nr 6 sätete kohaselt. Artikkel 95 Statistikaalane koostöö 1. Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda kiiresti ja õigeaegselt usaldusväärseid statistilisi andmeid Rumeenia majandusreformi toetamiseks ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arendamiseks. 2. Lepinguosalised teevad koostööd eeskätt järgmistes valdkondades: - Rumeenia statistikaaparaadi tugevdamine, - ühtlustamine rahvusvaheliste (ja eeskätt ühenduse) meetodite, standardite ja klassifikatsiooniga, - majandus- ja sotsiaalreformi toetamiseks ja jälgimiseks vajalike andmete andmine, - asjakohaste makro- ja mikromajanduslike andmete andmine erasektori ettevõtjatele, - andmete konfidentsiaalsuse tagamine, - statistilise teabe vahetus, - andmebaaside loomine. 3. Ühendus annab vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 96 Majandusteadus 1. Ühendus ja Rumeenia hõlbustavad majandusreforme ja integratsiooni koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. 2. Selleks teevad ühendus ja Rumeenia järgmist: - vahetavad teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete ning arengustrateegiate kohta, - analüüsivad ühiselt vastastikust huvi pakkuvaid majandusküsimusi, kaasa arvatud majanduspoliitika ja selle rakendamise vahendite kavandamine, - soodustavad eeskätt majanduskoostöö tegevusprogrammi kaudu laialdast koostööd ühenduse ja Rumeenia majandusteadlaste ja juhtide vahel, et kiirendada majanduspoliitika kavandamiseks vajaliku oskusteabe edasiandmist ja tagada majanduspoliitikaga seotud uurimistulemuste laialdane levitamine. Artikkel 97 Narkootikumid 1. Koostöö eesmärk on eelkõige tõhustada narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku levitamise ja nendega kauplemise vastu suunatud tegevust ja meetmeid ning vähendada nende toodete kuritarvitust. 2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites, sealhulgas ühismeetmete rakendamise viisides. Nende tegevus põhineb konsultatsioonil ja lõikes 1 nimetatud valdkondades võetavate poliitiliste meetmete ja eesmärkide hoolikal kooskõlastamisel. 3. Lepinguosaliste koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eeskätt järgmistes valdkondades: - siseriiklike õigusaktide koostamine ja rakendamine, - institutsioonide ja teabekeskuste ning sotsiaal- ja tervisekeskuste loomine, - töötajate koolitus ja teadustöö, - narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks tootmiseks kasutatavate lähteainete ja muude keemiliste ainete leviku tõkestamine. Koostöö selles valdkonnas hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtestada kõnealuste toodete kuritarvituse vastased asjakohased standardid, mis vastavad ühenduse ja asjaomaste rahvusvaheliste organite, eeskätt kemikaalidega tegeleva töökonna poolt vastu võetud standarditele. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koostöö hõlmab veel muid valdkondi. Artikkel 98 Riiklikud haldusorganid Lepinguosalised edendavad koostööd oma riiklike haldusorganite vahel, sealhulgas rakendavad vahetusprogramme, et vastastikku parandada teadmisi oma vastavate süsteemide struktuuri ja töö kohta. VII JAOTIS KULTUURIKOOSTÖÖ Artikkel 99 1. Võttes arvesse pidulikku deklaratsiooni Euroopa Liidu kohta, kohustuvad lepinguosalised edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Kui see on kohane, võib ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostööprogramme laiendada Rumeeniale ning arendada muid vastastikust huvi pakkuvaid tegevusi. See koostöö hõlmab eeskätt järgmist: - kunstiteoste ja kunstnike mittekaubanduslik vahetus, - ilukirjanduse tõlkimine, - mälestiste ning arhitektuuri- ja kultuuriobjektide konserveerimine ja restaureerimine, - kultuuriküsimustega tegelevate isikute koolitus, - Euroopa-teemaliste kultuuriürituste korraldamine, - väljapaistvate kultuurisaavutuste levitamine, kaasa arvatud Rumeenia asjatundjate koolitus selles valdkonnas. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Euroopa audiovisuaaltööstuse edendamisel. Rumeenia audiovisuaalsektor võiks eeskätt osaleda ühenduse poolt Media-programmi raames rakendatavas tegevuses vastavalt iga tegevuse eest vastutavate organite poolt ette nähtud korrale ja programmi kehtestanud Euroopa Ühenduste Nõukogu 21. detsembri 1990. aasta otsuse sätetele. Ühendus õhutab Rumeenia audiovisuaalsektorit osalema asjakohastes "Eureka" programmides. Lepinguosalised kooskõlastavad ja vajaduse korral ühtlustavad oma poliitikat, mis on seotud piiriülese ringhäälingu reguleerimisega, audiovisuaalvaldkonna tehniliste normidega ja Euroopa audiovisuaaltehnoloogia edendamisega. Koostöö võiks muu hulgas hõlmata ajakirjanike ja muude meediaasjatundjate koolituseks vajalike programmide, stipendiumide ja vahendite vahetust. VIII JAOTIS RAHANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 100 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja vastavalt artiklitele 101, 102, 104 ja 105 ning ilma et see piiraks artikli 103 kohaldamist, saab Rumeenia ühenduselt ajutist finantsabi toetuste ja laenudena, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispanga laenud vastavalt panga põhikirja artikli 18 sätetele, et kiirendada Rumeenia majanduse ümberkorraldamist ja aidata Rumeenial toime tulla struktuuriliste ümberkorralduste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Artikkel 101 Seda finantsabi antakse: - kas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3906/89 (muudetud redaktsioonis) ette nähtud Phare programmi raames mitmeks aastaks või uue mitmeaastase finantsraamistiku alusel, mis on ühenduse poolt kehtestatud pärast Rumeeniaga konsulteerimist ja milles võetakse arvesse käesoleva lepingu artiklites 104 ja 105 nimetatud kaalutlusi, - Euroopa Investeerimispanga laenudega kuni nende kättesaadavuse aja lõppemiseni; pärast Rumeeniaga konsulteerimist kinnitab ühendus järgnevateks aastateks Euroopa Investeerimispanga poolt Rumeeniale antavad maksimaalsed laenusummad ja nende kättesaadavuse aja. Artikkel 102 Ühenduse finantsabi eesmärgid ja valdkonnad sätestatakse lepinguosaliste poolt kokku lepitavas näidisprogrammis. Lepinguosalised teavitavad sellest assotsiatsiooninõukogu. Artikkel 103 1. Erivajaduse korral ning G-24 tegevussuuniseid ja rahaliste vahendite kättesaadavust arvesse võttes uurib ühendus Rumeenia taotlusel ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega koordineeritult G-24 raames ajutise finantsabi andmise võimalust, - et toetada Rumeenia valuuta konverteeritavuse saavutamise ja säilitamise meetmeid, - et toetada keskmise tähtaja jooksul tehtavaid pingutusi tasakaalustamiseks ja struktuuriliseks kohandamiseks, kaasa arvatud maksebilansiabi. 2. Selle finantsabi eeldus on vajaduse korral Rahvusvahelise Valuutafondi poolt G-24 raames toetatavate konverteeritavust ja/või Rumeenia majanduse ümberkorraldamist käsitlevate programmide esitlemine Rumeenia poolt, nende programmide aktsepteerimine ühenduse poolt, Rumeenia jätkuv osavõtt nendest programmidest ja kiire üleminek eraallikatel põhinevale rahastamisele. 3. Assotsiatsiooninõukogu teavitatakse selle abi andmise tingimustest ning sellise abiga seoses Rumeenia poolt võetud kohustustest. Artikkel 104 Ühenduse finantsabi hinnatakse tekkivate vajaduste ja Rumeenia arengutaseme seisukohalt ning võttes arvesse kehtestatud prioriteete, Rumeenia majanduse suutlikkust abi vastu võtta, võimet laenusid tagasi maksta, edusamme liikumisel turumajandusliku süsteemi poole ja ümberkorraldusi Rumeenias. Artikkel 105 Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse panused kooskõlastatakse põhjalikult nende panustega, mis tulevad muudest allikatest, nagu liikmesriigid, muud riigid, kaasa arvatud G-24, ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, nagu Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. IX JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 106 Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, mis jälgib käesoleva lepingu rakendamist. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas ja kui asjaolud seda nõuavad. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepingu raames esile kerkivad tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. Artikkel 107 1. Assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Rumeenia valitsuse poolt nimetatud liikmed. 2. Assotsiatsiooninõukogu liikmed võivad vastavalt nõukogu töökorras ette nähtavatele tingimustele anda volituse enda esindamiseks. 3. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. 4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on töökorras sätestatud korra kohaselt vaheldumisi Euroopa Ühenduste Nõukogu liige ja Rumeenia valitsuse liige. 5. Euroopa Investeerimispank võtab vajaduse korral vaatlejana assotsiatsiooninõukogu tööst osa. Artikkel 108 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingus ette nähtud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad vajalikke meetmeid nende otsuste rakendamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. Ta koostab oma otsused ja soovitused kahe lepinguosalise kokkuleppel. Artikkel 109 1. Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. 3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks. 4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena. Assotsiatsiooninõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku. Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega. Mõlemad vaidlusosalised peavad võtma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid. Artikkel 110 1. Assotsiatsiooninõukogu abistab talle pandud ülesannete täitmisel assotsiatsioonikomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Rumeenia valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Oma töökorras määrab assotsiatsiooninõukogu kindlaks assotsiatsioonikomitee ülesanded, mille hulka kuuluvad assotsiatsiooninõukogu kohtumiste ettevalmistamine ning komitee töökorraldus. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib oma pädevuse delegeerida assotsiatsioonikomiteele. Sellisel juhul teeb assotsiatsioonikomitee otsused artiklis 108 sätestatud tingimuste kohaselt. Artikkel 111 Assotsiatsiooninõukogu võib teha otsuse mis tahes muu erikomitee või -organi moodustamise kohta, kes abistab teda ülesannete täitmisel. Oma töökorraga määrab assotsiatsiooninõukogu kindlaks selliste komiteede või organite koosseisu ja ülesanded ning töökorralduse. Artikkel 112 Käesolevaga asutatakse parlamentaarne assotsiatsioonikomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Rumeenia parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant. Artikkel 113 1. Parlamentaarsesse assotsiatsioonikomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Rumeenia parlamendi liikmed. 2. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra. 3. Parlamentaarse assotsiatsioonikomitee eesistujaks on töökorras sätestatava kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Rumeenia parlament. Artikkel 114 Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib assotsiatsiooninõukogult nõuda käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel komiteele esitab. Parlamentaarsele assotsiatsioonikomiteele teatatakse assotsiatsiooninõukogu otsustest. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib anda assotsiatsiooninõukogule soovitusi. Artikkel 115 Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu kohaldamisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita võrreldes tema enda kodanikega pääsemisel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi. Artikkel 116 Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid: a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete puhul, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohast vajalikuks avalikku korda mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks. Artikkel 117 1. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist: - ei tohi meetmed, mida Rumeenia kohaldab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike või nende äriühingute vahel; - ei tohi meetmed, mida ühendus kohaldab Rumeenia suhtes, põhjustada diskrimineerimist Rumeenia kodanike või äriühingute vahel. 2. lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusakte maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras. Artikkel 118 Rumeeniast pärinevatele kaupadele ei tohi ühendusse importimisel anda soodsamaid tingimusi nendest, mida liikmesriigid omavahel kohaldavad. Rumeeniale IV jaotise ja V jaotise I peatüki kohaselt osaks saav kohtlemine ei tohi olla soodsam sellest, mida liikmesriigid omavahel kohaldavad. Artikkel 119 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest. 2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. Meetmete väljavalimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist kõige vähem. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud organis. Artikkel 120 Kuni üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja ettevõtjatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Rumeeniat siduvate lepingutega, välja arvatud valdkonnad, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ja ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikide kohustusi nende pädevusvaldkondades. Artikkel 121 Protokollid nr 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 7 ning I–XIX lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 122 Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Artikkel 123 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguid nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Rumeenia territooriumi suhtes. Artikkel 124 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rumeenia, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 125 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud. Käesolev leping asendab jõustumisel Luxembourgis 22. oktoobril 1990 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rumeenia vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu. Artikkel 126 1. Kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist käesoleva lepingu teatavate osade sätted, eeskätt kaupade liikumisega seotud sätted, jõustatakse 1993. aastal ühenduse ja Rumeenia vahelise vahelepingu alusel, lepivad lepinguosalised kokku, et selliste asjaolude korral ja käesoleva lepingu III jaotise artiklite 64 ja 67 ning protokollide nr 1