Džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitlev rahvusvaheline leping, 1989

PREAMBUL

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,

MEENUTADES uue rahvusvahelise majandusliku struktuuri loomise deklaratsiooni ja tegevusprogrammi [1],

MEENUTADES ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi poolt selle neljandal, viiendal ja kuuendal istungil kaupade kompleksprogrammi kohta vastu võetud resolutsioone 93 (VI), 124 (V) ja 155 (VI) ning VII ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi lõppakti II peatüki B jagu,

MEENUTADES LISAKS 1980ndate aastate olulist uut vähim arenenud maade tegevusprogrammi, eriti selle lõiku 82 [2],

TUNNISTADES džuudi ja džuudist valmistatud toodete tähtsust paljude eksportivate arengumaade majandusele,

VÕTTES ARVESSE seda, et tihe rahvusvaheline koostöö selle kaubaga seotud probleemidele lahenduse leidmisel edendab eksportivate riikide majandusarengut ja tugevdab eksportivate ja importivate riikide vahelist majanduskoostööd,

VÕTTES ARVESSE džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitleva lepingu (1982) olulist panust sellesse eksportivate ja importivate riikide koostöösse,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

I PEATÜKK

EESMÄRGID

Artikkel 1

Eesmärgid

1. Nii eksportija- kui ka importijaliikmete hüvanguks ning pidades silmas ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi poolt selle resolutsioonides 93 (VI), 124 (V) ja 155 (VI) kaupade kompleksprogrammi kohta vastu võetud asjakohaste eesmärkide saavutamist ja võttes arvesse selle resolutsiooni 98 (IV) ning VII ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi lõppakti II peatüki B jagu, on džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitleva lepingu (1989) (edaspidi "käesolev leping") eesmärgid:

a) pakkuda tõhusat raamistikku eksportija- ja importijaliikmete vaheliseks koostööks ja konsultatsioonideks seoses džuuditööstuse arenguga;

b) soodustada džuudi ja džuudist valmistatud toodete rahvusvahelise kaubanduse laienemist ja mitmekesistumist;

c) parandada džuudituru struktuurilisi tingimusi;

d) arvestada organisatsiooni tegevuses nõuetekohaselt keskkondlike aspektidega, luues selleks eriti teadlikkust džuudi kui loodusliku toote kasutamise kasuliku mõju kohta;

e) tõhustada džuudi ja džuudist valmistatud toodete konkurentsivõimet;

f) säilitada ja suurendada olemasolevaid turge ning kujundada džuudi ja džuudist valmistatud toodete jaoks ka uusi turge;

g) tõhustada turu-uuringuid, pidades silmas suurema läbipaistvuse tagamist rahvusvahelisel džuuditurul;

h) luua džuudile uusi lõppkasutusvõimalusi, sealhulgas uusi džuudist valmistatud tooteid, et suurendada nõudlust džuudi järele;

i) õhutada džuudi ja džuudist valmistatud toodete suurenenud ja täiendavat töötlemist nii importivates kui ka eksportivates riikides;

j) arendada džuudi tootmist, pidades muu hulgas silmas selle ühiku tootlikkuse ja kvaliteedi parandamist importivate ja eksportivate riikide hüvanguks;

k) arendada džuudist valmistatud toodete tootmist, pidades muu hulgas silmas nende kvaliteedi parandamist ja tootmiskulude vähendamist;

l) kujundada välja džuudi ja džuudist valmistatud toodete tootmine, eksport ja import, mis rahuldaks koguse osas maailma nõudluse ja pakkumise nõuded.

2. Käesoleva artikli lõigus 1 osutatud eesmärkide täitmisel tuleks eelkõige kasutada:

a) uurimis- ja arendusprojekte, turu arendamise ja kulude vähendamise projekte, sealhulgas inimressursside arendamise projekte;

b) džuudi ja džuudist valmistatud toodetega seotud teabe, sealhulgas turgu käsitleva teabe võrdlemist ja levitamist;

c) oluliste džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitlevate küsimuste, näiteks hindade ja tarnete stabiliseerimise ning sünteetiliste ja asendusmaterjalidega konkureerimise küsimuste arutamist;

d) uurimuste läbiviimist maailma džuuditööstuse lühi- ja pikaajaliste probleemide arengutendentside kohta.

II PEATÜKK

MÕISTED

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. džuut – toordžuut, kanephibisk ja teised sarnased kiudtaimed, sealhulgas Urena lobata, Abutilon avicennae ja Cephalonema polyandrum;

2. džuudist valmistatud toode – toode, mis on valmistatud täielikult või peaaegu täielikult džuudist, või tooted, mille peamine koostisosa kaalu järgi on džuut;

3. liige – valitsus või artiklis 5 sätestatud valitsustevaheline organisatsioon, mis on nõustunud end käesoleva lepinguga ajutiselt või lõplikult siduma;

4. eksportijaliige – liige, kelle džuudi ja džuudist valmistatud toodete eksport ületab tema džuudi ja džuudist valmistatud toodete impordi ning kes on kuulutanud end eksportijaliikmeks;

5. importijaliige – liige, kelle džuudi ja džuudist valmistatud toodete import ületab tema džuudi ja džuudist valmistatud toodete ekspordi ning kes on kuulutanud end importijaliikmeks;

6. organisatsioon – artiklis 3 osutatud rahvusvaheline džuudiorganisatsioon;

7. nõukogu – vastavalt artiklile 6 loodud rahvusvaheline džuudinõukogu;

8. erihäälteenamus – hääletus, mis nõuab vähemalt kahte kolmandikku kohalolevate ja hääletavate eksportijaliikmete antud häältest ja vähemalt kahte kolmandikku kohalolevate ja hääletavate importijaliikmete antud häältest, mida loetakse eraldi, tingimusel, et oma hääle annab eksportijaliikmete enamus ning vähemalt neli kohal olevat ja hääletavat importijaliiget;

9. jagunenud lihthäälteenamus – hääletus, mis nõuab üle poole kõigist kohalolevate ja hääletavate eksportijaliikmete häältest ja üle poole kõigist kohalolevate ja hääletavate importijaliikmete häältest, mida loetakse eraldi. Eksportijaliikmete puhul peab nõutud hääled andma kohalolevate ja hääletavate eksportijaliikmete enamus;

10. majandusaasta – ajavahemik 1. juulist 30. juunini (kaasa arvatud);

11. džuudiaasta – ajavahemik 1. juulist 30. juunini (kaasa arvatud);

12. võõrustajariigi valitsus – selle riigi valitsus, kus asub organisatsiooni peakorter;

13. džuudi eksport või džuudist valmistatud toodete eksport – kogu džuut või kõik džuudist valmistatud tooted, mis väljub/väljuvad mõne liikme tolliterritooriumilt; ja džuudi import või džuudist valmistatud toodete import – kogu džuut või kõik džuudist valmistatud tooted, mis siseneb/sisenevad mõne liikme tolliterritooriumile, tingimusel et neid mõisteid enamat kui üht tolliterritooriumi hõlmavate liikmete suhtes kohaldades viitab tolliterritoorium kõigile selle liikme tolliterritooriumidele; ja

14. vabalt kasutatavad valuutad – Saksa mark, Prantsuse frank, Jaapani jeen, naelsterling, Ühendriikide dollar ja iga muu valuuta, mille kohta pädevad rahvusvahelised rahandusorganisatsioonid on mitmel puhul leidnud, et see on rahvusvaheliste tehingute eest maksmisel tegelikkuses laialdaselt kasutatav ja et peamistel valuutaturgudel kaubeldakse sellega laialdaselt.

III PEATÜKK

ORGANISATSIOON JA HALDAMINE

Artikkel 3

Rahvusvahelise džuudiorganisatsiooni peakorter, struktuur ja tegevuse jätkamine

1. 1982. aasta džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitleva lepinguga loodud rahvusvaheline džuudiorganisatsioon jätkab oma tegevust eesmärgiga hallata käesoleva lepingu sätete täitmist ja kontrollida lepingu toimimist.

2. Organisatsioon tegutseb rahvusvahelise džuudinõukogu ja projektikomitee kui alaliste organite ning tegevdirektori ja töötajate kaudu. Nõukogu võib erihäälteenamusega luua kindlaksmääratud pädevusega eriotstarbelisi komiteesid ja töögruppe.

3. Organisatsiooni peakorter on Dhakas, Bangladeshis.

4. Organisatsiooni peakorter asub alati mõne liikme territooriumil.

Artikkel 4

Organisatsiooni liikmed

1. Organisatsiooni liikmed jagunevad kahte kategooriasse, nimelt:

a) eksportijaliikmed ja

b) importijaliikmed.

2. Liige võib muuta oma liikmelisuse kategooriat nõukogu poolt kehtestatavatel tingimustel.

Artikkel 5

Valitsusvaheliste organisatsioonide liikmelisus

1. Tõlgendades kõiki käesolevas lepingus esinevaid viiteid valitsustele, hõlmavad need Euroopa Majandusühendust ja mis tahes muid valitsustevahelisi organisatsioone, kes vastutavad läbirääkimiste pidamise eest rahvusvaheliste lepingute, eriti kaupadega seotud lepingute osas, selliste lepingute sõlmimise ja rakendamise eest. Sellest tulenevalt tuleb kõiki käesolevas lepingus esinevaid viiteid allakirjutamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele või ajutisest rakendamisest teavitamisele või ühinemisele tõlgendada selliste valitsusvaheliste organisatsioonide puhul nii, et need hõlmavad viidet allakirjutamisele, ratifitseerimisele, vastuvõtmisele või heakskiitmisele või ajutisest rakendamisest teavitamisele või ühinemisele selliste valitsusvaheliste organisatsioonide poolt.

2. Oma pädevusse kuuluvates küsimustes hääletamisel hääletavad sellised valitsustevahelised organisatsioonid häälte arvuga, mis on võrdne nende liikmesriikidele vastavalt artiklile 10 kuuluvate häälte koguarvuga. Sellisel juhul ei ole nende valitsusvaheliste organisatsioonide liikmesriikidel õigust kasutada oma individuaalset hääleõigust.

IV PEATÜKK

RAHVUSVAHELINE DŽUUDINÕUKOGU

Artikkel 6

Rahvusvahelise džuudinõukogu koosseis

1. Organisatsiooni kõrgeim organ on rahvusvaheline džuudinõukogu, kuhu kuuluvad kõik organisatsiooni liikmed.

2. Iga liige on nõukogus esindatud ühe delegaadiga ning võib määrata nõukogu istungitele osalema asendusliikmeid ja nõustajaid.

3. Asendusdelegaadid on volitatud delegaadi puudumisel või eriolukorras tegutsema ja hääletama tema nimel.

Artikkel 7

Nõukogu volitused ja ülesanded

1. Nõukogu kasutab kõiki volitusi ja täidab kõiki ülesandeid või korraldab kõigi ülesannete täitmise, mis on vajalikud käesoleva lepingu sätete elluviimiseks.

2. Nõukogu võtab erihäälteenamusega vastu käesoleva lepingu sätete elluviimiseks vajaliku ja nendega järjepideva reglemendi, sealhulgas oma töökorra ning organisatsiooni finants- ja personalieeskirjad. See finantsreglement reguleerib muu hulgas halduskontol ja erikontol olevate rahaliste vahendite saamist ja kulutamist. Nõukogu võib oma töökorras ette näha menetluse, mis võimaldab tal teha eriküsimuste osas otsuseid ilma kokku tulemata.

3. Nõukogu peab oma käesolevast lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks vajalikke registreid.

Artikkel 8

Nõukogu esimees ja aseesimees

1. Nõukogu valib igaks džuudiaastaks esimehe ja aseesimehe, kes ei saa organisatsioonilt tasu.

2. Esimehe ja aseesimehe valimisel valitakse üks neist eksportijaliikmete esindajate hulgast ja teine importijaliikmete esindajate hulgast. Need ametikohad vahelduvad igal aastal liikmete kahe kategooria vahel, kuid siiski tingimusel, et see ei keelaks erakorralistel asjaoludel ühe või mõlema taasvalimist nõukogu erihäälteenamusega.

3. Esimehe ajutisel puudumisel tegutseb tema asemel aseesimees. Nii esimehe kui ka aseesimehe ajutisel puudumisel või ühe või mõlema püsival puudumisel võib nõukogu valida vastavalt eksportijaliikmete ja/või importijaliikmete esindajate hulgast uued ajutised või alalised ametnikud.

Artikkel 9

Nõukogu istungid

1. Üldreeglina peab nõukogu džuudiaasta kummalgi poolaastal ühe korralise istungi.

2. Nõukogu erakorralisi istungeid peetakse siis, kui nõukogu seda otsustab või kui seda taotleb:

a) tegevdirektor kokkuleppel nõukogu esimehega või

b) enamik eksportijaliikmeid või enamik importijaliikmeid

või

c) liikmed, kellel on vähemal 500 häält.

3. Kui nõukogu ei otsusta erihäälteenamusega teisiti, peetakse nõukogu istungeid organisatsiooni peakorteris. Kui nõukogu tuleb mõne liikme kutsel kokku mujal kui organisatsiooni peakorteris, katab see liige lisakulud, mis on seotud istungi pidamisega mujal kui peakorteris, ning pakub privileege ja immuniteete, mis on võrreldavad sarnaste rahvusvaheliste konverentside puhul ettenähtuga.

4. Tegevdirektor edastab liikmetele teate iga istungi ja selle istungi päevakorra kohta koos seal nimetatud dokumentidega vähemalt 30 päeva enne istungit, välja arvatud pakilistes olukordades, mille puhul teade edastatakse vähemalt seitse päeva enne istungit.

Artikkel 10

Häälte jagunemine

1. Eksportijaliikmetel on kokku 1000 häält ja importijaliikmetel on kokku 1000 häält.

2. Eksportijaliikmete hääled jagunevad järgmiselt: 150 häält jagatakse võrdselt kõigi eksportijaliikmete vahel lähima täishääleni iga liikme kohta; ülejäänud hääled jagatakse proportsionaalselt nende džuudi ja džuudist valmistatud toodete puhasekspordi keskmise mahuga kolme eelneva džuudiaasta jooksul, tingimusel et ühegi eksportijaliikme häälte maksimaalne arv ei ületa 450. Häälte maksimaalsest arvust üle jäänud hääled jagatakse kõigi nende eksportijaliikmete vahel, kellel on individuaalselt alla 250 hääle, proportsionaalselt nende kaubanduse osakaaluga.

3. Importijaliikmete hääled jagunevad järgmiselt: igal importijaliikmel on kuni viis esialgset häält, tingimusel, et esialgsete häälte koguarv ei ületa 150. Ülejäänud hääled jagunevad vastavalt džuudi ja džuudist valmistatud toodete puhasimpordile kolmeaastase ajavahemiku jooksul, mis algab neli kalendriaastat enne häälte jagamist.

4. Nõukogu jagab iga majandusaasta hääled antud aasta esimesel istungil vastavalt käesoleva artikli sätetele. See jagamine kehtib kõnealuse aasta lõpuni, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud juhul.

5. Kui organisatsiooni liikmelisus muutub või kui mõne liikme hääleõigus peatatakse või taastatakse käesoleva lepingu mis tahes sätte kohaselt, jagab nõukogu liikmete mõjutatud kategoorias või kategooriates hääled vastavalt käesoleva artikli sätetele ümber. Nõukogu otsustab, millisel kuupäeval häälte ümberjagamine jõustub.

6. Hääled ei ole murdarvulised.

7. Lähima täishääleni ümardades ümardatakse murdarvud, mis on väiksemad kui 0,5, väiksema täisarvuni, ja murdarvud, mis on suuremad kui 0,5 või sellega võrdsed, suurema täisarvuni.

Artikkel 11

Nõukogu hääletamiskord

1. Igal liikmel on õigus anda kõik talle kuuluvad hääled ning ühelgi liikmel ei ole õigust oma hääli jagada. Liige võib siiski hääletada kõnealustest häältest erinevalt kõigi nende häältega, mida tal on õigus anda käesoleva artikli lõike 2 alusel.

2. Nõukogu esimehele saadetud kirjaliku teatega võib iga eksportijaliige volitada teist eksportijaliiget ja iga importijaliige võib volitada teist importijaliiget esindama tema huve ja andma tema hääli nõukogu koosolekutel või istungitel.

3. Liige, kes on artikli 10 alusel volitatud teise liikme poolt andma volituse andnud liikme hääli, annab need hääled vastavalt volituse andnud liikme juhistele.

4. Liikme hääletamisest keeldumist käsitletakse hääle andmata jätmisena.

Artikkel 12

Nõukogu otsused ja soovitused

1. Nõukogu püüab teha kõik otsused ja soovitused konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta, teeb nõukogu kõik otsused ja soovitused jagunenud lihthäälteenamuse põhjal, välja arvatud juhul, kui käesolevas lepingus nähakse ette erihäälteenamus.

2. Kui liige kasutab artikli 11 lõike 2 sätteid ja tema hääled antakse nõukogu istungil, käsitletakse seda liiget käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel kohal oleva ja hääletavana.

3. Kõik nõukogu otsused ja soovitused on kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 13

Nõukogu kvoorum

1. Nõukogu igal istungil on kvoorum koos, kui kohal on enamik eksportijaliikmeid ja enamik importijaliikmeid, tingimusel, et nendele liikmetele kuulub vähemalt kaks kolmandikku kõikidest oma vastava kategooria häältest.

2. Kui käesoleva artikli lõike 1 kohane kvoorum istungiks kinnitatud päeval ja sellele järgneval päeval puudub, on alates kolmandast päevast kvoorum koos, kui kohal on enamik eksportijaliikmeid ja enamik importijaliikmeid, tingimusel, et nendele liikmetele kuulub enamus kõikidest oma vastava kategooria häältest.

3. Esindatust vastavalt artikli 11 lõikele 2 käsitletakse kohalolekuna.

Artikkel 14

Koostöö muude organisatsioonidega

1. Nõukogu teeb kõik asjakohased korraldused konsulteerimiseks või koostööks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, selle spetsialiseeritud asutuste, nagu näiteks ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ja ÜRO Tööstusliku Arengu Organisatsiooniga, ning selle allorganite, nagu näiteks ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi, ÜRO Arenguprogrammi, Rahvusvahelise Kaubanduskeskuse, UNCTADi/GATTi ja ÜRO Keskkonnaprogrammiga ning muude asjakohaste valitsusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega.

2. Organisatsioon kasutab võimalikult suures ulatuses käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud organite võimalusi, teenuseid ja ekspertiisi, et vältida käesoleva lepingu eesmärkide saavutamisel jõupingutuste kahekordistamist ning et soodustada vastastikust täiendavust ja oma tegevuse tõhusust.

3. Arvestades ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi erilist rolli rahvusvahelises kaubavahetuses, hoiab nõukogu seda organisatsiooni asjakohasel viisil kursis oma tegevuse ja töökavadega.

Artikkel 15

Vaatlejate vastuvõtmine

Nõukogu võib kutsuda kõiki džuudi ja džuudist valmistatud toodete rahvusvahelise kaubandusega või džuuditööstusega seotud riike, kes ei ole liikmed, või artiklis 14 osutatud organisatsioone osalema nõukogu koosolekutel vaatlejana.

Artikkel 16

Tegevdirektor ja töötajad

1. Nõukogu määrab erihäälteenamusega ametisse tegevdirektori.

2. Tegevdirektori ametisse määramise tingimused määratakse kindlaks nõukogu töökorra alusel.

3. Tegevdirektor on organisatsiooni kõrgeim haldusametnik, kes vastutab nõukogu ees käesoleva lepingu haldamise ja toimimise eest kooskõlas nõukogu otsustega.

4. Tegevdirektor määrab vastavalt nõukogu kehtestatud eeskirjadele ametisse töötajad. Nõukogu otsustab erihäälteenamusega tegevdirektori poolt ametisse nimetatavate juhtivtöötajate, kutsetöötajate ja teenindustöötajate arvu. Võimalikud muudatused ametikohtade arvus otsustab nõukogu erihäälteenamusega. Töötajad vastutavad tegevdirektori ees.

5. Tegevdirektoril ega ühelgi töötajal ei tohi olla džuuditööstuse või -kaubanduse ega nendega seotud kaubandusliku tegevuse suhtes finantshuvi.

6. Oma ülesannete täitmisel ei küsi ega saa tegevdirektor ega teised töötajad juhtnööre üheltki liikmelt ega üheltki organisatsiooniväliselt asutuselt. Nad hoiduvad tegevusest, mis võiks heita varju nende teenistuskohale rahvusvaheliste ametnikena, kes on lõplikult vastutavad nõukogu ees. Kõik liikmed austavad tegevdirektori ja teiste töötajate kohustuste eranditult rahvusvahelist iseloomu ega ürita neid nende kohustuste täitmisel mõjutada.

V PEATÜKK

PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 17

Privileegid ja immuniteedid

1. Organisatsioon on juriidiline isik. Eriti on tal õigusvõime sõlmida vallas- ja kinnisvara osas lepinguid, seda omandada ja käsutada ning algatada kohtumenetlusi.

2. Organisatsioon jätkab oma tegevust võõrustajariigi valitsusega (milleks on organisatsiooni praeguse asukoha Bangladeshi valitsus) sõlmitud peakorterilepingu alusel. Võõrustajariigi valitsusega sõlmitud peakorterileping on seotud selliste küsimustega nagu organisatsiooni ja selle tegevdirektori, töötajate ja ekspertide, delegatsioonide ja liikmete staatus, privileegid ja immuniteedid, mis on nende ülesannete täitmiseks põhjendatult vajalikud.

3. Kui organisatsiooni peakorter viiakse üle teise riiki, mis on organisatsiooni liige, sõlmib see liige organisatsiooniga võimalikult kiiresti peakorterilepingu, mille nõukogu peab heaks kiitma.

4. Kuni käesoleva artikli lõikes 3 osutatud peakorterilepingu sõlmimiseni taotleb organisatsioon võõrustajariigi valitsuselt organisatsiooni töötajatele makstud töötasude ning organisatsiooni vara, tulu ja muu omandi osas maksuvabastuse andmist tema siseriikliku seadusandluse piires.

5. Organisatsioon võib sõlmida ühe või mitme maaga nõukogu poolt heakskiidetud kokkuleppeid, mis on seotud käesoleva lepingu nõuetekohaseks toimimiseks vajalike privileegide ja immuniteetidega.

6. Peakorterileping on käesolevast lepingust sõltumatu. See lõpetatakse siiski:

a) võõrustajariigi valitsuse ja organisatsiooni vahelisel kokkuleppel;

b) juhul, kui organisatsiooni peakorter viiakse võõrustajariigist välja; või

c) juhul, kui organisatsioon lõpetab oma tegevuse.

VI PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 18

Rahaliste vahendite kontod

1. Luuakse kaks kontot:

a) halduskonto ja

b) erikonto.

2. Nende kontode haldamise eest vastutab tegevdirektor ja nõukogu näeb selle oma töökorras ette.

Artikkel 19

Maksevormid

1. Halduskontole tuleb osamaksed tasuda vabalt kasutatavates valuutades ning nende suhtes ei kehti valuutapiirangud.

2. Erikontole tuleb rahaline toetus maksta vabalt kasutatavates valuutades ning selle suhtes ei kehti valuutapiirangud.

3. Nõukogu võib samuti otsustada võtta heakskiidetud projektide eesmärkide saavutamiseks erikontole vastu ka muud toetust, sealhulgas teaduslikku või tehnilist varustust või tööjõudu.

Artikkel 20

Audit ja raamatupidamisaruannete avaldamine

1. Nõukogu määrab oma raamatupidamisregistrite auditeerimiseks audiitorid.

2. Liikmetele tehakse võimalikult kiiresti pärast iga džuudiaasta lõppu, kuid hiljemalt kuue kuu möödumisel sellest kuupäevast, kättesaadavaks halduskonto ja erikonto sõltumatult auditeeritud aruanne, mille heakskiitmist arutleb nõukogu vastavalt asjakohasusele oma järgmisel istungil. Seejärel avaldatakse auditeeritud raamatupidamisaruannete kokkuvõte ja bilanss.

Artikkel 21

Halduskonto

1. Käesoleva lepingu halduskulutused tehakse halduskontolt ja kaetakse liikmete iga-aastastest osamaksudest, mis tehakse kooskõlas nende vastavate põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetlustega ja mis määratakse vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3, 4 ja 5.

2. Delegatsioonide nõukogusse, projektikomiteesse ning artikli 3 lõikes 2 osutatud komiteedesse ja töörühmadesse saatmisega seotud kulud katavad asjaomased liikmed. Kui liige palub organisatsioonilt eriteenuseid, nõuab nõukogu, et see liige nende teenuste kulud tasuks.

3. Iga majandusaasta teisel poolaastal kiidab nõukogu heaks organisatsiooni järgmise majandusaasta halduseelarve ning määrab iga liikme osamaksu sellesse eelarvesse.

4. Iga liikme osamaks iga majandusaasta halduseelarvesse on proportsionaalne tema häälte arvu suhtega kõigi liikmete häälte koguarvu selle majandusaasta halduseelarve kinnitamise ajal. Osamakse määrates arvutatakse kokku iga liikme hääled, võtmata arvesse mistahes liikme hääleõiguse peatamist ega sellest tulenevat häälte ümberjagunemist.

5. Iga organisatsiooniga pärast käesoleva lepingu jõustumist liituva liikme esialgse osamaksu määrab nõukogu selle liikme häälte arvu ja jooksva majandusaasta lõpuni jäänud aja põhjal, kuid teiste liikmete jooksvaks majandusaastaks määratud osamakse see ei muuda.

6. Osamaksud tuleb halduskontole tasuda iga majandusaasta esimesel päeval. Selle majandusaasta osamaks, mil liikmed organisatsiooniga liituvad, tuleb tasuda liikmeks saamise kuupäeval.

7. Kui liige ei ole oma osamaksu halduskontole täielikult tasunud nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil see vastavalt käesoleva artikli lõikele 6 tasuda tuleb, palub tegevdirektor sel liikmel makse võimalikult kiiresti sooritada. Kui kõnealune liige pole kahe kuu jooksul sellise palve möödumisest oma osamaksu ikka tasunud, palutakse tal esitada põhjused, miks ta ei ole suutnud makset sooritada. Kui kõnealune liige ei ole tasunud oma osamaksu seitsme kuu jooksul alates kuupäevast, mil osamaks tuli tasuda, peatatakse tema hääleõigus ja tema hilinenud osamaksult nõutakse vastavalt võõrustajariigi keskpanga intressimäärale intressi, kuni ta on oma osamaksu täielikult tasunud, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab erihäälteenamusega teisiti.

8. Liikmel, kelle hääleõigus on käesoleva artikli lõike 7 alusel peatatud, säilib eriti kohustus tasuda oma osamaks.

9. Mistahes aasta halduseelarve kulutamata ülejääk kantakse liikmesvalitsuste kreeditisse järgmise aasta osamaksu vähendusena vastavalt algselt määratud proportsioonile.

Artikkel 22

Erikonto

1. Erikonto all luuakse kaks alamkontot:

a) projektieelne alamkonto ja

b) projekti alamkonto.

2. Kõik projektieelse alamkonto kulutused tasutakse projekti alamkontolt, kui projektid järgnevalt heaks kiidetakse ja neid rahastatakse. Kui nõukogu ei ole kuue kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest projektieelsele alamkontole rahalisi vahendeid saanud, vaatab ta olukorra uuesti läbi ja võtab asjakohased meetmed.

3. Kõik laekumised, mis on seotud konkreetsete tuvastatavate projektidega, suunatakse erikontole. Kõik nende projektidega seoses tehtud kulutused, sealhulgas konsultantide ja ekspertide tasu ja reisikulud, tehakse erikontolt.

4. Erikonto võimalikud rahastamisallikad on:

a) ÜRO toorainefondi teine arve;

b) piirkondlikud ja rahvusvahelised finantseerimisasutused, nimelt ÜRO Arenguprogramm, Maailmapank, Aasia Arengupank, Ameerika Arengupank, Aafrika Arengupank jm, ja

c) vabatahtlik rahaline toetus.

5. Nõukogu kehtestab erihäälteenamusega tingimused, mille alusel ta asjakohasuse korral spondeerib laenude rahastamise projekte, kui liige või liikmed on vabatahtlikult võtnud kõik selliste laenudega seotud kohustused ja vastutuse. Organisatsioonil pole selliste laenude osas mingeid kohustusi.

6. Nõukogu võib asjaomase üksuse nõusolekul nimetada mistahes üksuse, sealhulgas liikme või liikmed, ja spondeerida seda laenude saamisel heakskiidetud projektide rahastamiseks ning kõigi seotud kohustuste võtmisel, kuid organisatsioon jätab endale õiguse kontrollida vahendite kasutamist ja jälgida sel viisil rahastatud projektide elluviimist. Organisatsioon ei vastuta siiski individuaalsete liikmete või muude üksuste pool antud garantiide eest.

7. Ükski liige ei vastuta sel põhjusel, et ta on organisatsiooni liige, muude liikmete või üksuste poolt seoses projektidega võetud või antud laenudest tulenevate kohustuste eest.

8. Kui organisatsioonile pakutakse vabatahtlikke mittesihtotstarbelisi rahalisi vahendeid, võib nõukogu sellised vahendid vastu võtta. Selliseid vahendeid võib kasutada nii projektieelse tegevuse kui ka heakskiidetud projektide jaoks.

9. Tegevdirektor püüab nõukogu määratud tingimustel saavutada nõukogu poolt heakskiidetud projektide piisava ja kindla rahastamise.

10. Erikonto vahendeid kasutatakse ainult heakskiidetud projektide või projektieelse tegevuse jaoks.

11. Toetust konkreetsetele heakskiidetud projektidele kasutatakse ainult nende projektide jaoks, milleks nad olid algselt ette nähtud, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab kokkuleppel toetajaga teisiti. Pärast projekti lõppemist tagastab organisatsioon igale konkreetse projekti toetajale võimalikud ülejäänud rahalised vahendid võrdeliselt iga toetaja osaga kogu kõnealuse projekti rahastamiseks algselt saadud toetusest, kui toetaja ei otsusta teisiti.

12. Kui see on asjakohane, võib nõukogu erikonto rahastamise läbi vaadata.

VII PEATÜKK

SUHTED ÜRO TOORAINEFONDIGA

Artikkel 23

Suhted ÜRO toorainefondiga

Organisatsioon kasutab täielikult ära ÜRO toorainefondi võimalusi, sõlmides sealhulgas asjakohasuse korral ÜRO toorainefondiga vastastikuselt heakskiidetud kokkuleppe kooskõlas ÜRO toorainefondi asutamislepingus sätestatud põhimõtetega.

VIII PEATÜKK

TEGEVUS

Artikkel 24

1. Artiklis 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks tuvastab nõukogu jätkuvalt ja vastavalt artikli 14 lõike 1 sätetele uurimis- ja arendustegevuse, turu arendamise ja kulude vähendamise valdkonda kuuluvaid projekte, mis võivad hõlmata inimressursside arenguga seotud projekte ja muid asjakohaseid nõukogu poolt heakskiidetud projekte, korraldab nende ettevalmistamise ja elluviimise ning jälgib ja hindab neid nende tõhususe tagamiseks.

2. Tegevdirektor esitab projektikomiteele ettepanekud seoses käesoleva artikli lõikes 1 osutatud projektidega. Need ettepanekud edastatakse kõigile liikmetele vähemalt kaks kuud enne komitee istungit, kus need arutlusele tulevad. Nende ettepanekute põhjal otsustab komitee, millised projektieelsed tegevused ette võetakse. Tegevdirektor korraldab sellised projektieelsed tegevused vastavalt nõukogu poolt vastuvõetavale reglemendile.

3. Tegevdirektor esitab komiteele projektieelsete tegevuste tulemused, sealhulgas üksikasjalikud kuluarvutused, võimalikud tulud, kestuse, asukoha ja võimalikud täidesaatvad asutused, pärast seda, kui on esitanud need kõigile liikmetele vähemalt kaks kuud enne komitee istungit, kus need arutlusele tulevad.

4. Komitee arutab nende projektieelsete tegevuste tulemusi ja teeb nõukogule projektide kohta soovitusi.

5. Nõukogu võtab need soovitused arvesse ja otsustab erihäälteenamusega kavandatavate projektide rahastamise vastavalt artiklitele 22 ja 28.

6. Nõukogu otsustab projektide suhtelise prioriteetsuse.

7. Enne mõne liikme territooriumil läbiviidava projekti heakskiitmist peab nõukogu saama asjaomase liikme heakskiidu.

8. Nõukogu võib erihäälteenamusega lõpetada mis tahes projekti spondeerimise.

Artikkel 25

Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevusega seotud projektide eesmärk peaks muuhulgas olema:

a) põllumajanduse tootlikkuse ja kiu kvaliteedi parandamine;

b) olemasolevate ja uute toodete tootmisprotsesside parandamine;

c) uute lõppkasutusvõimaluste leidmine ja olemasolevate toodete parandamine;

d) džuudi ja džuudist valmistatud toodete suurema ja täiendava töötlemise õhutamine.

Artikkel 26

Turu arendamine

Turu arendamisega seotud projektide eesmärk peaks muu hulgas olema olemasolevate toodete turgude säilitamine ja laiendamine ning turgude leidmine uutele toodetele.

Artikkel 27

Kulude vähendamine

Kui see on asjakohane, peaks kulude vähendamisega seotud projektide eesmärk olema muuhulgas põllumajanduse tootlikkuse ja kiu kvaliteediga seotud protsesside ja tehnoloogiate parandamine, samuti džuuditöötlemistööstuse tööjõu-, materjali- ja kapitalikuludega seotud protsesside ja tehnoloogiate parandamine ning teabe kogumine ja säilitamine tõhusaimate, hetkel džuuditööstusele kättesaadavate protsesside ja tehnoloogiate kohta.

Artikkel 28

Projektide heakskiitmise kriteeriumid

Projektide heakskiitmisel tugineb nõukogu järgmistele kriteeriumidele:

a) need on praegu või tulevikus potentsiaalselt kasulikud enamale kui ühele liikmele, kellest vähemalt üks on eksportijaliige, ja kogu džuuditööstusele tervikuna;

b) need on seotud džuudi ja džuudist valmistatud toodete rahvusvahelise kaubanduse säilitamise või laiendamisega;

c) need pakuvad perspektiivi saada kulude osas lühi- või pikaajalisi soodsaid majandustulemusi;

d) need on kavandatud kooskõlas džuudi ja džuudist valmistatud toodete rahvusvahelise kaubanduse mahuga;

e) need parandavad potentsiaalselt džuudi ja džuudist valmistatud toodete üldist konkurentsivõimet või turuväljavaateid.

Artikkel 29

Projektikomitee

1. Käesolevaga luuakse projektikomitee (edaspidi "komitee"). See on vastutav nõukogu ees ja töötab nõukogu üldisel juhtimisel.

2. Komitee tegevuses võivad osaleda kõik liikmed. Komitee töökord, samuti selle häälte jagunemine ja hääletamise kord on mutatis mutandis samad kui nõukogul. Komitee tuleb tavaliselt kokku kaks korda aastas. Nõukogu taotlusel võib see siiski sagedamini kokku tulla.

3. Komitee ülesanneteks on:

a) arutada ja tehniliselt hinnata artiklis 24 osutatud projektiettepanekuid;

b) teha otsuseid projektieelsete tegevuste kohta ja

c) teha nõukogule soovitusi seoses projektidega.

IX PEATÜKK

DŽUUTI JA DŽUUDIST VALMISTATUD TOOTEID KÄSITLEVATE OLULISTE KÜSIMUSTE ARUTAMINE

Artikkel 30

Stabiliseerimise, sünteetiliste materjalidega konkureerimise ja muude küsimuste arutamine

1. Nõukogu jätkab hindade ning ekspordiks mõeldud džuudi ja džuudist valmistatud toodete tarnete stabiilsusega seotud küsimuste arutamist, et leida neile lahendus. Kui pärast sellist arutelu lepitakse kokku lahenduses, millega kaasnevaid meetmeid ei ole käesolevas lepingus juba otseselt sätestatud, võib sellist lahendust rakendada ainult siis, kui käesolevat lepingut muudetakse vastavalt artiklile 42.

2. Nõukogu arutleb ühelt poolt džuudi ja džuudist valmistatud toodete ning teiselt poolt sünteetiliste ja asendusmaterjalide vahelise konkurentsiga seotud küsimusi.

3. Nõukogu korraldab jätkuva arutlemise muude džuudi ja džuudist valmistatud toodete suhtes oluliste küsimuste üle.

X PEATÜKK

STATISTIKA, UURINGUD JA TEAVE

Artikkel 31

Statistika, uuringud ja teave

1. Nõukogu sõlmib kõik asjakohased kokkulepped artikli 14 lõikes 1 nimetatud organitega, et aidata tagada hiljutiste ja usaldusväärsete andmete ning teabe kättesaadavus kõiki džuuti ja džuudist valmistatud tooteid mõjutavate tegurite kohta. Organisatsioon kogub, võrdleb ja vajadusel avaldab käesoleva lepingu toimimiseks vajalikku statistilist teavet džuudi, džuudist valmistatud toodete, sünteetiliste ja asendusmaterjalide tootmise, kauplemise, tarnimise, varude, tarbimise ja hinna kohta.

2. Liikmed annavad mõistliku aja jooksul ning võimalikult täielikus ulatuses statistilisi andmeid ja teavet, mis ei ole vastuolus nende siseriikliku seadusandlusega.

3. Nõukogu korraldab uuringute läbiviimise maailma džuuditööstuse lühi- ja pikaajaliste probleemide arengutendentside kohta.

4. Nõukogu tagab, et avaldatud teave ei riivaks džuuti, džuudist valmistatud tooteid, sünteetilisi ja asendusmaterjale tootvate, töötlevate või turustavate isikute või ettevõtete konfidentsiaalsust.

5. Nõukogu võtab meetmed, mida peetakse vajalikuks džuudi ja džuudist valmistatud toodete reklaamimiseks ja nende kohta teabe andmiseks.

Artikkel 32

Aastaaruanne ning hinnangu- ja ülevaatearuanne

1. Nõukogu avaldab kuue kuu jooksul alates džuudiaasta lõpust aastaaruande organisatsiooni tegevuse kohta ning muud vajalikuks peetavat teavet.

2. Nõukogu vaatab igal aastal üle džuudi olukorra ja väljavaated maailmas, sealhulgas sünteetiliste ja asendusmaterjalidega konkureerimise staatuse, hindab neid ja teatab liikmetele selle ülevaate tulemused.

3. Ülevaate tegemisel peetakse silmas liikmete poolt antud teavet džuudi ja džuudist valmistatud toodete ning sünteetiliste ja asendusmaterjalide siseriikliku tootmise, varude, ekspordi ja impordi, tarbimise ja hindade kohta ning muud teavet, mis võib olla nõukogule kättesaadav otse või asjakohase ÜRO süsteemi kuuluva organisatsiooni, sealhulgas UNCTADi ja FAO ning asjakohaste valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide kaudu.

XI PEATÜKK

MUUD SÄTTED

Artikkel 33

Kaebused ja vaidlused

Kaebused selle kohta, et liige ei ole täitnud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ja käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud vaidlused suunatakse lahendamiseks nõukogule. Nõukogu otsus nendes küsimustes on lõplik ja siduv.

Artikkel 34

Liikmete üldised kohustused

1. Käesoleva lepingu kehtivusaja jooksul teevad liikmed kõik endast sõltuva lepingu eesmärkide saavutamiseks ning nendega vastuolus olevate tegevuste vältimiseks ja teevad selleks koostööd.

2. Liikmed kohustuvad pidama nõukogu käesoleva lepingu sätete alusel tehtud otsuseid siduvaks ning üritavad hoiduda selliste meetmete rakendamisest, mis neid otsuseid piiraks või oleks nendega vastuolus.

3. Liikmete käesoleva lepingu toimimisest tulenev vastutus organisatsiooni või kolmandate osapoolte ees piirdub nende VI peatüki kohase rahalise toetuse kohustuste ulatusega.

Artikkel 35

Kohustustest vabastamine

1. Kui see on vajalik erakorraliste asjaolude või hädaolukorra või vääramatu jõu tõttu, mida käesolevas lepingus ei ole otseselt sätestatud, võib nõukogu erihäälteenamusega vabastada liikme tema käesolevast lepingust tulenevast kohustusest, kui kõnealune liige selgitab rahuldavalt põhjused, miks ta ei suuda kohustust täita.

2. Vabastades liikme käesoleva artikli lõike 1 alusel kohustusest, teatab nõukogu selgesõnaliselt, millistel tingimustel ja kui pikaks ajaks liige sellest kohustusest vabastatakse, ja kohustusest vabastamise põhjused.

Artikkel 36

Diferentseeritud ja heastavad meetmed

1. Arengumaadest importijaliikmed, kelle huvidele käesoleva lepingu alusel võetavad meetmed võivad kahjustavalt mõjuda, võivad taotleda nõukogult asjakohaseid diferentseerivaid ja heastavaid meetmeid. Nõukogu arutab sobivate meetmete võtmist vastavalt ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi resolutsiooni 93 (IV) III jao lõigetele 3 ja 4.

2. Ilma et see kahjustaks teiste eksportijaliikmete huve, võib nõukogu pöörata kõigis oma tegevustes erilist tähelepanu teatava vähim arenenud maade hulka kuuluva eksportijaliikme vajadustele.

XII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 37

Allakirjutamine, ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine

1. Käesolev leping on allakirjutamiseks avatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini (k.a) 1990 valitsustele, kes olid kutsutud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni džuudi ja džuudist valmistatud toodete konverentsile (1989).

2. Kõik käesoleva artikli lõikes 1 osutatud valitsused võivad:

a) esitada käesoleva lepingu allkirjastamise ajal avalduse, et käesolevale lepingule allakirjutamisega väljendavad nad oma nõusolekut ennast sellega siduda;

b) käesoleva lepingu pärast sellele allakirjutamist ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, andes vastava kirja hoiule hoiulevõtjale.

Artikkel 38

Hoiulevõtja

Käesoleva lepingu hoiulevõtjaks nimetatakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 39

Teade ajutise kohaldamise kohta

1. Allakirjutanud valitsus, kes kavatseb käesoleva lepingu ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita, või valitsus, kelle suhtes nõukogu on kehtestanud ühinemistingimused, kuid kellel pole veel võimalik olnud oma ühinemiskirja hoiule anda, võib mis tahes ajal teatada hoiulevõtjale, et kohaldab käesolevat lepingut alates selle jõustumisest vastavalt artiklile 40 või alates teatavast kuupäevast, kui see on juba jõustunud. Ajutisest kohaldamisest teatamise ajal kuulutab iga valitsus end kas eksportija- või importijaliikmeks.

2. Valitsus, kes on käesoleva artikli lõike 1 alusel teatanud, et kohaldab käesolevat lepingut alates selle jõustumisest või, kui käesolev leping on juba jõustunud, alates teatavast kuupäevast, on alates sellest ajast organisatsiooni ajutine liige, kuni ta annab hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja ja saab seega liikmeks.

Artikkel 40

Jõustumine

1. Käesolev leping jõustub lõplikult 1. jaanuaril 1991 või mõnel hilisemal kuupäeval, kui selleks kuupäevaks on käesolevale lepingule artikli 37 lõike 2 punkti a kohaselt alla kirjutanud kolm valitsust, kelle osa käesoleva lepingu A lisas sätestatud puhasekspordist on kokku vähemalt 85 %, ja 20 valitsust, kelle osa käesoleva lepingu B lisas sätestatud puhasimpordist on kokku vähemalt 65 %, või kui nad on andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja.

2. Käesolev leping jõustub ajutiselt 1. jaanuaril 1991 või mõnel hilisemal kuupäeval, kui selleks kuupäevaks on käesolevale lepingule artikli 37 lõike 2 punkti a kohaselt alla kirjutanud kolm valitsust, kelle osa käesoleva lepingu A lisas sätestatud puhasekspordist on kokku vähemalt 85 %, ja 20 valitsust, kelle osa käesoleva lepingu B lisas sätestatud puhasimpordist on kokku vähemalt 65 %, või kui nad on andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja või on artikli 39 kohaselt teatanud hoiulevõtjale käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest.

3. Kui käesoleva artikli lõigete 1 või 2 kohased jõustumisnõuded ei ole 1. jaanuariks 1991 täidetud, kutsub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär neid valitsusi, kes on käesolevale lepingule artikli 37 lõike 2 punkti a kohaselt alla kirjutanud või andnud hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja või teatanud hoiulevõtjale käesoleva lepingu ajutisest kohaldamisest, tulema võimalikult kiiresti kokku ja otsustama käesoleva lepingu osaline või täielik ajutine või lõplik jõustumine nende valitsuste hulgas. Kuni käesolev leping käesoleva lõike alusel kehtib, on need valitsused, kes on otsustanud selle lepingu osalise või täieliku ajutise jõustumise enda hulgas, ajutised liikmed. Need valitsused võivad kokku tulla, et vaadata olukord üle ja otsustada käesoleva lepingu lõplik jõustumine enda hulgas, selle ajutise kehtivuse jätkumine või lõpetamine.

4. Iga valitsuse suhtes, kes annab hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja pärast käesoleva lepingu jõustumist, jõustub leping sellise hoiuleandmise kuupäeval.

5. Tegevdirektor kutsub nõukogu esimese istungi kokku võimalikult kiiresti pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 41

Ühinemine

1. Käesolev leping on ühinemiseks avatud kõikide riikide valitsustele nõukogu kehtestatud tingimustel, mis hõlmavad ühinemiskirja hoiuleandmise ajalist piirangut. Nõukogu võib siiski pikendada seda aega valitsuste puhul, kel polnud võimalik oma ühinemiskirju ühinemistingimustes sätestatud tähtajaks hoiule anda.

2. Ühinemine jõustub ühinemiskirja hoiuleandmisega käesoleva lepingu hoiulevõtjale.

Artikkel 42

Muudatused

1. Nõukogu võib erihäälteenamusega soovitada liikmetele käesoleva lepingu muudatusi.

2. Nõukogu määrab kindlaks, mis kuupäevaks liikmed hoiulevõtjale muudatuse vastuvõtmisest teatavad.

3. Muudatus jõustub 90 päeva möödumisel sellest, kui hoiulevõtja on saanud muudatuse heakskiitmise teate vähemalt kahelt kolmandikult eksportijaliikmetelt, kellele kuulub vähemalt 85 % eksportijaliikmete häältest, ja vähemalt kahelt kolmandikult importijaliikmetelt, kellele kuulub vähemalt 85 % importijaliikmete häältest.

4. Pärast seda, kui hoiulevõtja on teatanud nõukogule muudatuse jõustumise tingimuste täitmisest, ning olenemata käesoleva artikli lõike 2 sätetest seoses nõukogu määratud kuupäevaga, võivad liikmed siiski teatada hoiulevõtjale muudatuse heakskiitmisest tingimusel, et teade esitatakse enne muudatuse jõustumist.

5. Liige, kes ei ole muudatuse heakskiitmisest muudatuse jõustumiskuupäevaks teatanud, lakkab alates sellest kuupäevast olemast käesoleva lepingu osaline, välja arvatud juhul, kui selline liige on nõukogule rahuldavalt tõendanud, et muudatust ei olnud võimalik õigeaegselt heaks kiita tema põhiseadusest tulenevate või institutsiooniliste menetluste lõpuleviimisega seotud raskuste tõttu, ja kui nõukogu otsustab muudatuse heakskiitmise aega kõnealuse liikme puhul pikendada. Sellise liikme jaoks muutub kõnealune muudatus siduvaks alles siis, kui ta on teatanud selle heakskiitmisest.

6. Kui muudatuse jõustumise tingimused ei ole nõukogu poolt vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 määratud kuupäevaks täidetud, loetakse muudatus tagasivõetuks.

Artikkel 43

Lepingust taganemine

1. Liige võib pärast käesoleva lepingu jõustumist sellest igal ajal taganeda, teatades hoiulevõtjale taganemisest kirjalikult. Samaaegselt teatab see liige võetud meetmetest ka nõukogule.

2. Taganemine jõustub 90 päeva möödumisel teate kättesaamisest hoiulevõtja poolt.

Artikkel 44

Väljaarvamine

Kui nõukogu otsustab, et mõni liige on rikkunud oma käesolevast lepingust tulenevaid kohustusi, ja otsustab lisaks, et selline rikkumine raskendab oluliselt käesoleva lepingu toimimist, võib ta erihäälteenamusega asjaomase liikme käesoleva lepingu liikmete hulgast välja arvata. Nõukogu teatab sellest viivitamata hoiulevõtjale. Ühe aasta möödumisel nõukogu otsuse kuupäevast lakkab asjaomane liige olemast käesoleva lepingu osaline.

Artikkel 45

Tasaarveldus lepingust taganevate või väljaarvatud liikmetega või liikmetega, kes ei saa muudatust heaks kiita

1. Vastavalt käesolevale artiklile määrab nõukogu võimaliku tasaarvelduse liikmetega, kes lakkavad olemast käesoleva lepingu osalised järgmistel põhjustel:

a) käesoleva lepingu muudatust ei kiideta artikli 42 kohaselt heaks;

b) käesolevast lepingust taganemine artikli 43 kohaselt või

c) käesoleva lepingu liikmete hulgast väljaarvamine artikli 44 kohaselt.

2. Nõukogu säilitab kõik halduskontole makstud toetused liikme poolt, kes lakkab olemast käesoleva lepingu osaline.

3. Käesoleva artikli kohaselt sobiliku tagasimakse saanud liikmel ei ole õigust saada mingit osa likvideerimisjaotisest ega organisatsiooni muudest varadest. Samuti ei vastuta selline liige puudujäägi eest, mis tekib organisatsioonis pärast sellise tagasimakse tegemist.

Artikkel 46

Kestus, pikendamine ja lõpetamine

1. Käesolev leping püsib jõus viis aastat pärast selle jõustumist, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab erihäälteenamusega seda vastavalt käesoleva artikli sätetele pikendada, selle osas uusi läbirääkimisi pidada või see lõpetada.

2. Nõukogu võib erihäälteenamusega otsustada käesolevat lepingut kahe kaheaastase perioodi võrra pikendada.

3. Kui sõltuvalt olukorrast on enne käesoleva artikli lõikes 1 osutatud viieaastase perioodi lõppu või enne käesoleva artikli lõikes 2 osutatud pikendatud kehtivusaja lõppu läbirääkimisi peetud uue, käesolevat lepingut asendava lepingu osas, kuid see ei ole veel ei lõplikult ega ajutiselt jõustunud, võib nõukogu erihäälteenamusega käesolevat lepingut uue lepingu ajutise või lõpliku jõustumiseni pikendada.

4. Kui uue lepingu osas peetakse läbirääkimisi ja see jõustub käesoleva lepingu pikendatud kehtivusaja jooksul käesoleva artikli lõike 2 või lõike 3 kohaselt, lõpeb käesolev pikendatud kehtivusajaga leping uue lepingu jõustumisega.

5. Nõukogu võib igal ajal erihäälteenamusega otsustada lõpetada käesolev leping alates nõukogu määratud kuupäevast.

6. Olenemata käesoleva lepingu lõpetamisest, jätkab nõukogu kuni 18 kuu pikkuse aja vältel oma tegevust, et organisatsioon likvideerida, sealhulgas tasaarveldused, ning vastavalt erihäälteenamusega tehtavatele asjakohastele otsustele on tal selle aja jooksul selleks vajalikud volitused ja ülesanded.

7. Nõukogu teatab hoiulevõtjale kõigist käesoleva artikli alusel tehtud otsustest.

Artikkel 47

Reservatsioonid

Käesoleva lepingu ühegi sätte suhtes ei saa teha reservatsioone.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule osutatud kuupäevadel alla kirjutanud.

Käesolev leping on koostatud Genfis kolmandal novembril tuhande üheksasaja kaheksakümne üheksandal aastal araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

[1] Peaassamblee 1. mai 1974. aasta resolutsioonid 3201 (S-VI) ja 3202 (S-VI).

[2] Vaata Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vähim arenenud maade konverentsi aruanne (Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni väljaanne, müüginumber E.82.I.8), esimese osa A jagu.

--------------------------------------------------

A LISA

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni džuudi ja džuudist valmistatud toodete konverentsil (1989) osalenud individuaalsete eksportivate riikide osa džuudi ja džuudist valmistatud toodete puhasekspordis, määratud artikli 40 kohaldamiseks

| (Protsenti) |

Bangladesh | 61,578 |

Hiina | 8,681 |

India | 18,869 |

Nepal | 1,703 |

Tai | 9,169 |

Kokku | 100,00 |

--------------------------------------------------

B LISA

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni džuudi ja džuudist valmistatud toodete konverentsil (1989) osalenud individuaalsete importivate riikide osa džuudi ja džuudist valmistatud toodete puhasimpordis, määratud artikli 40 kohaldamiseks

| (Protsenti) |

Alžeeria | 1,443 |

Argentina | 0,363 |

Austraalia | 6,905 |

Austria | 0,143 |

Kanada | 1,311 |

Euroopa Majandusühendus | 24,008 |

Belgia/Luksemburg | 6,200 |

Taani | 0,242 |

Prantsusmaa | 1,949 |

Saksamaa | 3,128 |

Kreeka | 0,330 |

Iirimaa | 0,363 |

Itaalia | 1,399 |

Madalmaad | 2,434 |

Portugal | 0,275 |

Hispaania | 1,421 |

Ühendkuningriik | 6,267 |

| |

Egiptus [1] | 2,390 |

Soome | 0,077 |

Indoneesia | 2,269 |

Jaapan | 6,542 |

Maroko | 0,815 |

Norra | 0,055 |

Pakistan | 12,974 |

Filipiinid | 0,066 |

Poola [1] | 1,795 |

Rootsi | 0,044 |

Šveits | 0,198 |

Süüria Araabia Vabariik | 3,943 |

Türgi | 1,718 |

Ameerika Ühendriigid | 14,097 |

Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit | 17,610 |

Jugoslaavia [1] | 1,234 |

Kokku | 100,00 |

--------------------------------------------------