Euroopa Liidu Teataja L 035 , 06/02/2004 Lk 0003 - 0099



Leping Euroopa Ühenduse ja Kanada vahel veinide ja piiritusjookidega kauplemise kohta EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi "ühendus", ja KANADA, edaspidi koos nimetatud "lepinguosalised", TÕDEDES, et lepinguosalised soovivad luua veini- ja piiritusjookide sektoris tihedamaid sidemeid, SOOVIDES luua soodsamaid tingimusi kaubandussuhete harmooniliseks arenguks veini- ja piiritusjookide sektoris, mis põhineksid võrdõiguslikkusel ja mõlemapoolsel kasul, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I JAOTIS ESMASED SÄTTED Artikkel 1 Eesmärgid 1. Lepinguosalised hõlbustavad ja edendavad mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttel Kanadas ja ühenduses toodetud veinide ja piiritusjookidega kauplemist käesolevas lepingus sätestatud tingimustel. 2. Lepinguosalised võtavad kõik põhjendatud meetmed, et tagada käesolevas lepingus sätestatud kohustuste täitmine ja püstitatud eesmärkide saavutamine. Artikkel 2 Kehtivus- ja rakendusala Käesolevat lepingut kohaldatakse 14. juunil 1983. aastal Brüsselis allkirjastatud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni ("harmoneeritud süsteemi") rubriiki 22.04 kuuluvate veinide ja rubriiki 22.08 kuuluvate piiritusjookide suhtes, mida valmistatakse veinide ja piiritusjookide valmistamist lepinguosalise territooriumil reguleerivate õigusnormide kohaselt. Artikkel 3 Mõisted 1. Kui ei ole ette nähtud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus järgmisi mõisteid: - märgistamine – mis tahes veini või piiritusjoogi pakendile kirjutatud, trükitud, šablooni abil värvitud, kohrutatud, tembeldatud või külgekinnitatud silt, märk, tähis, kujundus- või muud kirjeldavad elemendid, - WTO leping viitab Maailmakaubandusorganisatsiooni asutamislepingule (Marrakeši lepingule), - TRIPS-leping viitab intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingule, mis on esitatud WTO lepingu lisas 1C, - 1989. aasta leping viitab alkohoolsete jookidega kauplemist käsitlevale Euroopa Majandusühenduse ja Kanada vahelisele lepingule, mis sõlmiti 28. veebruaril 1989. 2. Käesolevas lepingus näitab väljend "päritolu", kui seda kasutatakse seoses ühenduses või selle ühes liikmesriigis või Kanadas kasutatava nimega, et vein või piiritusjook on toodetud asjaomase jurisdiktsiooni all, ja veini puhul, et see on toodetud üksnes kõnealuse jurisdiktsiooni territooriumil koristatud viinamarjadest. Artikkel 4 Üldised impordi- ja turustuseeskirjad Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti, toimub import ja turustamine kooskõlas importiva lepinguosalise territooriumil kohaldatavate õigusaktidega. II JAOTIS VEINIVALMISTUSTAVAD JA -VIISID NING TOOTEKIRJELDUSED Artikkel 5 Veinivalmistustavade ja -viiside ning tootekirjelduste vastastikune tunnustamine 1. Ühendus lubab oma territooriumile importida ja seal turustada Kanadast pärit veine, mis on toodetud kooskõlas: - I lisa A osas loetletud veinivalmistustavade ja -viisidega ja - II lisa A osas sätestatud tootekirjeldustega. 2. Kanada lubab oma territooriumile importida ja seal turustada ühendusest pärit veine, mis on toodetud kooskõlas: - I lisa B osas loetletud veinivalmistustavade ja -viisidega ja - II lisa B osas sätestatud tootekirjeldustega. 3. Lepinguosalised tunnistavad, et I lisas loetletud veinivalmistustavad ja -viisid vastavad artikli 6 lõikes 2 sätestatud nõuetele. Artikkel 6 Uued valmistustavad või valmistustavade muudatused 1. Iga lepinguosaline püüab teatada teisele lepinguosalisele VII jaotises sätestatud korras esimesel võimalusel arengutest, mis võivad viia selleni, et lepinguosalise territooriumil toodetud veinide puhul on lubatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus, mida ei ole loetletud I lisa asjaomases lõikes, eesmärgiga kokku leppida ühises lähenemisviisis. 2. Ilma et see piiraks artikli 35 kohaldamist, peavad veini tootmiseks kasutatavad veinivalmistustavad ja -viisid või nende muudatused vastama järgmistele nõuetele: a) need peavad kaitsma tarbijaid ebaõigete või eksitavate valmistustavade eest, mis võivad tekitada eksliku mulje toote karakterist, koostisest, kvaliteedist või väärtusest; b) need peavad vastama hea veinivalmistustava standardile. Veinivalmistustavad ja -viisid või nende muudatused vastavad eelkõige järgmistele tingimustele: - need ei ole päritoluriigi õigusnormidega keelatud, - need kaitsevad toote ehtsust sellega, et veini tüüpilised omadused on tingitud koristatud viinamarjade päritolust ning et samuti oleks võetud arvesse viljeluspiirkonda ja eelkõige klimaatilisi, geoloogilisi ja muid tootmistingimusi, - need põhinevad põhjendatul tehnoloogilisel või praktilisel vajadusel parandada veini säilivust, stabiilsust või vastuvõttu tarbijate poolt ja - need tagavad, et valmistusviisid või lisamised piiratakse kogustega, mida on vaja soovitud mõju saavutamiseks. 3. Lepinguosaline teavitab 90 päeva jooksul teist lepinguosalist, et tema territooriumil toodetud veinide puhul on lubatud I lisa asjaomases lõikes loetlemata veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus. 4. Teade sisaldab I lisa asjaomases lõikes loetlemata veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kirjeldust. 5. Teadet esitav lepinguosaline esitab teise lepinguosalise taotluse korral tehnilise toimiku, mis põhjendab veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse lubamist, eelkõige seoses lõikes 2 sätestatud nõuetega. Artikkel 7 Ajutise loa andmine Ilma et see piiraks artiklis 35 ettenähtud meetmete kohaldamist, lubatakse lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 3 kohaselt teatatud veinivalmistustava või -viisi või nende muudatuse kohaldamisel toodetud veine ajutiselt teise lepinguosalise territooriumile importida ja neid seal turustada. Artikkel 8 Vastuväidete esitamise kord 1. Lepinguosaline võib 10 kuu jooksul pärast teise lepinguosalise poolt artikli 6 lõike 3 kohaselt esitatud teate saamist esitada kirjalikult vastuväite teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohta põhjendusega, et see ei vasta artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõuetele. Kumbki lepinguosaline võib taotleda artiklis 29 sätestatud konsultatsioone. Kui selliste konsultatsioonide abil ei suudeta küsimust lahendada, siis võib üks lepinguosaline esitada teisele lepinguosalisele kirjaliku teate oma otsuse kohta anda küsimus lahendamiseks vahekohtule artikli 31 kohaselt. 2. Lepinguosaline ei või vaidlustada teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse vastuvõetavust, kui see on juba heaks kiidetud territooriumil turustatud veinide sama veinivalmistustava või -viisi või nende muudatusena muuks kui ajutiseks katseliseks kasutamiseks; kõnealuse veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse põhjenduseks on klimaatilised, geoloogilised või muud tootmistingimused aladel, kus seda kasutatakse. 3. Käesolev leping ei piira mis tahes veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohaldamist, mida lepinguosaline ei ole käesoleva lepingu korra kohaselt heaks kiitnud, juhtudel, kui toodet turustatakse teise lepinguosalise siseturul või kolmanda riigi turul. Artikkel 9 I lisa muutmine 1. Lepinguosalised muudavad I lisa asjakohast lõiget artikli 6 lõike 3 kohaselt teatatud veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse lisamise teel 12 kuu jooksul alates sellise teatamise kuupäevast. 2. Erandina lõikest 1, kui lepinguosaline on algatanud artiklis 8 sätestatud vastuväidete esitamise menetluse, tegutsevad lepinguosalised kooskõlas konsultatsioonide tulemustega, kui küsimus ei ole antud vahekohtule lahendamiseks; sellisel juhul: a) kui vahekohtunikud otsustavad, et teatatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus vastab artikli 6 lõike 2 punktides a ja b sätestatud nõuetele, muudavad lepinguosalised I lisa asjakohast lõiget, lisades sinna veinivalmistustava või -viisi 90 päeva jooksul alates sellise otsuse tegemise kuupäevast; b) kui vahekohtunikud siiski otsustavad, et teatatud veinivalmistustava ja -viis või nende muudatus ei vasta artikli 6 lõike 2 punktide a ja b nõuetele, siis lõpeb teate esitanud lepinguosalise territooriumilt pärit ning kõnealuse veinivalmistustava ja -viisi või nende muudatuse kohaselt valmistatud veinide impordi ja turustamise ajutine luba 30 päeva pärast sellise otsuse tegemise kuupäeva. Selline otsus ei mõjuta artikli 7 kohaldamise jätkamist seoses lepinguosalise territooriumile enne otsuse tegemise kuupäeva imporditud veinide turustamisega. III JAOTIS VEINI GEOGRAAFILISED TÄHISED Artikkel 10 Registreerimine ja kaitsmine Kanadas 1. IIIa lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad veini ühenduse territooriumilt pärit oleva veinina, võib registreerida veinide kaitstud geograafiliste tähistena Kanadas juhul, kui veini kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on ühenduses kohaldavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud kaitstud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses. 2. Kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei ole pärit kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu "liik", "tüüp", "stiil", "imitatsioon" vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale. 3. Kooskõlas Kanada seadustes sätestatud kohaldamismenetlusega võtab Kanada vajalikud meetmed, et IIIa lisas loetletud nimetused lisataks kaitstud geograafiliste tähiste loetellu Kanadas pärast seda, kui need on kehtivalt ja vormikohaselt registreeritud. Artikkel 11 Kaitsmine ühenduses 1. IIIb lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad veini Kanada territooriumilt pärit oleva veinina, võib kaitsta geograafilise tähisena ühenduses juhul, kui veini kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on Kanadas kohaldatavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses. 2. Lõikes 1 nimetatud kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste veinide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu "liik", "tüüp", "stiil", "imitatsioon" vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale. 3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab ühendus pärast Kanadalt diplomaadilise noodi kujul ametliku taotluse saamist, milles esitatakse põhjendused, et lõikes 1 esitatud nimetused on geograafilised tähised, vajalikud meetmed IIIb lisas loetletud nimetuste kaitsmiseks rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt, nii et Kanada kaitstud geograafilise tähisega valesti esitletud või kirjeldatud veine ei viidaks turule ega kõrvaldataks sealt. Artikkel 12 Tavapärased tingimused ja üleminekukord 1. Edaspidi nimetatud üleminekuperioodi lõppedes ei pea Kanada järgmisi veininimetusi veinide üldnimetuseks Kanada tavakeeles, nagu on TRIPS-lepingu artikli 24 lõikes 6 ette nähtud. Nimetus | Üleminekuperioodi lõpp | Bordeaux | Lepingu jõustumine | Chianti | Lepingu jõustumine | Claret | Lepingu jõustumine | Madeira | Lepingu jõustumine | Malaga | Lepingu jõustumine | Marsala | Lepingu jõustumine | Medoc | Lepingu jõustumine | Médoc | Lepingu jõustumine | Mosel | Lepingu jõustumine | Moselle | Lepingu jõustumine | Chablis | 31. detsember 2013 | Champagne | 31. detsember 2013 | Bourgogne | 31. detsember 2008 | Burgundy | 31. detsember 2008 | Port | 31. detsember 2013 | Porto | 31. detsember 2013 | Rhin | 31. detsember 2008 | Rhine | 31. detsember 2008 | Sauterne | 31. detsember 2008 | Sauternes | 31. detsember 2008 | Sherry | 31. detsember 2013 | 2. Alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast ei või ühtegi lõikes 1 loetletud veininimetust kasutada VQA-eeskirjadele vastavaks tunnistatud Kanada veinide kirjeldamiseks või esitlemiseks. Artikkel 13 III lisa muudatused Lepinguosalised võivad emma-kumma lepinguosalise taotlusel muuta III lisa siseriiklike õigusaktide muudatuste arvesse võtmiseks. IV JAOTIS PIIRITUSJOOGID Artikkel 14 Registreerimine ja kaitsmine Kanadas 1. IVa lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad piiritusjoogi ühenduse territooriumilt pärit oleva piiritusjoogina, võib registreerida piiritusjookide kaitstud geograafiliste tähistena Kanadas juhul, kui piiritusjoogi kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav selle geograafilise päritoluga ja on ühenduses kohaldavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud kaitstud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses. 2. Kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu "liik", "tüüp", "stiil", "imitatsioon" vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele päritolule lisatakse viide tegelikule päritolukohale. 3. Kooskõlas Kanada seadustes sätestatud kohaldamismenetlusega võtab Kanada vajalikud meetmed, et IVa lisas loetletud nimetused lisataks kaitstud geograafiliste tähiste loetellu Kanadas pärast seda, kui need on kehtivalt ja vormikohaselt registreeritud. Artikkel 15 Kaitsmine ühenduses 1. IVb lisas loetletud nimetusi, mis identifitseerivad piiritusjoogi Kanada territooriumilt pärit oleva piiritusjoogina, võib kaitsta geograafilise tähisena ühenduses juhul, kui piiritusjoogi kvaliteet, maine või muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav kauba geograafilise päritoluga ja on Kanadas kohaldatavate õigusaktidega ametlikult tunnustatud geograafilise tähisena TRIPS-lepingu artikli 22 lõike 1 tähenduses. 2. Lõikes 1 nimetatud kaitstud geograafilist tähist ei või kasutada selliste piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks, mis ei pärine kõnealuse kaitstud geograafilise tähisega tähistatavast kohast, sealhulgas tõlgetena, millele võivad järgneda sellised märked nagu "liik", "tüüp", "stiil", "imitatsioon" vms, ja olenemata sellest, kas kaitstud geograafilisele tähisele lisatakse viide tegelikule päritolukohale. 3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel võtab ühendus pärast Kanadalt diplomaadilise noodi kujul ametliku taotluse saamist, milles esitatakse põhjendused, et lõikes 1 esitatud nimetused on geograafilised tähised, vajalikud meetmed IVb lisas loetletud nimetuste kaitsmiseks rakendamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt, nii et Kanada kaitstud geograafilise tähisega valesti esitletud või kirjeldatud piiritusjooke ei viidaks turule ega kõrvaldataks sealt. Artikkel 16 IV lisa muudatused Lepinguosalised võivad emma-kumma lepinguosalise taotlusel muuta IV lisa siseriiklike õigusaktide muudatuste arvesse võtmiseks. Artikkel 17 Piiritusjookide nimetused 1. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi lõppedes tunnistab Kanada, et järgmiste piiritusjookide nimetused viitavad üksnes allpool loetletud riikides täielikult valmistatud piiritusjookidele, ja ei luba neid nimetusi kasutada piiritusjookide puhul, mis ei ole asjaomases riigis täielikult valmistatud: Grappa: | Itaalia | Jägertee, Jagertee, Jagatee: | Austria | Korn, Kornbrand: | Saksamaa, Austria | Ouzo, Ουζο: | Kreeka | Pacharán: | Hispaania. | 2. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi lõppedes tunnistab ühendus, et nimetus "Rye whisky" viitab üksnes Kanadast pärit piiritusjookidele, ning ei luba kasutada seda nimetust piiritusjookide puhul, mis ei ole Kanadast pärit. 3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võib lepinguosaline ühiskomitee soovitust järgides lubada lõigetes 1 ja 2 nimetatud piiritusjookide nimetusi kasutada kolmandates riikides toodetud piiritusjookide puhul, tingimusel et: a) kõnealuste piiritusjookide maine ei sõltu emma-kumma lepinguosalise territooriumil toodetud piiritusjoogi mainest ja b) selline käitumine ei eksita tarbijaid. Artikkel 18 Piiritusjookide märgistamine 1. Kanada territooriumil ei või piiritusjooke märgistada terminiga, mis on vale, võlts või eksitav või mis võib luua eksliku mulje piiritusjooki karakterist, koostisest, kvaliteedist, päritolust või väärtusest, eelkõige siis, kui piiritusjooke märgistatakse ühenduse liikmesriigi nimega või viitega sellele. 2. Ühenduse territooriumil ei või piiritusjooke märgistada terminiga, mis on vale või võib tekitada segadust või eksitada inimesi, kellele see on suunatud, eelkõige siis, kui piiritusjoogid märgistatakse Kanada nimega või viitega sellele. Artikkel 19 Viski valmistamine 1. Kanada tagab, et Kanadast ühendusse eksporditav viski, sealhulgas Canadian whisky, Canadian rye whisky ja rye whisky, on teraviljameski destilleerimisel saadud piiritusjook: - mida on magustatud selles sisalduva linnasediastaasiga koos teiste looduslike ensüümidega või ilma nendeta, - mida on pärmi abil kääritatud, - mille alkoholisisaldus on mitte üle 94,8 mahuprotsendi ja mille destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse, - mis on laagerdunud mitte suuremates kui 700 liitristes puuvaatides vähemalt kolm aastat, - mis on villitud kangusega üle 40 mahuprotsendi ja - millele ei ole lisatud muud kui vett ja karamelli. 2. Viski suurima destilleerimiskanguse puhul peetakse Kanadas ajavahemikus 31. detsembrist 1990 kuni 31. detsembrini 2002 toodetud sellise kangusega destillaati, millel on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse, lõike 1 kolmandas taandes kirjeldatud suurima destilleerimiskangusega destillaadiks ja see võib sisalduda viskis, mida eksporditakse Kanadast ühendusse kuni 31. detsembrini 2008, olenemata sellest, et andmed tegeliku destilleerimiskanguse kohta ei ole kättesaadavad. V JAOTIS VEINI MÄRGISTAMINE Artikkel 20 Veini märgistamise põhimõtted Lepinguosalised lepivad kokku, et teave veinietikettide kohta: - ei ole vale ega ebatäpne, - ei peta, ei aja segadusse ega eksita isikuid, kellele teave suunatud on, ega jäta ekslikku muljet veini karakteri, koostise, kvaliteedi, päritolu või väärtuse osas. Artikkel 21 Uued märgistamist käsitlevad sätted Lepinguosalised jätkavad ühiskomitees läbirääkimisi veinide märgistamisel kohaldatavate eeskirjade kohta, et jõuda kokkuleppele. Artikkel 22 Ajutised sätted V lisas sätestatud ajutiste tingimuste kohaselt märgistatud veine võib turustada lepinguosaliste territooriumidel kuni artiklis 21 osutatud läbirääkimistel kokkuleppele jõudmiseni. VI JAOTIS VEINI IMPORDISERTIFIKAADID JA TURUSTUSNÕUDED Artikkel 23 Veine käsitlevad ühenduse sertifikaadid 1. Kanadast pärit veine, mis on toodetud mõne VI lisas loetletud pädeva asutuse järelevalve ja kontrolli all, võib importida ühenduse eeskirjades ettenähtud lihtsustatud sertifitseerimist käsitlevate sätete kohaselt. 2. Üksiktootjad võivad koostada ja alla kirjutada tõendusdokumendile, kui mõni pädevatest asutustest on neile selleks loa andnud. 3. Kanada tagab, et pädev asutus teostab volitatud üksiktootjate üle järelevalvet ja kontrollib neid, ja on veendunud, et tootjad suudavad koostada tõendusdokumente ja analüüsiaruandeid. 4. Kanada teatab ühendusele taotluse korral nende tootjate nimed ja aadressid, kes on volitatud koostama lõikes 2 nimetatud tõendusdokumente. 5. Ühendus ei rakenda Kanadast pärit veini impordi suhtes piiravamat ja ulatuslikumat tõendamissüsteemi kui see, mis kehtis käesoleva lepingu jõustumispäeval, ja süsteemi, mida võidakse kohaldada muudest sellistest riikidest imporditavate veinide suhtes, kes kohaldavad samaväärseid järelevalve- ja kontrollimeetmeid, välja arvatud ajutised täiendavad tõendamisnõuded õiguspärase avaliku korra huvides. Artikkel 24 Veine käsitlevad Kanada sertifikaadid 1. Kanada ei rakenda ühendusest pärit veini impordi suhtes käesoleva lepingu jõustumispäeval kehtivast süsteemist piiravamat ja ulatuslikumat tõendamis-, analüüsi- või katsesüsteemi, mida tarnija või Kanada pädevad asutused tarnija kulul teostavad, välja arvatud ajutised täiendavad tõendamisnõuded õiguspärase avaliku korra huvides. 2. Kanada pädevad asutused leevendavad üheaastase ajavahemiku jooksul alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast lõikes 1 nimetatud tõendamis-, analüüsi- ja katsenõudeid, et nõuded ei oleks piiravamad, kui on nõutud. Artikkel 25 Viinapuu küljes külmunud viinamarjadest valmistatud vein Termineid "Icewine" või, kui vein on valmistatud Kanadas või Luksemburgis, "Vin de glace" või, kui vein on valmistatud Austrias või Saksamaal, "Eiswein" võib kasutada üksnes viinapuu küljes külmunud viinamarjadest valmistatud veini kirjeldamiseks järgmistel tingimustel: a) viinamarjad peavad olema külmunud koristamise ja pressimise ajal, eelistatavalt temperatuuril mitte üle –7 °C; b) mis tahes kunstlik külmutamine ei ole lubatud; c) kõik valmistamisel kasutatavad viinamarjad peavad pärinema samast piirkonnast; d) rikastamine ei ole lubatud; e) naturaalse alkoholi sisaldus peab olema vähemalt 15 mahuprotsenti; f) tegeliku alkoholi sisaldus peab olema vähemalt 5,5 mahuprotsenti; g) vääveldioksiidi üldsisaldus ei või ületada 400 mg/l; h) lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 2,1 g/l. VII JAOTIS KOOSTÖÖ Artikkel 26 Lepinguosaliste ülesanded 1. Lepinguosalised peavad kas otseselt või artikli 27 kohaselt loodud ühiskomitee kaudu omavahel ühendust kõikides küsimustes seoses käesoleva lepingu rakendamise ja toimimisega. 2. Lepinguosalised teevad eelkõige vastastikku järgmist: a) muudavad lisasid käesolevas lepingus ettenähtud korras; b) teavitavad üksteist kavatsusest võtta vastu uusi meetmeid või teha muudatusi olemasolevatesse avalikkusele huvi pakkuvatesse meetmetesse, näiteks tervise- või tarbijakaitsega seotud meetmed, millel on mõju veini- või piiritusjookide sektorile; c) teavitavad üksteist käesoleva lepingu kohaldamisega seotud seadusandlikest meetmetest, haldusmeetmetest ja juriidilistest otsustest ning nende otsuste alusel vastuvõetud meetmetest. Artikkel 27 Ühiskomitee 1. Käesoleva lepingu alusel moodustatakse ühiskomitee, mis koosneb ühenduse ja Kanada esindajatest. 2. Ühiskomitee võib anda soovitusi konsensuse alusel. Ta võtab vastu oma töökorra. Ühiskomitee tuleb kokku emma-kumma lepinguosalise taotlusel hiljemalt 90 päeva jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast vaheldumisi ühenduses ja Kanadas lepinguosaliste vahel kokkulepitud ajal ja kohas ning viisil, sealhulgas videokonverentsi vahendusel. 3. Ühiskomitee jälgib käesoleva lepingu nõuetekohast täitmist ja võib arutada kõiki selle täitmise ja toimimisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmise eest: - lisade muudatusettepanekute tegemine käesolevas lepingus ettenähtud korras; - soovituste andmine, mis aitaksid kaasa käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu eesmärkide saavutamisele, - teabevahetus, et optimeerida käesoleva lepingu toimimist, - veini- või piiritusjookide sektoris mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate küsimuste kohta ettepanekute soovitamine ja - VII lisa lõikes 9 osutatud tasude ja kulude kava kehtestamine. Artikkel 28 Lepingu rikkumine 1. Kui lepinguosalisel on põhjust kahelda, et: a) vein või piiritusjook, millega on kaubeldud lepinguosaliste vahel või mida on turustatud emma-kumma territooriumil, ei vasta käesolevale lepingule või 1989. aasta lepingule, nagu seda on muudetud, ja b) see mittevastavus on eelkõige teise lepinguosalise huvides, siis teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele asjaoludest olenevalt käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu (nagu seda on muudetud) sätete kohaselt. 2. Lõike 1 kohaselt edastatavale teabele lisatakse asjaomased dokumendid ja see sisaldab eelkõige järgmisi asjaomase veini või piiritusjoogiga seotud üksikasju juhul, kui need on lepinguosalisele teada: a) tootja ja isik, kellel on veini või piiritusjoogi käsutusõigus, ja b) väidetava rikkumise üksikasjad. VIII JAOTIS VAIDLUSTE LAHENDAMINE Artikkel 29 Konsultatsioonid 1. Kui lepinguosaline arvab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud mõnda käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta kirjalikult taotleda konsultatsioone teise lepinguosalisega. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega 30 päeva jooksul alates taotluse saamisest. 2. Lepinguosaline, kes taotleb konsultatsioone, esitab teisele lepinguosalisele kogu teabe, mis on vajalik kõnealuse juhtumi üksikasjalikuks läbivaatamiseks. 3. Kui küsimust ei ole konsultatsioonide käigus lahendatud 60 päeva jooksul alates konsulteerimistaotluse saamisest: a) võivad lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel konsulteerimisperioodi pikendada; või b) võib emb-kumb lepinguosaline teatada kirjalikult teisele lepinguosalisele oma otsusest anda küsimus vahekohtule lahendamiseks artikli 31 kohaselt. Artikkel 30 Vaidlusküsimuse organisatsioonile lahendamiseks andmine Lepinguosalised võivad anda käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega seotud vaidlusküsimuse pädevale organisatsioonile vahekohtumenetluse teel lahendamiseks. Vaidlusküsimuse võib anda lahendamiseks üksnes lepinguosaliste vahel kokkulepitud tingimustel. Selliste tingimuste hulka kuulub säte, et mõlemad lepinguosalised on nõus sellega, et vaidlusküsimus antakse lahendamiseks organisatsioonile, ning kohustuvad järgima organisatsiooni tehtud otsust. Artikkel 31 Vahekohtumenetlus 1. Kui asja ei saadeta lahendamiseks artikli 30 kohaselt ja on tehtud otsus anda juhtum lahendamiseks vahekohtumenetluse teel vastavalt artiklitele 29 või 8, viiakse vahekohtumenetlus läbi VII lisas sätestatud korras. 2. Emb-kumb lepinguosaline võib anda artikli 42 kohaldamisega seotud vaidlusküsimuse vahekohtule lahendamiseks käesoleva artikli ja VII lisa kohaselt. Sellisel juhul asendatakse artiklis 29 ettenähtud konsultatsiooniperiood artikli 42 lõikes 2 sätestatud menetlusega. 3. Kumbki lepinguosaline võtab sobivad meetmed vahekohtunike määramisotsuse rakendamiseks. Kui määramisotsus tehakse vaidlusküsimuse artikli 8 kohaselt lahendada andmise järel, kohaldatakse artikli 9 lõiget 2. IX JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 32 Väikeste koguste transiitvedu Käesoleva lepingu II, III, IV, V ja VI jaotist ei kohaldata: a) veinide või piiritusjookide suhtes, mida viiakse transiitveosena läbi ühe lepinguosalise territooriumi; b) veinide või piiritusjookide suhtes, mis on pärit ühe lepinguosalise territooriumilt ja mida lepinguosalised saadavad üksteisele väikestes kogustes lepinguosaliste õigusnormides kehtestatud tingimustel ja korras. Artikkel 33 Territoriaalne kohaldatavus Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt Kanada territooriumi suhtes ja teiselt poolt territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel. Artikkel 34 Erandid 1. Homonüümsete geograafilise tähiste puhul: a) tagatakse igale tähisele kaitse artikli 10 lõike 2, artikli 11 lõike 2, artikli 14 lõike 2 ja artikli 15 lõike 2 kohaselt, tingimusel et geograafiline tähis, ehkki need on täht-tähelt õiged selles osas, mis puutub territooriumi, piirkonda või paikkonda, kust vein või piiritusjook on pärit, ei tekita üldsuses vale arusaama, et vein või piiritusjook on pärit muust riigist; b) lepinguosalised võivad vastastikku kindlaks määrata otstarbekohased kasutustingimused, mille alusel eristatakse käesolevas lõikes osutatud homonüümseid nimetusi, arvestades vajadust tagada asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ning pidades silmas, et tarbijaid ei eksitataks. 2. Käesolev leping ei kohusta lepinguosalist kaitsma teise lepinguosalise geograafilist tähist TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 teises lauses ning artikli 24 lõigetes 7-9 ettenähtud asjaoludel. 3. Artikli 17 lõige 1 ei kohusta Kanada valitsust tõkestama teatavate Šveitsi Ticino piirkonnas valmistatud piiritusjookide puhul sellise registreeritud kaubamärgi kasutamist, mis on registreeritud või mille registreerimistaotlus on esitatud enne 1. jaanuari 1996, ja nimetuse "Grappa di Ticino" kasutamist. 4. Artikli 17 lõige 2 ei kohusta ühendust tõkestama nimetuse "rye whisky" kasutamist teatavate määruse (EMÜ) nr 1576/89 (nagu seda on muudetud) sätetele vastavate Ameerika Ühendriikides valmistatud piiritusjookide puhul. Artikkel 35 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmed 1. Käesoleva lepingu sätted ei piira lepinguosalise õigust võtta inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks vajalikke sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid, tingimusel et sellised meetmed ei ole vastuolus WTO lepingu lisas 1 A oleva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamist käsitleva lepingu sätetega. 2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, püüab lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele VII jaotises sätestatud korras esimesel võimalusel arengutest, mis võiksid viia selleni, et lepinguosalise territooriumil turustatud veinide või piiritusjookide puhul võetakse vastu kõnealused meetmed, eelkõige saaste- ja jääkainete teatavate piirangute kehtestamist käsitlevad meetmed, et kokku leppida ühises lähenemisviisis. Artikkel 36 Olemasolevate varude turustamine 1. Veine või piiritusjooke, mis on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval või enne seda valmistatud lepinguosalise territooriumil või imporditud lepinguosalise territooriumile siseriiklike õigusnormide kohaselt, kuid mille turustamine kõnealuse lepinguosalise territooriumil oleks muidu käesoleva lepinguga keelatud, võib turustada järgmistel tingimustel: a) kui vein on toodetud, kasutades üht või mitut I või II lisas osutamata veinivalmistustava või -viisi, võib neid veine turustada kõnealuse lepinguosalise territooriumil varude ammendumiseni; b) kui veine või piiritusjooke kirjeldatakse või esitletakse viisil, mis ei vasta III, IV või V jaotisele, võivad neid kõnealuse lepinguosalise territooriumil, kasutades samasid märgistustähiseid, mille all tooted olid seaduslikult valmistatud või imporditud, jätkuvalt turustada: i) hulgimüügiettevõtted või tootjad kolme aasta jooksul; ii) jaekaubandusettevõtjad varude ammendumiseni. 2. Veine või piiritusjooke, mis on valmistatud lepinguosalise territooriumil või sinna imporditud käesoleva lepingu kohaselt, kuid mille turustamine kõnealuse lepinguosalise territooriumil oleks muidu keelatud käesoleva lepingu kohaselt pärast sellesse muudatuse tegemist, võib turustada kuni varude ammendumiseni, kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti. Artikkel 37 Seos WTO asutamislepinguga Lepinguosalised säilitavad oma WTO lepingust tulenevad õigused ja kohustused. Artikkel 38 1989. aasta lepingu muudatus 1989. aasta lepingut muudetakse VIII lisas sätestatud viisil. Artikkel 39 Lisad Käesoleva lepingu lisad on selle lahutamatud osad. Artikkel 40 Autentsed keeled Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 41 Jõustumine Käesolev leping jõustub selle teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised on vahetanud diplomaatilisi noote, mis kinnitavad käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike kummagi poole menetluste lõpetamist. Artikkel 42 Teatavate sätete ajutine kohaldamata jätmine ja lepingu lõppemine 1. Kui Kanadas kinnitatakse IIIa lisas loetletud geograafiliste tähiste kasutamine TRIPS-lepingu artikli 24 lõikes 4, artikli 24 lõikes 5 ning artikli 24 lõike 6 esimeses lauses ettenähtud asjaoludel, võib Kanada jätta kohaldamata käesoleva lepingu artikli 10 lõike 2 ja artikli 14 lõike 2 sätted võimalikult väikeses ulatuses. Kui tekib käesolevas lõikes kirjeldatud olukord, teatab Kanada sellest ühendusele kirjalikult esimesel võimalusel. Kui Kanada tugineb TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 esimesele lausele, kohaldatakse artiklit 12. 2. Lõikes 1 osutatud teate saamisel võib ühendus nõuda ühiskomitee kokkukutsumist, mis erandina artikli 27 lõikest 2 leiab aset 10 päeva jooksul, kui seda taotletakse. Ühiskomitee istungil uuritakse kõiki lepinguosalistele kättesaadavaid võimalusi selle küsimuse lahendamiseks, mille tõttu Kanada tugineb lõikele 1. 3. Kui Kanada ei kohalda artikli 10 lõiget 2 või artikli 14 lõiget 2 lõike 1 kohaselt ning kui ühiskomitee ei jõua vastastikku kokkulepitud lahenduseni 30 päeva jooksul alates kuupäevast, mil peeti ühiskomitee istung lõike 2 kohaselt, võib ühendus otsustada jätta tervikuna või osaliselt kohaldamata teatavad käesoleva lepingu või 1989. aasta lepingu sätted. Sellised ühenduse võetud meetmed on proportsionaalsed negatiivse kaubandusliku mõjuga, mis tuleneb Kanada tuginemisest lõikele 1, ning ei või kesta kauem kui nimetatud artiklite kohaldamata jätmine Kanada poolt. 4. Ühendus ei võta lõike 3 kohaselt meetmeid, kui asjaolud, mille tõttu Kanada tugineb lõikele 1, on seotud nimetusega, mille kasutamise ühenduse turul või eksportturgudel on ühendus kiitnud heaks kolmandate riikidega tehtud lepingute kohaselt. 5. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult üks aasta ette. Kui IIIa või IVa lisas loetletud geograafilise tähise kasutamist kinnitatakse Kanadas TRIPS-lepingu artikli 24 lõike 6 esimese lause kohaselt, nagu on ette nähtud lõikes 1, võib ühendus lõpetada käesoleva lepingu, teatades sellest Kanadale kirjalikult kolm kuud ette. 6. Kui emb-kumb lepinguosaline lõpetab 1989. aasta lepingu, nagu seda on muudetud käesoleva lepinguga, siis kaotab samal ajal kehtivuse ka käesolev leping. EN FE DE LO CUAL, los abajo firmantes, debidamente autorizados al respecto, han firmado este acuerdo.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, behørigt befuldmægtiget hertil, underskrevet denne aftale.ZU URKUND DESSEN haben die hierzu ordnungsgemäß ermächtigten Unterzeichner dieses Abkommen unterzeichnet.ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ, οι υπογεγραμμένοι, δεόντως εξουσιοδοτημένοι γι' αυτό, υπέγραψαν την παρούσα συμφωνία.IN WITNESS WHEREOF, the undersigned, being duly authorised to that effect, have signed this Agreement.EN FOI DE QUOI les soussignés, dûment autorisés à cet effet, ont signé le présent accord.IN FEDE, i sottoscritti, essendo debitamente autorizzati a tal fine, hanno firmato il presente accordo.TEN BLIJKE WAARVAN DE ONDERGETEKENDEN, hiertoe naar behoren gemachtigd, hun handtekening onder de overeenkomst hebben gesteld.EM FÉ DO QUE, os abaixo assinados, devidamente autorizados para o efeito, apuseram as suas assinaturas no presente acordo.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut tätä varten asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.Realizado en dos ejemplares en Niagara-on-the-Lake, el dieciseis de septiembre de 2003.Udfærdiget i to eksemplarer i Niagara-on-the-Lake, den sekstende september 2003.Geschehen zu Niagara-on-the-Lake, am sechzehnten September 2003 in zwei Urschriften.Έγινε σε δύο πρωτότυπα, στο Niagara-on-the-Lake, στις δέκα έξι Σεπτεμβρίου 2003.Done in duplicate, at Niagara-on-the-Lake, this sixteenth day of September 2003.Fait en double exemplaire, à Niagara-on-the-Lake, ce seizième jour de septembre 2003.Fatto in duplice copia a Niagara-on-the-Lake, addì sedici settembre 2003.Gedaan te Niagara-on-the-Lake, de zestiende september 2003, in twee exemplaren.Feito em duplo exemplar em Niagara-on-the-Lake, em dezasseis de Setembro de 2003.Tehty kahtena kappaleena, Niagara-on-the-Lake:ssa, kuudentenatoista päivänä syyskuuta 2003.Detta avtal har upprättats i två exemplar i Niagara-on-the-Lake, den sextonde september 2003. Por la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Por el Gobierno de CanadáFor Canadas regeringFür die Regierung KanadasΓια την κυβέρνηση του ΚαναδάFor the Government of CanadaPour le gouvernement du CanadaPer il governo del CanadaVoor de Regering van CanadaPelo Governo do CanadáKanadan hallituksen puolestaPå Kanadas regerings vägnar +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I LISA Artiklis 5 osutatud A KANADA Veinivalmistustavade loetelu (sealhulgas lisaained ja valmistusviisid), mis on lubatud Kanadast pärit veinide puhul järgmiste ettekirjutustega ja VI lisas loetletud pädevate asutuste eeskirjadega sätestatud tingimustel: 1. pärm, 2. kontsentreeritud viinamarjamahl, 3. suhkrud, v.a isoglükoos, viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks, 4. pärmitoidud (ühealuseline ammooniumfosfaat, kahealuseline ammooniumfosfaat, ammooniumsulfaat, kahealuseline kaaliumfosfaat, ühealuseline kaaliumfosfaat), 5. kaltsiumsulfaat sellises koguses, et lahustuvate sulfaatide sisaldus valmisveinis ei ületa 0,2 % kaalutuna mahust, arvutatud kaaliumsulfaadina, 6. kaltsiumkarbonaat sellises koguses, et viinhappe sisaldus valmisveinis ei ole väiksem kui 0,15 % kaalutuna mahust, 7. väävlishape, sealhulgas selle soolad, 8. viin- või sidrunhape, 9. amülaas ja pektinaas, 10. askorbiin- või erütorbiinhape või nende soolad. Erütorbiinhappe puhul ei ületa lisatav kogus 100 mg/l, 11. dimetüülpolüsiloksaan vahutamisvastase ainena, mitte üle 10 ppm valmisveinis, 12. mis tahes järgmistest rafineerimisainetest: aktiivsüsi, agar-agar, albumiin, kaseiin, savi/kobediatomiit, Þelatiin, kalaliim, kaaliumferrotsüaniid, parkhape ja munavalge, 13. karamell, lubatud üksnes kangendatud veinides, 14. brändi, puuviljaviin või toiduainete alkoholkäärimisel saadud alkohol, mis on destilleeritud vähemalt 94 mahuprotsendiga alkoholiks, lubatud üksnes kangendatud veinides, 15. süsinikdioksiid, hapnik, osoon või argoon, 16. sorbhape või selle soolad, kuni 200 ppm sorbhappena arvutatuna, 17. fumaarhape, kuni 2,4 g/l valmisveinis, 18. piimhape, 19. õunhape, 20. metaviinhape (kasutusaste 0,01 %), 21. kaaliumtsitraat, 22. kaaliumvesiniktartraat (kasutusaste 0,42 %), 23. polüvinüüpolüpürrolidoon ja ränidioksiid (kogus ei ületa 2 ppm valmistootes), 24. kummiaraabik, 25. vasksulfaat (0,001 %, milles vase tase on 0,0001 % valmistootes), 26. malolaktilised bakterid botaanilistest perekondadest Lactobacillus, Leuconostoc, Pediococcus, 27. kaaliumkarbonaat, 28. kaaliumvesinikkarbonaat, 29. lämmastik, 30. abiainetena kasutatavad tammepuutükid, -laastud või -osakesed, mis eemaldatakse veinist filtreerimise teel enne villimist, 31. enne lõplikku filtreerimist võib veini töödelda tugevalt happelise katioonivahetusvaiguga, mis on naatriumiooni kujul, veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, 32. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud toodetesse ei jää soovimatuid jääke, 33. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks. B. ÜHENDUS Ühendusest pärit veinide puhul lubatud veinivalmistustavade ja -viiside loetelu koos järgmiste ettekirjutustega ja ühenduse eeskirjadega ettenähtud tingimustel: 1. gaseerimine hapnikuga või vahustamine argooni või lämmastikku kasutades, 2. kuumutamine, 3. veatu ja lahustamata, kuivade veinide hiljutise valmimise tulemusel pärmseeni sisaldava värske käärimissette kasutamine kuivades veinides, 4. tsentrifuugimine ja filtreerimine inertse filtreerimisainega või ilma, tingimusel et nii töödeldud toodetesse ei jää soovimatuid jääke, 5. pärmseente kasutamine veinivalmistamisel, 6. pärmseenepreparaadi kasutamine, 7. polüvinüülpolüpürrolidooni kasutamine, 8. piimhappebakterite kasutamine veinisuspensioonis, 9. ühe või mitme järgmise aine lisamine pärmseente kasvu kiirendamiseks: i) lisatakse: - diammooniumfosfaati või ammooniumsulfaati - ammooniumsulfitit või ammooniumbisulfitit ii) lisatakse tiamiinhüdrokloriidi, 10. süsinikdioksiidi, argooni või lämmastiku kasutamine kas eraldi või koos ainult selleks, et luua inertne atmosfäär ja käsitseda toodet õhukindlalt, 11. süsinikdioksiidi lisamine, 12. vääveldioksiidi, kaaliumbisulfiti või kaaliummetabisulfiti (teise nimetusega kaaliumdisulfit ehk kaaliumpürosulfit) kasutamine, 13. sorbhappe või kaaliumsorbaadi lisamine, 14. L-askorbiinhape lisamine, 15. sidrunhappe lisamine veini tasakaalustamiseks, kui selle lõplik sisaldus töödeldud veinis ei ületa 1 g/l, 16. viinhappe kasutamine hapestamiseks, tingimusel et esialgset happesisaldust ei suurendata rohkem kui 2,5 g/l viinhappes väljendatuna, 17. ühe või mitme järgmise aine kasutamine happesuse vähendamiseks: - neutraalne kaaliumtartraat, - kaaliumbikarbonaat, - kaltsiumkarbonaat, mis võib väikestes kogustes sisaldada L (+) viinhappe ja L (–) õunhappe kaltsiumi kaksiksoola, - homogeenne viinhappe ja kaltsiumkarbonaadi preparaat, mis sisaldab neid aineid pulbristatuna võrdses koguses, - kaltsiumtartraat või viinhape, 18. selitamine ühe või mitme järgmise veinivalmistuses kasutatava ainega: - toiduželatiin, - bentoniit, - kalaliim, - kaseiin ja kaaliumkaseinaat, - munaalbumiin, piimaalbumiin, - kaoliin, - pektinaas, - silikoondioksiid geeli või kolloidlahusena, - tanniin, - beetaglükanaasi ensüümpreparaat, 19. tanniini lisamine, 20. töötlemine veinivalmistuses kasutatava puusöega (aktiivsüsi) valge viinamarjavirde või valgete veinide puhul, 21. töötlemine: - valgete ja rosé-veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga, - punaste veinide töötlemine kaaliumferrotsüaniidiga või kaltsiumfütaadiga, kui töödeldav vein sisaldab jääkrauda, 22. metaviinhape lisamine, 23. akaatsia või kummiaraabiku kasutamine üksnes pärast käärimise lõppemist, 24. DL-viinhappe (tuntud ka ratseemilise happe nime all) või selle neutraalse kaaliumsoola kasutamine liigse kaltsiumi sadestamiseks, 25. järgmiste ainete kasutamine pudelis kääritatud vahuveinide valmistamiseks, mille sete eraldatakse dégorgement-meetodil - kaltsiumalginaat või - kaaliumalginaat, 26. vasksulfaadi kasutamine, 27. kaaliumvesiniktartraadi või kaltsiumtartraadi lisamine viinakivi sadestamiseks, 28. karamelli lisamine, et intensiivistada liköörveinide värvi, 29. kaltsiumsulfaadi kasutamine teatavate mpv-kvaliteetliköörveinide valmistamiseks, 30. süüria männi vaigu kasutamine "retsina"-lauaveini valmistamiseks; seda veini võib valmistada üksnes Kreeka geograafilisel territooriumil ühenduse eeskirjades sätestatud tingimustel, 31. lüsosüümi lisamine, 32. elektrodialüüs veini viinhappelise stabiliseerimise tagamiseks, 33. ureaasi kasutamine veini karbamiidisisalduse vähendamiseks, 34. viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine veini magustamiseks, 35. osaline kontsentreerimine mehaanilise töötlusega, sealhulgas pöördosmoosiga, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks, 36. sahharoosi, kontsentreeritud viinamarjavirde või puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirde lisamine viinamarjade, viinamarjavirde või veini naturaalse alkoholisisalduse suurendamiseks, 37. veini, kuivatatud viinamarjade veinidestillaadi või neutraalse veinialkoholi lisamine liköörveinide valmistamisel. -------------------------------------------------- II LISA Osutatud artiklis 5 A. KANADA Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 5 lubab ühendus oma territooriumile importida ja seal turustada Kanadast pärit veine, mis vastavad järgmistele koostise kirjeldustele ja muudele tootekirjeldustele: Määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad: 1. Alkoholisisaldus: a) tegelik alkoholisisaldus 8,5–24 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul tegelik alkoholisisaldus võib olla alla 8,5 %, kuid mitte alla 4,5 %; b) üldalkoholisisaldus kuni 20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta, mille puhul üldalkoholisisaldus võib ületada 20 % piirmäära ja millel on õigus kanda kirjeldust: i) "Icewine", ii) "Vin du curé", iii) "Special select late harvest wine", iv) "Select late harvest wine", v) "Late harvest wine", vi) "Winter harvest wine", vii) "Autumn harvest wine"; c) kangendatud veinide puhul tegelik alkoholisisaldus 15–24 mahuprotsenti. 2. Lenduvate hapete sisaldus: a) muude kui punktis b osutatud veinide puhul mitte üle 1,3 g/l, (21,7 meq/l) väljendatud äädikhappena; b) järgmiste konkreetsete veinide puhul: i) 1,5 g/l (25 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldust "Late harvest wine", ii) 1,8 g/l (30 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldusi "Autumn harvest wine", "Select late harvest wine" ja "Special select late harvest wine", iii) 2,1 g/l (35 meq/l) veinide puhul, millel on õigus kanda kirjeldusi "Icewine", "Winter harvest wine" ja "Vin du curé". 3. Vääveldioksiidi üldsisaldus: a) 200 ppm veinides (sh vahuveinid), mille jääksuhkrusisaldus on kuni 5 g/l; b) 250 ppm veinides (sh vahuveinid), mille jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l; c) 400 ppm veinides, millel on õigus kanda kirjeldusi: i) "Late harvest wine", ii) "Icewine", iii) "Special select late harvest wine", iv) "Select late harvest wine", v) "Vin du curé", vi) "Winter harvest wine", vii) "Autumn harvest wine". 4. Happesus: a) hapestumine ei ületa 4 g/l viinhappes väljendatuna; b) üldhappesus: vähemalt 3,5 g/l viinhappes väljendatuna. 5. Naturaalse alkoholisisalduse tõstmine: ei või ületada 3,5 mahuprotsenti. Erakordselt ebasoodsate ilmastikuoludega aastatel võib alkoholisisalduse tõstmise piirmäärasid ületada kõige rohkem 1 mahuprotsendi võrra. 6. Vee lisamine: keelatud, v.a juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus. B. ÜHENDUS Vastavalt käesoleva lepingu artiklile 5 lubab Kanada oma territooriumile importida ja seal turustada ühendusest pärit veine, mis vastavad järgmistele koostise kirjeldustele ja muudele tootekirjeldustele: 1. Muude kui punktis 2 osutatud veinide puhul määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad: 1.1. Alkoholisisaldus: a) tegelik alkoholisisaldus 8,5–20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate mpv-kvaliteetveinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul tegelik alkoholisisaldus võib olla alla 8,5 %, kuid mitte alla 4,5 %; b) üldalkoholisisaldus kuni 20 mahuprotsenti, välja arvatud teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus on kõrge ilma rikastamiseta ning mille puhul üldalkoholisisaldus võib ületada 20 % piirmäära. 1.2. Lenduvate hapete sisaldus: a) muude kui punktis b osutatud veinide puhul mitte üle 1,20 g/l, (20 meq/l) väljendatud äädikhappena; b) järgmiste konkreetsete veinide puhul: i) Saksamaalt pärit veinide puhul: 1. kirjelduse "Eiswein" või "Beerenauslese" kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 1,8 g/l (30 meq/l); 2. kirjelduse "Trockenbeerenauslese" kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 2,1 g/l (35 meq/l); ii) teatavate Prantsusmaalt, Itaaliast ja Ühendkuningriigist pärit veinide puhul ühenduse eeskirjade kohaselt: 1,5 g/l (25 meq/l), iii) Austriast pärit veinide puhul: 1. kirjelduse "Beerenauslese" või "Eiswein" kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 1,8 g/l (30 meq/l), 2. kirjelduste "Ausbruch", "Trockenbeerenauslese" või "Strohwein" kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinide puhul 2,4 g/l (35 meq/l). 1.3. Üldhappesus: vähemalt 3,5 g/l viinhappes väljendatuna. 1.4. Vääveldioksiidi üldsisaldus: a) muude kui punktides b, c, d ja e osutatud veinide puhul: - punased veinid: kuni 160 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 210 mg/l, - valged veinid: kuni 210 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 260 mg/l; b) vahuveinide puhul: kuni 235 mg/l; c) kuni 300 mg/l teatavate veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l ühenduse eeskirjade kohaselt; d) kuni 350 mg/l kirjelduse "Auslese" kandmise õigusega veinide puhul, kui jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l; e) kuni 400 mg/l järgmiste veinide puhul, mille jääksuhkrusisaldus ületab 5 g/l: i) kirjelduste "Ausbruch", "Ausbruchwein", "Beerenauslese", "Trockenbeerenauslese" või "Eiswein" kandmise õigusega mpv-kvaliteetveinid, ii) järgmised mpv-kvaliteetveinid: - Sauternes, Barsac, Cadillac, Cérons, Loupiac, Sainte-Croix-du-Mont, Monbazillac, Bonnezeaux, Quarts de Chaume, Coteaux du Layon, Coteaux de l'Aubance, Anjou-Coteaux de la Loire, Coteaux de Saumur, Graves Supérieures, Jurançon, Pacherenc de Vic Bihl, Alsace and Alsace grand cru, mida kirjeldatakse terminiga "vendanges tardives" või "sélection de grains nobles", iii) Kreekast pärit küpsetest viinamarjadest valmistatud magusad kvaliteetveinid ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud magusad mpv-kvaliteetveinid, mille jääksuhkrusisaldus invertsuhkruna väljendatuna ei ole alla 45 g/l ja millel on õigus kanda ühte järgmistest päritolunimetustest: Samos, Rhodes, Patras, Rio Patron, Kephalonia, Limnos, Sitia, Santorini, Nemea, Daphnes. 2. Liköörveinide puhul määratakse kindlaks järgmiste parameetrite piirmäärad: 2.1. Alkoholisisaldus: tegelik alkoholisisaldus 15–22 mahuprotsenti. 2.2. Vääveldioksiidi üldsisaldus: kuni 150 mg/l. Kui jääksuhkrusisaldus on üle 5 g/l, ei ületa piirnorm 200 mg/l. 3. Vee lisamine: keelatud, v.a juhul, kui seda nõuab tehniline erivajadus. C. ANALÜÜSIMEETODID Lepinguosalised lepivad kokku, et Rahvusvahelise Veiniameti (OIV) poolt standardmeetoditena tunnustatud ja nimetatud ameti poolt avaldatud analüüsimeetodeid või Analüütilise Keemia Laboratooriumides Töötavate Pädevate Keemikute Rahvusvahelise Assotsiatsiooni (AOAC) analüüsimeetodeid käsitatakse standardmeetoditena veini analüütilise koostise kindlaksmääramiseks kontrollitoimingute raames. -------------------------------------------------- IIIa LISA Ühendusest pärit veinide geograafiliste tähiste loetelu (artiklis 10 osutatud) BELGIA Järgmine loetelu kajastab Belgias 9. juulil 1997. aastal välja antud õigusakti "Arrêté ministériel portant agrément comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d." ja 6. jaanuaril 2000. aastal välja antud õigusakti "Arrêté ministériel portant agrément de "Haspengouwse Wijn" comme vin de qualité d'appellation d'origine contrôlée v.q.p.r.d." kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi. Appellation d'origine contrôlée/Gecontroleerde oorsprongsbenaming: Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn SAKSAMAA Järgmine loetelu kajastab Saksamaal 3. juulil 2002. aastal välja antud õigusakti "Neufassung der Bekanntmachung der geographischen Herkunftsangaben für deutschen Wein, vom 3. Juli 2002" kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi. Nimetusi "Großlagen" ja "Einzellagen" ning omavalitsusüksusi või omavalitsusüksuste osasid võidakse kaitsta koos piirkondade ja alampiirkondade nimetustega eespool nimetatud eeskirjade kohaselt. Määratletud piirkondade nimed Ahr Baden Franken Hessische Bergstraße Mittelrhein Mosel-Saar-Ruwer Nahe Pfalz Rheingau Rheinhessen Saale-Unstrut Sachsen Württemberg Alampiirkondade nimed Määratletud piirkond Ahr Walporzheim/Ahrtal Määratletud piirkond Hessische Bergstraße Starkenburg Umstadt Määratletud piirkond Mittelrhein Loreley Siebengebirge Määratletud piirkond Mosel-Saar-Ruwer Üldnimetused Mosel Ruwer Saar Alamregioonid Bernkastel Moseltor Obermosel Zell/Mosel Saar Ruwertal Määratletud piirkond Nahe Nahetal Määratletud piirkond Rheingau Johannisberg Määratletud piirkond Rheinhessen Bingen Nierstein Wonnegau Määratletud piirkond Pfalz Mittelhaardt Deutsche Weinstraße Südliche Weinstraße Määratletud piirkond Franken Maindreieck Mainviereck Steigerwald Määratletud piirkond Württemberg Württembergischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Bayerischer Bodensee Määratletud piirkond Baden Badische Bergstraße Tauberfranken Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Tuniberg Markgräflerland Ortenau Määratletud piirkond Saale-Unstrut Schloss Neuenburg Thüringen Mansfelder Seen Määratletud piirkond Sachsen Elstertal Meißen Muud veininimetused Landwein Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Fränkischer Landwein Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein Tafelwein Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor KREEKA Järgmine loetelu kajastab väljaandes [kopeeritav tekst] (ametlik väljaanne) Kreeka Vabariigis kehtestatud ja kaitstud veininimetusi. Määratletud piirkondade nimed Σάμος/Samos Μοσχάτος Πατρών/Moschatos Patron Μοσχάτος Ρίου — Πατρών/Moschatos Riou Patron Μοσχάτος Κεφαλληνίας/Moschatos Kephalinias Μοσχάτος Λήμνου/Moschatos Lemnou Μοσχάτος Ρόδου/Moschatos Rhodou Μαυροδάφνη Πατρών/Mavrodafni Patron Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας/Mavrodafni Kephalinias Σητεία/Sitia Νεμέα/Nemea Σαντορίνη/Santorini Δαφνές/Dafnes Ρόδος/Rhodos Νάουσα/Naoussa Ρομπόλα Κεφαλληνίας/Robola Kephalinias Ραψάνη/Rapsani Μαντινεία/Mantinia Μεσενικόλα/Mesenicola Πεζά/Peza Αρχάνες/Archanes Πάτρα/Patra Ζίτσα/Zitsa Αμύνταιο/Amynteon Γουμένισσα/Goumenissa Πάρος/Paros Λήμνος/Lemnos Αγχίαλος/Anchialos Πλαγιές Μελίτωνα/Playies Melitona Geograafilise tähisega lauaveinide nimetused Ρετσίνα Μεσογείων/Ρετσίνα Μεσογείων Αττικής/Retsina Mesogion/Retsina Mesogion Attikis Ρετσίνα Κρωπίας/Ρετσίνα Κορωπίου/Ρετσίνα Κρωπίας Αττικής/Ρετσίνα Κορωπίου Αττικής/Retsina Kropias/Retsina Koropiou/Retsina Kropias Attikis/Retsina Koropiou Attikis Ρετσίνα Μαρκοπούλου/Ρετσίνα Μαρκοπούλου Αττικής/Retsina Markopoulou/Retsina Markopoulou Attikis Ρετσίνα Μεγάρων/Ρετσίνα Μεγάρων Αττικής/Retsina Megaron/Retsina Megaron Attikis Ρετσίνα Παιανίας/Ρετσίνα Λιοπεσίου/Ρετσίνα Παιανίας Αττικής/Ρετσίνα Λιοπεσίου Αττικής/Retsina Peanias/Retsina Liopessiou/Retsina Peanias Attikis/Retsina Liopessiou Attikis Ρετσίνα Παλλήνης/Ρετσίνα Παλλήνης Αττικής/Retsina Pallinis/Retsina Pallinis Attikis Ρετσίνα Πικερμίου/Ρετσίνα Πικερμίου Αττικής/Retsina Pikermiou/Retsina Pikermiou Attikis Ρετσίνα Σπάτων/Ρετσίνα Σπάτων Αττικής/Retsina Spaton/Retsina Spaton Attikis Ρετσίνα Θηβών/Ρετσίνα Θηβών Βοιωτίας/Retsina Thivon/Retsina Thivon Viotias Ρετσίνα Γιάλτρων/Ρετσίνα Γιάλτρων Ευβοίας/Retsina Yialtron/Retsina Yialtron Evias Ρετσίνα Καρύστου/Ρετσίνα Καρύστου Ευβοίας/Retsina Karystou/Retsina Karystou Evias Ρετσίνα Χαλκίδας/Ρετσίνα Χαλκίδας Ευβοίας/Retsina Chalkidas/Retsina Chalkidas Evias Βερντεα Ζακύνθου/Verntea Zakynthou Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος/Agioritikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Αναβύσσου/Topikos Oinos Anavyssou Αττικός Τοπικός Οίνος/Attikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Βιλίτσας/Topikos Oinos Vilitsas Τοπικός Οίνος Γρesseνών/Topikos Oinos Grevenon Τοπικός Οίνος Δράμας/Topikos Oinos Dramas Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος/Dodekanesiakos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Επανομής/Topikos Oinos Epanomis Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος/Herakliotikos Topikos Oinos Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος/Thessalikos Topikos Oinos Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος/Thivaikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Κισσάμου/Topikos Oinos Kissamou Τοπικός Οίνος Κρανιάς/Topikos Oinos Kranias Κρητικός Τοπικός Οίνος/Kritikos Topikos Oinos Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος/Lassithiotikos Topikos Oinos Μακεδονικός Τοπικός Οίνος/Makedonikos Topikos Oinos Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος/Mesimvriotikos Topikos Oinos Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος/Messiniakos Topikos Oinos Παιανίτικος Τοπικός Οίνος/Peanitikos Topikos Oinos Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος/Palliniotikos Topikos Oinos Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος/Peloponnisiakos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου/Topikos Oinos Playies Ambelou Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου/Topikos Oinos Playies Vertiskou Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα/Topikos Oinos Playion Kitherona Κορινθιακός Τοπικός Οίνος/Korinthiakos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας/Topikos Oinos Playion Parnithas Τοπικός Οίνος Πυλίας/Topikos Oinos Pylias Τοπικός Οίνος Τριφυλίας/Topikos Oinos Trifilias Τοπικός Οίνος Τυρνάβου/Topikos Oinos Tyrnavou Σιατιστινός Τοπικός Οίνος/Siatistinos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος/Topikos Oinos Ritsonas Avlidos Τοπικός Οίνος Λετρίνων/Topikos Oinos Letrinon Τοπικός Οίνος Σπάτων/Topikos Oinos Spaton Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού/Topikos Oinos Vorion Playion Pentelikou Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος/Egeopelagitikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου/Topikos Oinos Lilantiou Pediou Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου/Topikos Oinos Markopoulou Τοπικός Οίνος Τεγέας/Topikos Oinos Tegeas Τοπικός Οίνος Ανδριανής/Topikos Oinos Andrianis Τοπικός Οίνος Χαλικούνας/Topikos Oinos Chalikounas Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής/Topikos Oinos Chalkidikis Καρυστινός Τοπικός Οίνος/Karystinos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Πέλλας/Topikos Oinos Pellas Τοπικός Οίνος Σερρών/Topikos Oinos Serron Συριανός Τοπικός Οίνος/Syrianos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού/Topikos Oinos Playion Petrotou Τοπικός Οίνος Γερανείων/Topikos Oinos Geranion Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος/Topikos Oinos Opountias Lokridos Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος/Topikos Oinos Stereas Ellados Τοπικός Οίνος Αγοράς/Topikos Oinos Agoras Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης/Topikos Oinos Kilados Atalantis Τοπικός Οίνος Αρκαδίας/Topikos Oinos Arkadias Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος/Pageoritikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Μεταξάτων/Topikos Oinos Metaxaton Τοπικός Οίνος Ημαθίας/Topikos Oinos Imathias Τοπικός Οίνος Κλημέντι/Topikos Oinos Klimenti Τοπικός Οίνος Κέρκυρας/Topikos Oinos Kerkyras Τοπικός Οίνος Σιθωνίας/Topikos Oinos Sithonias Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων/Topikos Oinos Mantzavinaton Ισμαρικός Τοπικός Οίνος/Ismarikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Αβδήρων/Topikos Oinos Avdiron Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων/Topikos Oinos Ioanninon Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας/Topikos Oinos Playies Egialias Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου/Topikos Oinos Playies tou Enou Θρακικός Τοπικός Οίνος/Τοπικός Οίνος Θράκης/Thrakikos Topikos Oinos/Topikos Oinos Thrakis Τοπικός Οίνος Ιλίου/Topikos Oinos Iliou Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος/Metsovitikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Κορωπίου/Topikos Oinos Koropiou Τοπικός Οίνος Φλώρινας/Topikos Oinos Florinas Τοπικός Οίνος Θαψανών/Topikos Oinos Thapsanon Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος/Topikos Oinos Playion Knimidos Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος/Ipirotikos Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Πισάτιδος/Topikos Oinos Pisatidos Τοπικός Οίνος Λευκάδας/Topikos Oinos Lefkadas Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος/Monemvasios Topikos Oinos Τοπικός Οίνος Βελβεντού/Topikos Oinos Velvendou Λακωνικός Τοπικός Οίνος/Lakonikos Topikos Oinos HISPAANIA Järgmine loetelu kajastab 31. märtsil 2003. aastal väljaandes "Boletín Oficial" avaldatud eeskirjade kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Hispaanias. Kõnealuste sätetega sätestatakse samuti omavalitsusüksuste ja muude piirkondade nimetused või mõisted, mida on õigus kasutada koos järgmiste veininimetustega. Määratletud piirkondade ja alampiirkondade nimetused Abona Alella Alicante/Alicante Marina Alta Almansa Ampurdán-Costa Brava Arabako Txakolina-Txakolí de Alava/Chacolí de Álava Bierzo Binissalem Bullas Calatayud Campo de Borja Cariñena Cataluña Cava Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina Cigales Conca de Barberá Condado de Huelva Costers del Segre/Costers del Segre Raimat/Costers del Segre Artesa/Costers del Segre Valls de Riu Corb/Costers del Segre Les Garrigues Dominio de Valdepusa El Hierro Jerez-Xérès-Sherry [1] Jumilla La Mancha La Palma/La Palma Hoyo de Mazo/La Palma Fuencaliente/La Palma Norte de la Palma Lanzarote Málaga Manzanilla Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda Méntrida Mondéjar Monterrei/Monterrei Ladera de Monterrei/Monterrei Val de Monterrei Montilla-Moriles Montsant Navarra/Navarra Baja Montaña/Navarra Ribera Alta/Navarra Ribera Baja/Navarra Tierra Estella/Navarra Valdizarbe Penedés Pla de Bages Pla i Llevant Priorato Rías Baixas/Rías Baixas Condado do Tea/Rías Baixas O Rosal/Rías Baixas Ribera do Ulla/Rías Baixas Soutomaior/Rías Baixas Val do Salnés Ribeira Sacra/Ribeira Sacra Amandi/Ribeira Sacra Chantada/Ribeira Sacra Quiroga-Bibei/Ribeira Sacra Ribeiras do Miño/Ribeira Sacra Ribeiras do Sil Ribeiro Ribera del Duero Ribera del Guadiana/Ribera del Guadiana Cañamero/Ribera del Guadiana Matanegra/Ribera del Guadiana Montánchez/Ribera del Guadiana Ribera Alta/Ribera del Guadiana Ribera Baja/Ribera del Guadiana Tierra de Barros Rioja/Rioja Alavesa/Rioja Alta/Rioja Baja Rueda Sierras de Málaga/Sierras de Málaga Serranía de Ronda Somontano Tacoronte-Acentejo/Tacoronte-Acentejo Anaga Tarragona Terra Alta Toro Utiel-Requena Valdeorras Valdepeñas Valencia/Valencia Alto Turia/Valencia Clariano/Valencia Moscatel de Valencia/Valencia Valentino Valle de Güímar Valle de la Orotava Vinos de Madrid/Vinos de Madrid Arganda/Vinos de Madrid Navalcarnero/Vinos de Madrid San Martín de Valdeiglesias Ycoden-Daute-Isora Yecla Lauaveinide nimetused (Vinos de la tierra) Junta de Andalucía Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Laujar-Alapujarra Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Los Palacios Diputación General de Aragón Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Campo de Belchite Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra de Valle del Jiloca Principado de Asturias Vino de la Tierra de Cangas Comunidad Autónoma de las Illes Balears Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Illes Balears Gobierno de Canarias Vino de la Tierra de La Gomera Junta de Comunidades de Castilla-La Mancha Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Junta de Castilla y León Vino de la Tierra de Arribes del Duero Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Ribera del Arlanza Vino de la Tierra de León Tierra del Vino de Zamora Vino de la Tierra de Valles de Benavente Junta de Extremadura Vino de la Tierra de Extremadura Xunta de Galícia Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Gobierno de La Rioja Vino de la Tierra Valles de Sadacia Región de Murcia Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Generalidad Valenciana Vino de la Terra de Castelló PRANTSUSMAA Järgmine loetelu kajastab väljaandes "Décrets et Arrêtés des Vins et Eaux-de-Vie, Tomes 1 et 2", Institut National des Appellations d'Origine, Version du 27.2.2002, kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Prantsusmaal. Alsace jt Ida-Prantsusmaa piirkonnad Alsace, millele võib järgneda "lieu-dit" Côtes de Toul Moselle Alsace/Vin d'Alsace, millele võib järgneda Edelzwicker/"dénomination de cépage"/"appellation sous régionale"/"appellation communale"/"appellation locale" Alsace, millele järgneb "lieu-dit" Crémant d'Alsace Champagne piirkond Champagne [2] Coteaux Champenois, millele võib järgneda "commune d'origine": Rosé des Riceys Burgundia piirkond Aloxe-Corton Auxey-Duresses/Auxey-Duresses Côte de Beaune Bâtard-Montrachet Beaujolais, millele võib järgneda "commune d'origine" Beaujolais Supérieur Beaujolais-Villages Beaune Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Bonnes Mares Bourgogne [3], millele võib järgneda "Clairet"/"Rosé"/"appellation sous régionale"/"commune d'origine"/"nom de climat"/"lieu-dit" Bourgogne Aligoté Bouzeron Brouilly Chablis [4], millele võib järgneda "climat d'origine"/"premier cru" Chablis [5] Grand Cru, millele võib järgneda "climat d'origine" Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet/Chassagne-Montrachet Côte de Beaune Chenas Chevalier-Montrachet Chiroubles Chorey-lés-Beaune Clos de la Roche Clos des Lambrays Clos de Tart Clos de Vougeot Clos Saint-Denis Corton Corton-Charlemagne Côte de Beaune, millele võib järgneda "commune d'origine" Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte-de-Nuits-Villages Côtes du Forez Côte Roannaise Crémant de Bourgogne Criots Bâtard-Montrachet Echezeaux Fixin Fleurie Gevrey-Chambertin Givry Grands Echezeaux Griotte-Chambertin Irancy Juliénas La Grande Rue Ladoix/Ladoix Côte de Beaune Latricières-Chambertin Mâcon, millele võib järgneda "commune d'origine" Mâcon/Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon-Villages Maranges, millele võib järgneda "climat d'origine"/"premier cru climat" Maranges Côte de Beaune/Maranges Côtes de Beaune-Villages Marsannay Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Mercurey Meursault/Meursault Côte de Beaune Montagny Monthélie/Monthélie Côte de Beaune Montrachet Morey-Saint-Denis Morgon Moulin-à-Vent Musigny Nuits Nuits-Saint-Georges Pernand-Vergelesses/Pernand-Vergelesses Côte de Beaune Petit Chablis, millele võib järgneda "commune d'origine" Pommard Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-Vinzelles Puligny-Montrachet/Puligny-Montrachet Côte de Beaune Régnié Richebourg Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Ruchottes-Chambertin Rully Saint-Amour Saint-Aubin/Saint-Aubin Côte de Beaune Saint-Bris Saint-Romain/Saint-Romain Côte de Beaune Saint-Véran Santenay/Santenay Côte de Beaune Savigny-lès-Beaune Tâche (La) Vin Fin de la Côte de Nuits Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Jura ja Savoie piirkond Arbois Arbois Pupillin Château Châlon Côtes du Jura Coteaux du Lyonnais Crémant du Jura Crépy L'Etoile Macvin du Jura Vin de Savoie/Vin de Savoie-Ayze, millele võib järgneda "commune d'origine"/"nom du cru" Roussette de Savoie, millele võib järgneda "nom du cru" Seyssel Vin du Bugey, millele võib järgneda "nom du cru" Roussette du Bugey, millele võib järgneda "nom du cru" Côtes du Rhône'i piirkond Beaumes-de-Venise Château-Grillet Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Clairette de Die Condrieu Cornas Côte Rôtie Coteaux de Die Coteaux de Pierrevert Coteaux du Tricastin Côtes du Lubéron Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, millele võib järgneda "commune d'origine" Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Crozes-Hermitage Crozes Ermitage Crémant de Die Ermitage Gigondas Hermitage Lirac Saint-Joseph Saint-Péray Tavel Vacqueyras Provence'i ja Korsika piirkonnad Ajaccio Bandol Bellet Muscat du Cap Corse Cassis Vin de Corse, millele võib järgneda "appellation locale" Coteaux d'Aix-en-Provence Les-Baux-de-Provence Coteaux Varois Côtes de Provence Palette Patrimonio Languedoc-Roussillon'i piirkond Banyuls Blanquette de Limoux Clairette de Bellegarde Cabardès Clairette du Languedoc, millele võib järgneda "commune d'origine" Collioure Corbières Costières de Nîmes Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, millele võib järgneda "commune d'origine" Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages Côtes du Roussillon Villages Caramany Côtes du Roussillon Villages Latour de France Côtes du Roussillon Villages Lesquerde Côtes du Roussillon Villages Tautavel Crémant de Limoux Faugères Fitou Frontignan Grand Roussillon Languedoc, millele võib järgneda "commune d'origine" Limoux Lunel Maury Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Saint-Jean-de-Minervois Rasteau Rasteau Rancio Rivesaltes Rivesaltes Rancio Saint-Chinian Côtes de la Malepère Edelapiirkond Béarn/Béarn Bellocq Bergerac Buzet Cahors Côtes de Bergerac Côtes de Duras Côtes du Frontonnais Côtes du Frontonnais Fronton Côtes du Frontonnais Villaudric Côtes du Marmandais Côtes de Montravel Floc de Gascogne Gaillac Gaillac Premières Côtes Haut-Montravel Irouléguy Jurançon Madiran Marcillac Monbazillac Montravel Pacherenc du Vic-Bilh Pécharmant Rosette Saussignac Coteaux du Quercy Côtes de Brulhois Côtes de Millau Côtes de Saint-Mont Tursan Vin d'Entraygues et du Fel Vin d'Estaing Vin de Lavilledieu Bordeaux piirkond Barsac Blaye Bordeaux/Bordeaux Clairet Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux Supérieur Bordeaux Rosé Bordeaux mousseux Bourg Bourgeais Côtes de Bourg Cadillac Cérons Côtes Canon-Fronsac Canon-Fronsac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Castillon Crémant de Bordeaux Entre-Deux-Mers Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Fronsac Graves Graves de Vayres Haut-Médoc Lalande de Pomerol Listrac-Médoc Loupiac Lussac Saint-Émilion Margaux Médoc Montagne Saint-Émilion Moulis Moulis-en-Médoc Néac Pauillac Pessac-Léognan Pomerol Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, millele võib järgneda "commune d'origine" Puisseguin Saint-Émilion Sainte-Croix-du-Mont Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Sainte-Foy Bordeaux Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Julien Sauternes [6] Val de Loire'i piirkond Anjou/Anjou Val de Loire Anjou Coteaux de la Loire Anjou-Gamay Anjou-Mousseux Anjou-Villages Anjou-Villages Brissac Blanc Fumé de Pouilly Bourgueil Bonnezeaux Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cheverny Chinon Coteaux de l'Aubance Coteaux du Giennois Coteaux du Layon, millele võib järgneda "commune d'origine" Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Loir Coteaux de Saumur Cour-Cheverny Crémant de Loire Jasnières Menetou Salon, millele võib järgneda "commune d'origine" Montlouis/Montlouis mousseux/Montlouis pétillant Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Sèvre-et-Maine Muscadet Côtes de Grandlieu Pouilly-sur-Loire Pouilly Fumé Quarts-de-Chaume Quincy Reuilly Sancerre Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saumur Saumur Champigny Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Touraine/Touraine mousseux/Touraine pétillant Touraine Azay-le-Rideau Touraine Amboise Touraine Mesland Touraine Noble Joue Vouvray/Vouvray mousseux/Vouvray pétillant Châteaumeillant Coteaux d' Ancenis, millele võib järgneda "nom de cépage" Coteaux du Vendômois Côtes d' Auvergne, millele võib järgneda "appellation locales" Fiefs Vendéens/Fiefs Vendéens Mareuil/Fiefs Vendéens Brem/Fiefs Vendéens Vix/Fiefs Vendéens-Pissotte Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Orléans Orléans-Cléry Saint-Pourçain Thouarsais Valençay Cognac'i piirkond Pineau des Charentes "Vins de pays" veininimetused Vin de pays de l'Agenais Vin de pays d'Aigues Vin de pays de l'Ain Vin de pays de l'Allier Vin de pays d'Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l'Ardailhou Vin de pays de l'Ardèche Vin de pays d'Argens Vin de pays de l'Ariège Vin de pays de l'Aude Vin de pays de l'Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays de Cassan Vin de pays Catalan Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes/Vin de pays des Cévennes Mont Bouquet Vin de pays Charentais, millele võib järgneda Ile de Ré/Ile d'oléron/Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d'Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l'Ardèche Vin de pays des coteaux de l'Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux des Fenouillèdes Vin de pays des coteaux du Cher et de l'Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Quercy Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays du Duché d'Uzès Vin de pays de Franche-Comté/Vin de pays de Franche-Comté Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Gorges de l'Hérault Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d'Hauterive, millele võib järgneda Val d'orbieu/Coteaux du Termenès/Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l'Aude Vin de pays de la Haute vallée de l'Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l'Hérault Vin de pays de l'Ile de Beauté Vin de pays de l'Indre et Loire Vin de pays de l'Indre Vin de pays de l'Isère Vin de pays du Jardin de la France, millele võib järgneda Marches de Bretagne/Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d'Oc Vin de pays du Périgord/Vin de pays du Périgord Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays de Pézenas Vin de pays de la Principauté d'Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, millele võib järgneda "Coteaux de Chalosse/Côtes de L'Adour/Sables Fauves/Sables de l'Océan" Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d'Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays des Vals d'Agly Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d'Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l'Yonne ITAALIA Järgmine loetelu kajastab 2002. aasta väljaande "Codice denominazioni di origine dei vini" kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Itaalias. D.O.C.G. (Denominazioni di Origine Controllata e Garantita) Regione Piemonte Asti Spumante/Asti/Moscato D'Asti Barbaresco Barolo Brachetto d'Acqui/Acqui Gattinara Gavi/Cortese di Gavi Ghemme Regione Lombardia Franciacorta Sforzato di Valtellina/Sfursat di Valtellina Valtellina Superiore, millele võivad järgneda Grumello, Inferno, Maroggia, Sassella, Stagafassli või Valgella Regione Veneto Bardolino superiore Recioto di Soave Soave superiore Regione Friuli Venezia Giulia Ramandolo Regione Emilia Romagna Albana di Romagna Regione Toscana Brunello di Montalcino Carmignano Chianti, millele võivad järgneda Colli Aretini, Colli Fiorentini, Colline Pisane, Colli Senesi, Montalbano, Montespertoli või Rufina Chianti Classico Vernaccia di San Gimignano Vino Nobile di Montepulciano Regione Umbria Montefalco Sagrantino Torgiano Regione Abruzzo Montepulciano d'Abruzzo Colline Teramane Regione Campania Taurasi Regione Sardegna Vermentino di Gallura/Sardegna Vermentino di Gallura D.O.C. (Denominazioni di Origine Controllata) Regione Valle d'Aosta Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste, millele võivad järgneda Arnad-Montjovet, Donnas, Enfer d'Arvier, Torrette, Blanc de Morgex et de la Salle, Chambave või Nus Regione Piemonte Alta Langa Albugnano Barbera d'Alba Barbera d'Asti Barbera del Monferrato Boca Bramaterra Canavese Carema Cisterna d'Asti Collina Torinese Colline Novaresi Colline Saluzzesi Colli Tortonesi Cortese dell'Alto Monferrato Coste della Sesia Dolcetto d'Acqui Dolcetto d'Alba Dolcetto d'Asti Dolcetto delle Langhe Monregalesi Dolcetto di Diano d'Alba/Diano d'Alba Dolcetto di Dogliani Dolcetto di Ovada Erbaluce di Caluso/Caluso Fara Freisa d'Asti Freisa di Chieri Gabiano Grignolino d'Asti Grignolino del Monferrato Casalese Langhe Lessona Loazzolo Malvasia di Casorzo d'Asti Malvasia di Castelnuovo Don Bosco Monferrato/Monferrato Casalese Nebbiolo d'Alba Piemonte Pinerolese Roero Rubino di Cantavenna Ruchè di Castagnole Monferrato Sizzano Valsusa Verduno Pelaverga/Verduno Regione Liguria Cinque Terre/Cinque Terre Sciacchetrà, millele võivad järgneda Costa de sera, Costa de Campu või Costa da Posa Colli di Luni Colline di Levanto Golfo del Tigullio Riviera Ligure di Ponente, millele võivad järgneda: Riviera dei Fiori, Albenga o Albenganese, Finale/Finalese, Ormeasco Rossese di Dolceacqua/Dolceacqua Val Polcevera/Val Polcevera Coronata Regione Lombardia Botticino Capriano del Colle Cellatica Garda Garda Colli Mantovani Lambrusco Mantovano, millele võivad järgneda Oltrepò Mantovano või Viadanese-Sabbionetano Lugana Oltrepò Pavese Riviera del Garda Bresciano/Garda Bresciano San Colombano al Lambro/San Colombano San Martino della Battaglia Scanzo/Moscato di Scanzo Terre di Franciacorta Valcalepio Valtellina Regione Trentino Alto Adige Alto Adige/dell' Alto Adige (Südtirol/Südtiroler), millele võivad järgneda: - Colli di Bolzano (Bozner Leiten), - Meranese di Collina/Meranese (Meraner Hugel/Meraner), - Santa Maddalena (St. Magdalener), - Terlano (Terlaner), - Valle Isarco (Eisacktal/Eisacktaler), - Valle Venosta (Vinschgau) Caldaro (Kalterer)/Lago di Caldaro (Kalterersee), millele võib järgneda "Classico" Casteller Teroldego Rotaliano Trentino, millele võivad järgneda: Sorni, Isera/d'Isera, Ziresi/dei Ziresi Trento Valdadige (Etschaler) Regione Veneto Arcole Bagnoli di Sopra/Bagnoli Bardolino Bianco di Custoza Breganze Colli di Conegliano/Colli di Conegliano Refrontolo/Colli di Conegliano Torchiato di Fregona Colli Berici/Colli Berici Barbarano Colli Euganei Gambellara Garda Lison-Pramaggiore Lugana Merlara Montello e Colli Asolani Monti Lessini/Lessini Conegliano-Valdobbiadene/Conegliano-Valdobbiadene Cartizze Soave San Martino della Battaglia Valdadige (Etschtaler)/Valdadige Terra dei Forti Valpolicella/Valpolicella Valpantena Vicenza Vini del Piave/Piave Regione Friuli Venezia Giulia Carso Collio Goriziano/Collio Colli Orientali del Friuli/Colli Orientali del Friuli Cialla/Colli Orientali del Friuli Rosazzo Friuli Annia Friuli Aquileia Friuli Grave Friuli Isonzo/Isonzo del Friuli Friuli Latisana Lison-Pramaggiore Regione Emilia Romagna Bosco Eliceo Cagnina di Romagna Colli Bolognesi, millele võivad järgneda Colline di Riosto, Colline Marconiane, Zola Predosa, Monte San Pietro, Colline di Oliveto, Terre di Montebudello või Serravalle Colli Bolognesi Classico-Pignoletto Colli di Faenza Colli d'Imola Colli di Parma Colli di Rimini Colli di Scandiano e di Canossa Colli Piacentini, millele võivad järgneda Vigoleno, Gutturnio or Monterosso Val d'Arda, Trebbianino Val Trebbia, Val Nure Colli Romagna Centrale Lambrusco di Sorbara Lambrusco Grasparossa di Castelvetro Lambrusco Salamino di Santa Croce Pagadebit di Romagna/Pagadebit di Romagna Bertinoro Reggiano Reno Romagna Albana spumante Sangiovese di Romagna Trebbiano di Romagna Regione Toscana Ansonica Costa dell'Argentario Barco Reale di Carmignano/Rosato di Carmignano/Vin Santo di Carmignano/Vin Santo di Carmignano Occhio di Pernice Bianco della Valdinievole Bianco dell'Empolese Bianco di Pitigliano Bianco Pisano di S. Torpè Bolgheri e Bolgheri Sassicaia Candia dei Colli Apuani Capalbio Colli dell'Etruria Centrale Colli di Luni Colline Lucchesi Cortona Elba Montecarlo Montecucco Monteregio di Massa Marittima Montescudaio Morellino di Scansano Moscadello di Montalcino Orcia Parrina Pomino Rosso di Montalcino Rosso di Montepulciano San Gimignano Sant'Antimo Sovana Val d'Arbia Valdichiana Val di Cornia/Val di Cornia Suvereto Vin Santo del Chianti Vin Santo del Chianti Classico Vin Santo di Montepulciano Regione Marche Bianchello del Metauro Colli Maceratesi Colli Pesaresi/Colli Pesaresi Focara/Colli Pesaresi Roncaglia Esino Falerio dei Colli Ascolani/Falerio Lacrima di Morro/Lacrima di Morro d'Alba Offida Rosso Conero Rosso Piceno Verdicchio dei Castelli di Jesi Verdicchio di Matelica Vernaccia di Serrapetrona Regione Umbria Assisi Colli Alto Tiberini Colli Amerini Colli del Trasimeno/Trasimeno Colli Martani/Colli Martani Todi Colli Perugini Lago di Corbara Montefalco Orvieto Rosso Orvietano/Orvietano Rosso Torgiano Regione Abruzzo Controguerra Montepulciano d'Abruzzo Trebbiano d'Abruzzo Regione Molise Biferno Molise Pentro di Isernia Regione Lazio Aleatico di Gradoli Aprilia Atina Bianco Capena Castelli Romani Cerveteri Cesanese di Affile/Affile Cesanese di Olevano Romano Cesanese del Piglio Circeo Colli Albani Colli della Sabina Colli Etruschi Viterbesi Colli Lanuvini Cori Est! Est!! Est!!! di Montefiascone Frascati Genazzano Marino Montecompatri Colonna Nettuno Orvieto Tarquinia Velletri Vignanello Zagarolo Regione Campania Aversa Campi Flegrei Capri Castel San Lorenzo Cilento Costa d'Amalfi/Costa d'Amalfi Furore/Costa d'Amalfi Ravello/Costa d'Amalfi Tramonti Falerno del Massico Fiano di Avellino Galluccio Greco di Tufo Guardia Sanframondi o Guardiolo Ischia Penisola Sorrentina/Penisola Sorrentina Gragnano/Penisola Sorrentina Lettere/Penisola Sorrentina Sorrento Sannio Sant'Agata de Goti Solopaca Aglianico del Taburno/Taburno Vesuvio Regione Puglia Aleatico di Puglia Alezio Brindisi Cacc'e mmitte di Lucera Castel del Monte Copertino Galatina Gioia del Colle Gravina Leverano Lizzano Locorotondo Martina/Martina Franca Matino Moscato di Trani Nardò Orta Nova Ostuni Primitivo di Manduria Rosso Barletta Rosso Canosa Rosso di Cerignola Salice Salentino San Severo Squinzano Regione Basilicata Aglianico del Vulture Regione Calabria Bivongi Cirò Donnici Greco di Bianco Lamezia Melissa Pollino Sant'Anna di Isola di Capo Rizzuto San Vito di Luzzi Savuto Scavigna Verbicaro Regione Sicilia Alcamo Cerasuolo di Vittoria Contessa Entellina Contea di Sclafani Delia Nivolelli Eloro/Eloro Pachino Etna Faro Malvasia delle Lipari Marsala Menfi/Menfi Feudo/Menfi Fiori/Menfi Bonera Monreale Moscato di Noto Moscato di Pantelleria/Passito di Pantelleria/Pantelleria Moscato di Siracusa Riesi Sambuca di Sicilia Santa Margherita di Belice Sciacca/Sciacca Rayana Regione Sardegna Alghero/Sardegna Alghero Arborea/Sardegna Arborea Campidano di Terralba/Terralba/Sardegna Campidano di Terralba/Sardegna Terralba Cannonau di Sardegna, millele võivad järgneda Capo Ferrato, Oliena või Nepente di Oliena Jerzu Carignano del Sulcis/Sardegna Carignano del Sulcis Girò di Cagliari/Sardegna Girò di Cagliari Malvasia di Bosa/Sardegna Malvasia di Bosa Malvasia di Cagliari/Sardegna Malvasia di Cagliari Mandrolisai/Sardegna Mandrolisai Monica di Cagliari/Sardegna Monica di Cagliari Monica di Sardegna Moscato di Cagliari/Sardegna Moscato di Cagliari Moscato di Sardegna, millele võivad järgneda Gallura, Tempio Pausania või Tempio Moscato di Sorso-Sennori/Moscato di Sorso/Moscato di Sennori/Sardegna Moscato di Sorso-Sennori/Sardegna Moscato di Sorso/Sardegna Moscato di Sennori Nasco di Cagliari/Sardegna Nasco di Cagliari Nuragus di Cagliari/Sardegna Nuragus di Cagliari Sardegna Semidano/Sardegna Semidano Mogoro Vermentino di Sardegna Vernaccia di Oristano/Sardegna Vernaccia di Oristano Indicazioni Geografiche Tipiche (IGT) dei vini Italiani Regione Lombardia Alto Mincio Benaco bresciano Bergamasca Collina del Milanese Montenetto di Brescia Provincia di Mantova Provincia di Pavia Quistello Ronchi di Brescia Sabbioneta Sebino Terrazze Retiche di Sondrio Regione Trentino - Alto Adige Delle Venezie Mitterberg/Mitterberg tra Cauria e Tel/Mitterberg zwischen Gfrill und Toll Vallagarina Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten Regione Veneto Alto Livenza Colli Trevigiani Conselvano Delle Venezie Marca Trevigiana Provincia di Verona/Veronese Vallagarina Veneto Veneto Orientale Vigneti delle Dolomiti/Weinberg Dolomiten Regione Friuli Venezia Giulia Alto Livenza Delle Venezie Venezia Giulia Regione Liguria Colline del Genovesato Colline Savonesi Golfo dei Poeti La Spezia/Golfo dei Poeti Regione Emilia Romagna Bianco di Castelfranco Emilia Emilia/dell'Emilia Forlì Fortana del Taro Modena/Provincia di Modena Ravenna Rubicone Sillaro/Bianco del Sillaro Terre di Veleja Val Tidone Regione Toscana Alta Valle della Greve Colli della Toscana centrale Maremma toscana Toscana/Toscano Val di Magra Regione Umbria Allerona Bettona Cannara Narni Spello Umbria Regione Marche Marche Regione Lazio Civitella d'Agliano Colli Cimini Frusinate/del Frusinate Lazio Regione Abruzzo Alto Tirino Colli Aprutini Colli del Sangro Colline Frentane Colline Pescaresi Colline Teatine Del Vastese/Histonium Terre di Chieti Valle Peligna Regione Molise Osco/Terre degli Osci Rotae Regione Campania Beneventano Colli di Salerno Dugenta Epomeo Irpinia Paestum Pompeiano Roccamonfina Terre del Volturno Regione Puglia Daunia Murgia Puglia Salento Tarantino Valle d'Itria Regione Basilicata Basilicata Grottino di Roccanova Regione Calabria Arghillà Calabria Condoleo Costa Viola Esaro Lipuda Locride Palizzi Pellaro Scilla Valdamato Val di Neto Valle del Crati Regione Sicilia Camarro Colli Ericini Fontanarossa di Cerda Salemi Salina Sicilia Valle Belice Regione Sardegna Barbagia Colli del Limbara Isola dei Nuraghi Marmilla Nurra Ogliastra Parteolla Planargia Provincia di Nuoro Romangia Sibiola Tharros Trexenta Valle del Tirso Valli di Porto Pino LUKSEMBURG Järgmine loetelu kajastab väljaandes "Mémorial - Journal officiel du Grand-Duché de Luxembourg no 46 du 19 juillet 1971" avaldatud eeskirjade kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Luksemburgi Suurhertsogiriigis. Määratletud piirkonna nimi Moselle Luxembourgeoise Omavalitsusüksuste või nende osade nimed Ahn Assel Bech-Kleinmacher Born Bous Burmerange Canach Ehnen Ellingen Elvange Erpeldingen Gostingen Greiveldingen Grevenmacher Lenningen Machtum Mertert Moersdorf Mondorf Niederdonven Oberdonven Oberwormeldingen Remerschen Remich Rolling Rosport Schengen Schwebsingen Stadtbredimus Trintingen Wasserbillig Wellenstein Wintringen Wormeldingen AUSTRIA Järgmine loetelu kajastab väljaande "Bundesgesetz über den Verkehr mit Wein und Obstwein - Weingesetz 1999" kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Austrias. Viinamarjakasvatuspiirkondade nimesid võib kasutada koos nimetustega Großlagen, Rieden, Fluren, Einzellagen ning omavalitsusüksuste ja nende osade nimedega eespool nimetatud eeskirjade kohaselt. Viinamarjakasvatuspiirkondade nimed Weinland Bergland Steirerland Wien Viinamarjakasvatusalade nimed Weinlandi määratletud alad Niederösterreich Burgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Mittelburgenland Südburgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kremstal Thermenregion Traisental Wachau Weinviertel Berglandi määratletud alad Salzburg Oberösterreich Kärnten Tirol Vorarlberg Steirerlandi määratletud alad Süd-Oststeiermark Südsteiermark Weststeiermark Steiermark Wieni määratletud alad Wien PORTUGAL Järgmine loetelu kajastab 31. märtsi 2003. aasta väljaandes "Diário da República" avaldatud eeskirjade (Decreto-Lei) kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Portugalis. Määratletud piirkondade nimed Alcobaça Alenquer Alentejo Arruda Bairrada Beira Interior Biscoitos Bucelas Carcavelos Chaves Colares Dão/Dão Nobre Douro/Vinho do Douro/Moscatel do Douro Encostas de Aire Graciosa Lafões Lagoa Lagos Lourinhã Madeira/Madère/Madera/Vinho da Madeira/Madeira Weine/Madeira Wine/Vin de Madère/Vino di Madera/Madera Wijn Óbidos Palmela Pico Planalto Mirandês Portimão Porto [7] /Port [8] /Oporto/Portwein/Portvin/Portwijn/Vinho do Porto [9] /Vin de Porto [10] /Port [11] Wine Ribatejo Setúbal Tavira Távora-Vorosa Torres Vedras Valpaços Vinho Verde/Vinho Verde Alvarinho/Vinho Verde Espumante/Vinho Verde Alvarinho Espumante Alampiirkondade nimed Määratletud piirkond Alentejo Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira Määratletud piirkond Beira Interior Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel Määratletud piirkond Dão Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim Määratletud piirkond Douro Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior Määratletud piirkond Ribatejo Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar Määratletud piirkond Vinho Verde Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa Lauaveinide nimetused Alentejano Algarve Beira Litoral Beira Alta Beiras Estremadura Ribatejano Minho Terras de Sicó Terras do Sado Trás-os-Montes Määratletud piirkond Estremadura Alta Estremadura Palhete de Ourém vinho regional Estremadura Määratletud piirkond Trás-os-Montes Terras Durienses ÜHENDKUNINGRIIK Järgmine loetelu kajastab väljaannete "Statutory Instrument 2003, nr 114 The Common Agricultural Policy (Wine) (England and Northern Ireland) (Amendment) Regulations 2003" ja "Statutory Instrument 1998, nr 453 Agriculture, The Common Agricultural Policy (Wine) (Amendment) Regulations 1998" kohaselt kehtestatud ja kaitstud veininimetusi Ühendkuningriigis. Määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinid English vineyards Welsh vineyards [1] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [2] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [3] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [4] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [5] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [6] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [7] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [8] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [9] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [10] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. [11] Kohaldatakse artikli 12 lõikes 1 kehtestatud üleminekuperioodi. -------------------------------------------------- IIIb LISA Kanadast pärit veinide geograafiliste tähiste loetelu (osutatud artiklis 11) Fraser Valley Lake Erie North Shore Niagara Peninsula Okanagan Valley Pelee Island Similkameen Valley Vancouver Island -------------------------------------------------- IVa LISA Järgmine loetelu sätestab ühendusest pärit piiritusjookide määruse (EMÜ) nr 1576/89 kohaselt kehtestatud ja kaitstud geograafiliste tähiste loetelu (osutatud artiklis 14) 1. Rumm Rhum de la Martinique/Rhum de la Martinique traditionnel Rhum de la Guadeloupe/Rhum de la Guadeloupe traditionnel Rhum de la Réunion/Rhum de la Réunion traditionnel Rhum de la Guyane/Rhum de la Guyane traditionnel Ron de Málaga Ron de Granada Rum da Madeira 2. a) Viski Scotch Whisky Irish Whisky Whisky español (Neid nimetusi võib täiendada mõistetega "malt" või "grain".) 2. b) Viski Irish Whiskey Uisce Beatha Eireannach/Irish Whiskey (Neid nimetusi võib täiendada mõistega "Pot Still") 3. Teraviljapiiritus Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise 4. Veinipiiritus Eau-de-vie de Cognac Eau-de-vie des Charentes Cognac (nimetust "Cognac" võidakse täiendada järgmiste mõistetega: - Fine - Grande Fine Champagne - Grande Champagne - Petite Champagne - Petite Fine Champagne - Fine Champagne - Borderies - Fins Bois - Bons Bois) Fine Bordeaux Armagnac Bas-Armagnac Haut-Armagnac Ténarèze Eau-de-vie de vin de la Marne Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de vin de Bourgogne Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de vin originaire du Bugey Eau-de-vie de vin de Savoie Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône Eau-de-vie de vin originaire de Provence Eau-de-vie de Faugères/Faugères Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc Aguardente do Minho Aguardente do Douro Aguardente da Beira Interior Aguardente da Bairrada Aguardente do Oeste Aguardente do Ribatejo Aguardente do Alentejo Aguardente do Algarve 5. Brändi Brandy de Jerez Brandy del Penedés Brandy italiano Brandy Αττικής/Brandy of Attica Brandy Πελοποννήσου/Brandy of the Peloponnese Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Brandy of Central Greece Deutscher Weinbrand Wachauer Weinbrand Weinbrand Dürnstein 6. Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud piiritusjook Eau-de-vie de marc de Champagne Marc de Champagne Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine Eau-de-vie de marc de Bourgogne Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté Eau-de-vie de marc originaire de Bugey Eau-de-vie de marc originaire de Savoie Marc de Bourgogne Marc de Savoie Marc d'Auvergne Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône Eau-de-vie de marc originaire de Provence Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc Marc d'Alsace Gewürztraminer Marc de Lorraine Bagaceira do Minho Bagaceira do Douro Bagaceira da Beira Interior Bagaceira da Bairrada Bagaceira do Oeste Bagaceira do Ribatejo Bagaceira do Alentejo Bagaceira do Algarve Orujo gallego Grappa di Barolo Grappa piemontese/Grappa del Piemonte Grappa lombarda/Grappa di Lombardia Grappa trentina/Grappa del Trentino Grappa friulana/Grappa del Friuli Grappa veneta/Grappa del Veneto Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige <Τσικοuδιά Κρήτης/Tsikoudia of Crete Τσίπουρο Μακεδονίας/Tsipouro of Macedonia Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tsipouro of Thessaly Τσίπουρο Τuρνάβου/Tsipouro of Tyrnavos Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise 7. Puuviljaviin Schwarzwälder Kirschwasser Schwarzwälder Himbeergeist Schwarzwälder Mirabellenwasser Schwarzwälder Williamsbirne Schwarzwälder Zwetschgenwasser Fränkisches Zwetschgenwasser Fränkisches Kirschwasser Fränkischer Obstler Mirabelle de Lorraine Kirsch d'Alsace Quetsch d'Alsace Framboise d'Alsace Mirabelle d'Alsace Kirsch de Fougerolles Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige/Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige Williams friulano/Williams del Friuli Sliwovitz del Veneto Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia Sliwovitz del Trentino-Alto Adige Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino Williams trentino/Williams del Trentino Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino Aprikot trentino/Aprikot del Trentino Medronheira do Algarve Medronheira do Buçaco Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto Aguardente de pêra da Lousã Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise Wachauer Marillenbrand 8. Siidriviin ja pirniviin Calvados Calvados du Pays d'Auge Eau-de-vie de cidre de Bretagne Eau-de-vie de poiré de Bretagne Eau-de-vie de cidre de Normandie Eau-de-vie de poiré de Normandie Eau-de-vie de cidre du Maine Aguardiente de sidra de Asturias Eau-de-vie de poiré du Maine 9. Emajuureviin Bayerischer Gebirgsenzian Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige Genziana trentina/Genziana del Trentino 10. Puuviljadest valmistatud piiritusjoogid Pacharán navarro 11. Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid Ostfriesischer Korngenever Genièvre Flandres Artois Hasseltse jenever Balegemse jenever Péket de Wallonie Steinhäger Plymouth Gin Gin de Mahón 12. Köömnemaitselised piiritusjoogid Dansk Akvavit/Dansk Aquavit Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit 13. Aniisimaitselised piiritusjoogid Anis español Évora anisada Cazalla Chinchón Ojén Rute 14. Liköör Berliner Kümmel Hamburger Kümmel Münchener Kümmel Chiemseer Klosterlikör Bayerischer Kräuterlikör Cassis de Dijon Cassis de Beaufort Irish Cream Palo de Mallorca Ginjinha portuguesa Licor de Singeverga Benediktbeurer Klosterlikör Ettaler Klosterlikör Ratafia de Champagne Ratafia catalana Anis português Finnish berry/Finnish fruit liqueur Grossglockner Alpenbitter Mariazeller Magenlikör Mariazeller Jagasaftl Puchheimer Bitter Puchheimer Schlossgeist Steinfelder Magenbitter Wachauer Marillenlikör 15. Piiritusjoogid Pommeau de Bretagne Pommeau du Maine Pommeau de Normandie Svensk Punsch/Swedish Punch 16. Viin Svensk Vodka/Swedish Vodka Suomalainen Votka/Finsk Vodka/Vodka of Finland -------------------------------------------------- IVb LISA Kanadast pärit piiritusjookide geograafiliste tähiste loetelu (osutatud artiklis 15) Canadian Rye Whisky Canadian Whisky -------------------------------------------------- V LISA VEINIDE MÄRGISTAMIST KÄSITLEVAD AJUTISED SÄTTED Artikkel A Üldsätted 1. Kui käesolevas lisas ei ole sätestatud teisiti, märgistatakse veinid importiva lepinguosalise seaduste kohaselt. 2. Ühenduse territooriumil ei või veini märgistada mõistega, mis on vastavalt ühenduse õigusele väär või võib põhjustada segadust või eksitada inimesi, kellele see on adresseeritud, eelkõige siis, kui veine märgistatakse Kanada nimega või viitega sellele. 3. Kanada territooriumil ei või veine märgistada mõistega, mis on vastavalt Kanada õigusele väär, petlik või eksitav või võib luua väära mulje veini karakteri, koostise, kvaliteedi, päritolu või väärtuse kohta, eelkõige siis, kui veine märgistatakse: - 1. liite i lõikes esitatud mõistega või - ühenduse liikmesriigi nimega või viitega sellele. Artikkel B Kanadasse imporditavate ühendusest pärit veinide märgistamine (valikulised üksikasjad) 1. Lõiget 2 kohaldatakse artikli A lõiget 3 piiramata ja üksnes veinide suhtes, mida imporditakse Kanada territooriumile ja turustatakse seal kooskõlas käesoleva lepinguga. 2. Ühendusest pärit veine võib märgistada ühenduse õiguse kohaselt järgmiste mõistete osas: a) magususaste; b) turustamisel osalenud juriidiliste või füüsiliste isikute nimed, ametinimetused ja aadressid; c) geograafiline tähis; d) erivärvus; e) aastakäik; f) üks või enam viinamarjasorti; g) märge tootmismeetodi kohta; h) villimiskoht; i) auhinnad, medalid või konkursid; j) viinamarjaistanduse nimi; k) ettevõtte või asutuse nimi; l) üks või enam 1. liite lõikes ii esitatud mõistetest ja m) veinikategooria. Artikkel C Ühendusse imporditavate Kanadast pärit veinide märgistamine (valikulised üksikasjad) 1. Lõikeid 2, 3 ja 4 kohaldatakse artikli A lõiget 2 piiramata ja üksnes veinide suhtes, mida imporditakse ühenduse territooriumile ja turustatakse seal kooskõlas käesoleva lepinguga. 2. Kanadast pärit veine võib märgistada järgmiste mõistetega: a) magususaste Kanada õigusaktide kohaselt; b) turustamisel osalenud juriidiliste või füüsiliste isikute nimed, ametinimetused ja aadressid Kanada õigusaktide kohaselt; c) geograafiline tähis, tingimusel et vähemalt 85 % kõnealusest veinist on saadud nimetatud geograafilises piirkonnas korjatud viinamarjadest Kanada õigusaktide kohaselt; d) erivärvus, Kanada õigusaktide kohaselt või mitte. 3. Kanadast pärit veine, mis on varustatud geograafilise tähisega, võib märgistada järgmiste mõistetega Kanada õigusaktide või 2. liite määratluste kohaselt: a) aastakäik, mis vastab viinamarjade koristusaastale, tingimusel et 85 % veinist on saadud märgitud aastal korjatud viinamarjadest; b) kui viinamarjad on korjatud uuel aastal, on punktis a märgitud aastakäiguks viinamarjade kasvatusaasta; c) viinamarjasordi nimi või kahe või kolme 5. liites loetletud viinamarjasordi nimed; d) märge veinitootmisvahendite ja -meetodi kohta või muu 2. liites loetl