Lisaprotokoll

Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Hispaania Kuningriigi, Hollandi Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Portugali Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Soome Vabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri vahelisele kokkuleppele tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks [1]

(teatavaks tehtud numbri K(1998) 314 all)

(1999/188/Euratom)

PREAMBUL

Võttes arvesse, et Austria Vabariik, Belgia Kuningriik, Hispaania Kuningriik, Hollandi Kuningriik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Kreeka Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Portugali Vabariik, Rootsi Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Soome Vabariik, Taani Kuningriik (edaspidi "riigid") ja Euroopa Aatomienergiaühendus (edaspidi "ühendus") on 21. veebruaril 1997. aastal jõustunud riikide, ühenduse ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (edaspidi "agentuur") vahelise kokkuleppe tuumarelva leviku tõkestamise lepingu (edaspidi "kaitsemeetmete lepingu") III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks pooled;

olles teadlikud rahvusvahelise üldsuse soovist veelgi enam tõkestada tuumarelva levikut, tugevdades selleks agentuuri kaitsemeetmete süsteemi efektiivsust ja parandades selle tõhusust;

meenutades, et agentuur peab kaitsemeetmete rakendamisel võtma arvesse vajadust vältida ühenduse majandusliku ja tehnoloogilise arengu või rahuaja tuumaenergiaalase tegevusega seotud rahvusvahelise koostöö takistamist, täita kehtivaid tervise-, ohutus-, füüsilise kaitse ja muid turvalisusnõudeid ja austada üksikisikute õigusi ning võtta kõik ettevaatusabinõud äri-, tehnoloogia- ja tööstussaladuste ning muu talle teadaoleva konfidentsiaalse teabe kaitsmiseks;

käesolevas protokollis kirjeldatud tegevuste esinemissagedust ja intensiivsust tuleb hoida minimaalsel tasemel, mis on piisav agentuuri kaitsemeetmete efektiivsuse tugevdamiseks ja nende tõhususe parandamiseks;

seepärast on ühendus, riigid ja agentuur nüüd kokku leppinud järgmises:

SEOS PROTOKOLLI JA KAITSEMEETMETE LEPINGU VAHEL

Artikkel 1

Kaitsemeetmete lepingu sätteid kohaldatakse käesolevale protokollile sel määral, kui need on asjakohased ja ühilduvad käesoleva protokolli sätetega. Kui kaitsemeetmete lepingu ja käesoleva protokolli sätted on omavahel vastuolus, siis kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid.

TEAVITAMINE

Artikkel 2

a) Iga riik esitab agentuurile avalduse, mis sisaldab alapunktides i, ii, iv, ix ja x kirjeldatud teavet. Ühendus esitab agentuurile avalduse, mis sisaldab alapunktides v, vi ja vii kirjeldatud teavet. Iga riik ja ühendus esitavad agentuurile avalduse, mis sisaldab alapunktides iii ja viii kirjeldatud teavet.

i) Üldine kirjeldus ja teave tuumakütuse tsükliga seotud teadus- ja arendustegevuse ja nende asukohtade kohta, mis ei ole seotud tuumamaterjalidega, ning mida viiakse ellu ükskõik kus ja mida rahastatakse asjaomase riigi poolt, mida see riik on eraldi lubanud või mida see riik kontrollib või mida tema nimel ellu viiakse.

ii) Teave, mida agentuur loeb oluliseks efektiivsuse või tõhususe suhtes ja mida asjaomane riik on nõustunud esitama kaitsemeetmete suhtes olulisest tegevusest rajatistel ja väljaspool rajatisi asuvates kohtades, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjali.

iii) Rajatise iga hoone üldine kirjeldus, sealhulgas selle kasutamine ja, juhul kui see kirjeldusest ei selgu, selle sisu. Kirjeldusele tuleb lisada rajatise ala asendiplaan.

iv) Kirjeldus käesoleva protokolli I lisas nimetatud tegevuste mahust iga rajatise osas.

v) Teave, millega täpsustatakse uraanikaevanduste ja rikastusvabrikute ning tooriumi rikastamisvabrikute asukohta, tegevust ja hinnangulist iga-aastast tootmisvõimsust igas riigis, ning selliste kaevanduste ja rikastamisvabrikute praegust aastatoodangut. Ühendus esitab agentuuri taotluse korral teabe iga üksiku kaevanduse või rikastusvabriku iga-aastase tootmismahu kohta. Sellise teabe esitamine ei eelda üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust.

vi) Teave lähtematerjali kohta, mis ei ole saavutanud sellist koostist ja puhtust, et olla sobiv kütuse valmistamiseks või isotoopseks rikastamiseks vastavalt järgmisele:

a) tuuma- või muus kasutuses oleva materjali kogused, keemiline koostis, kasutamine või kavandatud kasutamine riigi iga rajatise kohta, kus asub rohkem materjali kui 10 tonni uraani ja/või 20 tonni tooriumi, ja teiste rajatiste kohta, kus materjali on rohkem kui 1 tonn, kokku kõikide riikide kohta rohkem kui 10 tonni uraani või 20 tonni tooriumi. Sellise teabe esitamine ei eelda üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust;

b) riigist ühendusevälisesse riiki veetava muudel kui tuumaeesmärkidel kasutatava materjali kogused, keemiline koostis ja iga ekspordi sihtkoht koguste korral, mis on suuremad kui:

1) 10 tonni uraani või kui uraani viiakse samasse riiki mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 10 tonni, kuid kokku rohkem kui 10 tonni aastas;

2) 20 tonni tooriumi või kui tooriumi viiakse samasse riiki mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 20 tonni, kuid kokku rohkem kui 20 tonni aastas;

c) riikidesse väljastpoolt ühendust muudel kui tuumaeesmärkidel sisse toodud kogused, keemiline koostis, praegune asukoht ja kasutamine või kavatsetud kasutamine koguste korral, mis on suuremad kui:

1) 10 tonni uraani või kui uraani tuuakse sisse mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 10 tonni, kuid kokku rohkem kui 10 tonni aastas;

2) 20 tonni tooriumi või kui tooriumi tuuakse sisse mitmes jaos, millest igaüks on vähem kui 20 tonni, kuid kokku rohkem kui 20 tonni aastas;

kusjuures teavet ei pea esitama mittetuumaeesmärkideks mõeldud materjali kohta pärast seda, kui see on juba mingil muul kui tuumaeesmärgil lõppkasutusvormis.

vii) a) Teave sellise tuumamaterjali kogusest, kasutamisest ja asukohtadest, mis on vabastatud kaitsemeetmetest vastavalt kaitsemeetmete lepingu artiklile 37;

b) teave (võib olla hinnanguline) sellise tuumamaterjali kogusest ja kasutamisest kõikidel rajatistel, mis on vabastatud kaitsemeetmetest vastavalt kaitsemeetmete lepingu artikli 36 lõikele b, kuid ei ole veel mingis muus kui tuumaeesmärgil lõppkasutusvormis, ja kui kogused ületavad kaitsemeetmete lepingu artiklis 37 toodud koguseid. Sellise teabe esitamine ei nõua üksikasjalikku tuumamaterjalide arvestust.

viii) Teave plutooniumit, kõrgrikastatud uraani või uraani isotoopi U-233 sisaldavate keskmiselt aktiivsete või kõrgaktiivsete tuumajäätmete kohta, mille osas kaitsemeetmete rakendamine on lõpetatud vastavalt kaitsemeetmete lepingu artiklile 11, rajatise või edasitöötlemise kohta. Käesoleva lõigu kohaldamisel ei peeta edasitöötlemise all silmas tuumajäätmete uuestipakendamist või nende hilisemat töötlemist, mis ei hõlma algainete eraldamist, ladustamist või lõplikku kahjutustamist.

ix) Järgmine teave II lisas loetletud eriseadmete ja mittetuumamaterjalide kohta:

a) kui selliseid seadmeid ja materjale viiakse ühendusest välja, nende tunnuskoodid, kogus, sihtkoht vastuvõtvas riigis ning väljaviimise kuupäev või, vastavalt vajadusele, kavandatud kuupäev;

b) agentuuri eritaotlusel importiva riigi kinnitus teabele, mida ühendusse mittekuuluv riik on esitanud agentuurile selliste seadmete ja materjalide väljaviimise kohta importivasse riiki.

x) Tuumakütusetsükli väljatöötamist käsitlevad üldised kavad (kaasa arvatud tuumakütusetsükliga seotud teadus- ja arendustegevus) järgmise kümne aasta kohta, kui asjaomase riigi asjaomased ametivõimud on need heaks kiitnud.

b) Iga riik teeb kõik võimaliku, et esitada agentuurile järgmine teave:

i) üldine kirjeldus sellisest tuumakütusetsükliga seotud teadus- ja arendustegevusest – ning teave nende rajatistest, – mis ei tegele tuumamaterjaliga ja millega seoses käsitletakse spetsiifiliselt rikastamist, tuumakütuse ümbertöötlemist või plutooniumit, kõrgrikastatud uraani või uraani isotoopi U-233 sisaldavat keskmiselt aktiivse või kõrgaktiivse tuumajäätmete käsitsemist, mis teostatakse mingis muus kui asjaomases riigis, kuid mida asjaomane riik ei rahasta, milleks see ei ole andnud eriluba või mida see ei kontrolli või mida ei tehta tema nimel. Käesolevas lõigu kohaldamisel ei peeta keskmiselt aktiivse või kõrgaktiivse tuumajäätmete töötlemise all silmas tuumajäätmete uuestipakendamist või nende hilisemat töötlemist, mis ei hõlma algainete eraldamist, ladustamist või lõplikku kahjutustamist;

ii) üldine kirjeldus tegevusest – ja neid teostavate isikute või ettevõtete isikutunnused – sellistes agentuuri poolt näidatud asukohtades, mis asuvad väljaspool rajatist ja mis agentuuri arvates kuuluvad oma tegevusega sellise rajatise juurde. Selline teave esitatakse agentuuri eritaotlusel. Selle esitamisel peetakse agentuuriga nõu ja see esitatakse tähtaegselt;

c) agentuuri taotlusel riik või ühendus või vajaduse korral mõlemad täiendavad või selgitavad käesoleva artikli alusel esitatud teavet niivõrd, kui see on seotud kaitsemeetmete eesmärkidega.

Artikkel 3

a) Iga riik või ühendus või vastavalt vajadusele mõlemad esitavad 180 päeva jooksul käesoleva protokolli jõustumisest agentuurile teabe, mida on kirjeldatud artikli 2 lõike a punktides i, iii, iv, v, punkti vi alapunktis a, punktides vii ja x ning artikli 2 lõike b punktis i.

b) Iga riik või ühendus või vajaduse korral mõlemad esitavad agentuurile iga aasta 15. maiks lõikes a toodud teabe, mida on eelmise kalendriaasta suhtes ajakohastatud. Kui eelnevalt esitatud teabes ei ole muudatusi, teavitab riik või ühendus, või vajaduse korral mõlemad, sellest agentuuri.

c) Ühendus esitab agentuurile iga aasta 15. maiks teabe, mida on kirjeldatud artikli 2 lõike a punkti vi alapunktides b ja c, ajavahemiku kohta, mis hõlmab eelmist kalendriaastat.

d) Iga riik esitab agentuurile kord kvartalis teabe, mis on näidatud artikli 2 lõike a punkti ix alapunktis a. See teave esitatakse 60 päeva jooksul arvates kvartali lõpust.

e) Ühendus ja iga riik esitavad agentuurile artikli 2 lõike a punktis viii näidatud teabe 180 päeva jooksul enne edasitöötlemist ja iga aasta 15. maiks teabe muudatuste kohta rajatistel eelmist kalendriaastat hõlmavas ajavahemikus.

f) Iga riik ja agentuur lepivad kokku artikli 2 lõike a punktis ii näidatud informatsiooni esitamise ajakava ja sageduse.

g) Iga riik esitab agentuurile artikli 2 lõike a punkti ix alapunktis b toodud teabe 60 päeva jooksul arvates agentuuri taotlusest.

TÄIENDAV JUURDEPÄÄS

Artikkel 4

Seoses käesoleva protokolli artikli 5 kohase täiendava juurdepääsuga kohaldatakse järgmist:

a) Agentuur ei kavatse mehhaaniliselt või süstemaatiliselt kontrollida artiklis 2 viidatud teavet; agentuuril on siiski juurdepääs:

i) valikuliselt igale artikli 5 lõike a punktis i või ii viidatud asukohale veendumaks, et seal ei ole tuumamaterjale ega toimu tegevust, millest pole teatatud;

ii) igale artikli 5 lõikes b või c viidatud asukohale, et lahendada küsimusi seoses vastavalt artiklile 2 esitatud teabe täpsuse või täiuslikkusega või et lahendada sellise teabega seotud vastuolusid;

iii) igale artikli 5 lõike a punktis iii viidatud asukohale sellisel määral, mis on vajalik, et agentuur saaks kaitsemeetmete rakendamise eesmärgil kinnitust selle kohta, et ühenduse või, vastavalt vajadusele, riigi poolt esitatud avaldus selle kohta, et rajatis või väljaspool rajatist asuv koht, kus tuumamaterjale tavapäraselt kasutati, on lõpetanud tegevuse.

b) i) Välja arvatud punktis ii toodud juhul, teatab agentuur oma saabumisest vähemalt 24 tundi ette asjaomasele riigile või, tuumamaterjali korral vastavalt artikli 5 lõikele a või c, asjaomasele riigile ja ühendusele.

ii) Objekti mingi osa külastamise korral eesmärgiga kontrollida projekteerimisandmeid või ad hoc või rutiinse külastuse korral, on etteteatamise periood juhul, kui agentuur seda taotleb, vähemalt kaks tundi, kuid erandolukorras võib see olla alla kahe tunni.

c) Etteteatamine toimub kirjalikult, näidates ära külastuse põhjused ja sellise külastuse ajal elluviidav tegevus.

d) Küsimuse või vastuolu korral annab agentuur asjaomasele riigile ja vajaduse korral ühendusele võimaluse anda selgitusi ja lihtsustada küsimuse või vastuolu lahendamist. See võimalus antakse enne külastustaotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui agentuur leiab, et külastusega viivitamine võib kahjustada taotletava külastuse eesmärki. Agentuur ei saa ühelgi juhul teha küsimuse või vastuoluga seoses järeldusi enne, kui asjaomasele riigile ja, vastavalt vajadusele, ühendusele on antud võimalus anda selgitusi.

e) Kui asjaomane riik ei ole kokku leppinud teisiti toimub külastus ainult tavapärasel tööajal.

f) Asjaomasel riigil või kui küsimus liitub tuumamaterjalidesse artikli 5 lõike a või artikli 5 lõike c alusel, asjaomasel riigil ja ühendusel on õigus lisada agentuuri inspektorite külastusele oma esindajaid ja, vastavalt vajadusele, ühenduse inspektoreid eeldusel, et see ei viivita ega mingil muul moel takista agentuuri inspektoritel oma ülesannete elluviimist.

Artikkel 5

Iga riik annab agentuurile juurdepääsu:

a) i) kõikidesse kohtadesse rajatise alal;

ii) kõikidele artikli 2 lõike a punktides v kuni viii nimetatud kohtadele;

iii) kõikidele tegutsemise lõpetanud rajatistele või tegutsemise lõpetanud rajatistest väljaspool asuvatele kohtadele, kus tavapäraselt kasutati tuumamaterjali.

b) Kõikidele asukohtadele, mille asjaomane riik on vastavalt artikli 2 lõike a punktile i, artikli 2 lõike a punktile iv, artikli 2 lõike a punkt ix alapunktile b või artikli 2 lõikele b identifitseerinud ja millele ei ole viidatud lõike a punktis i tingimusel, et kui riik ei ole suuteline tagama sellist juurdepääsu, siis see riik teeb kõik võimaliku selleks, et rahuldada agentuuri nõudmised viivitamata teiste vahenditega.

c) Kõikidele agentuuri poolt näidatud asukohtadele, välja arvatud asukohad, millele viidatakse eespool lõigetes a ja b keskkonnaproovide koha peal võtmiseks tingimusel, et kui riik ei ole suuteline tagama sellist juurdepääsu, siis see riik teeb kõik võimaliku, et rahuldada agentuuri nõudmised viivitamata kas külgnevatel kohtadel või muude vahenditega.

Artikkel 6

Artikli 5 rakendamisel võib agentuur ellu viia järgmist tegevust:

a) kui külastus toimub artikli 5 lõike a punkti i või iii alusel: visuaalne vaatlus, keskkonnaproovide kogumine, kiirgusavastajate ja -mõõteseadmete kasutamine, plommide ja muude subsidiaarsuskokkulepetes kirjeldatud tuvastavate ja puutumatuse rikkumist näitavate vahendite kasutamine, ning muu erapooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasutamine on heaks kiidetud juhatajate nõukogu poolt (edaspidi "nõukogu"), ning pärast agentuuri, ühenduse ja asjaomase riigiga peetud konsultatsioone;

b) kui külastus toimub artikli 5 lõike a punkti ii alusel: visuaalne vaatlus, tuumamaterjali ülelugemine, mittepurustavad mõõtmised ja proovivõtmine, kiirgusavastajate ja -mõõteseadmete kasutamine, materjali koguste, päritolu ja asukohta kohta käiva teabe uurimine, keskkonnanäidiste kogumine ja muu erapooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasutamine on heaks kiidetud nõukogu poolt, ning pärast agentuuri, ühenduse ja asjaomase riigiga peetud konsultatsioone;

c) kui külastus toimub artikli 5 lõike b alusel: visuaalne vaatlus, keskkonnaproovide kogumine, kiirgusavastajate ja -mõõteseadmete kasutamine, tootmisele ja saatedokumentidele vastavate kaitsemeetmete uuring, ja muu erapooletu mõõtmine, mis on ennast tehniliselt õigustanud ja mille kasutamine on heaks kiidetud nõukogu poolt, ning pärast agentuuri ja asjaomase riigiga peetud konsultatsioone;

d) kui külastus toimub artikli 5 lõike c alusel: keskkonnaproovide kogumine ja juhul kui tulemused ei võimalda küsimust või vastuolu lahendada rajatisel, mille agentuur on täpsustanud vastavalt artikli 5 lõikele c, visuaalne vaatlus, kiirgusavastajate ja -mõõteseadmete kasutamine ja, nagu on kokku lepitud asjaomase riigi ja, tuumamaterjali puhul, ühenduse ja agentuuriga, muude erapooletute meetmete kasutamine antud rajatisel.

Artikkel 7

a) Riigi taotlusel lepivad agentuur ja riik kokku kontrollitud külastuse käesoleva protokolli alusel, et takistada tuumamaterjale puudutava tundliku teabe levimist, täita ohutus- või füüsilisi kaitsenõudeid või kaitsta tundlikku majandus- või kommertsteavet. Selline kokkulepe ei takista agentuuril kõnealuses kohas viia ellu tegevust, mis on vajalik usaldusväärse kinnituse saamiseks selle kohta, et ei ole tuumamaterjale ega toimu tegevust, millest poleks teavitatud, sealhulgas küsimustes, mis on seotud artiklis 2 viidatud informatsiooni tõesuse ja täielikkusega või sellise teabega seotud vastuoludest.

b) Andes artiklis 2 viidatud teavet võib riik teavitada agentuuri paikadest objektil või kohal, kus saab läbi viia kontrollitud külastuse.

c) Kuni kõikide vajalike subsidiaarsuskokkulepete jõustumiseni võib riik rakendada kontrollitud külastuste puhul lõikes a toodud sätteid.

Artikkel 8

Mitte miski käesolevas protokollis ei takista riigil pakkumast agentuurile juurdepääsu ka teistele asukohtadele lisaks nendele, millele viidatakse artiklites 5 ja 9, või taotlemast, et agentuur kontrolliks teatavat asukohta. Agentuur rakendab viivitamata kõiki mõistlikke jõupingutusi, et sellisele taotlusele vastu tulla.

Artikkel 9

Iga riik lubab agentuuri inspektorid agentuuri poolt nimetatud kohtadesse, et nad saaksid võtta laiaulatuslikke keskkonnaproove tingimusel, et kui riik ei saa lasta agentuuri esindajaid asjaomasesse kohta teeb see riik kõik võimaliku, et täita agentuuri nõudmised alternatiivsetes kohtades. Agentuur ei nõua juurdepääsu sellistele kohtadele enne, kui nõukogu on kiitnud heaks keskkonnaproovide laiaulatusliku võtmise ja selleks vajalikud meetodid ning agentuur ning asjaomane riik on selles kokku leppinud.

Artikkel 10

a) Agentuur teavitab asjaomast riiki ja vajaduse korral ühendust:

i) käesoleva protokolli alusel rakendatud meetmetest, sealhulgas nendest, mida on rakendatud nende küsimuste ja vastuolude lahendamiseks, mida agentuur on teinud asjaomasele riigile ja vajaduse korral ühendusele teatavaks 60 päeva jooksul pärast seda, kui agentuur on rakendanud asjaomased meetmed;

ii) nende meetmete tulemustest, mida on rakendatud nende küsimuste ja vastuolude lahendamiseks, millest agentuur on asjaomast riiki ja vajaduse korral ühendust teavitanud võimalikult kiiresti ja igal juhul 30 päeva jooksul pärast seda, kui agentuur on saanud asjaomased tulemused.

b) Agentuur teavitab asjaomast riiki ja ühendust oma järeldustest, mida ta on teinud käesoleva protokolli alusel rakendatud meetmete alusel. Järeldused esitatakse kord aastas.

AGENTUURI INSPEKTORITE NIMETAMINE

Artikkel 11

a) i) Peadirektor teavitab ühendust ja riike nõukogu poolt heaks kiidetud agentuuri inspektoritest, kes teostavad tuumamaterjalide kontrolli. Kui ühendus ei teavita peadirektorit kolme kuu jooksul alates nõukogu heakskiidu kättesaamisest, et ta ei ole nõus sellega, et asjaomane ametiisik on riigi inspektor, siis loetakse, et asjaomane isik, kellest riiki ja ühendust teavitati, on nimetatud riikide inspektoriks.

ii) Tegutsedes ühenduse taotlusel või omal initsiatiivil teavitab peadirektor viivitamata ühendust ja riike sellest, kui ametiisiku nimetamine riiki on tühistatud.

b) Ühendus ja riigid loetakse lõikes a osutatud teate kätte saanuks seitse päeva pärast seda, kui agentuur on asjaomase teate tähitud postiga saatnud ühendusele ja riikidele.

VIISAD

Artikkel 12

Iga riik annab taotluses nimetatud inspektorile ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest korduva sissesõidu-, väljasõidu- ja/või transiitviisa, et võimaldada inspektoril külastada asjaomase riigi territooriumi ja viibida seal oma ülesannete täitmise ajal. Asjaomased viisad väljastatakse vähemalt üheks aastaks ja neid pikendatakse vastavalt vajadusele sellise perioodi võrra, milleks asjaomane inspektor on nimetatud asjaomasesse riiki inspektoriks.

SUBSIDIAARSUSKOKKULEPPED

Artikkel 13

a) Kui kas riik või vajadusel korral ühendus või agentuur osundavad, et subsidiaarsuskokkulepetes on vaja ära näidata käesolevas protokollis toodud meetmete rakendamise viis, lepib see riik – või see riik ja ühendus ning agentuur – 90 päeva jooksul alates käesoleva protokolli jõustumisest sellistes subsidiaarsuskokkulepetes kokku või, kui vajadusele selliste subsidiaarsuskokkulepete järgi viidatakse pärast käesoleva protokolli jõustumist, 90 päeva jooksul sellise viitamise kuupäevast.

b) Kuni kõikide vajalike subsidiaarsuskokkulepete jõustumiseni on agentuuril õigus rakendada käesoleva protokolliga kehtestatud meetmeid.

KOMMUNIKATSIOONISÜSTEEMID

Artikkel 14

a) Iga riik kannab hoolt selle eest, et asjaomases riigis tegutsevad agentuuri inspektorid ja agentuuri peakorter ja/või regionaalsed kontorid saavad omavahel vabalt ametlikult ühendust pidada, kaasa arvatud sellise teabe automaatne või käsitsi edastamine, mida agentuur kogub tegevust lõpetavatel rajatistel ja/või jälgimis- või mõõteseadmetega. Agentuuril on õigus asjaomase riigiga konsulteerides kasutada rahvusvahelisi otseliine, kaasa arvatud satelliitsidesüsteemid ja muud telekommunikatsiooni liigid, mis ei ole asjaomases riigis kasutusel. Riigi või ühenduse taotlusel täpsustatakse subsidiaarsuskokkulepetes käesoleva lõigu kohaldamist asjaomase riigi selles osas, mis puudutavad automaatselt või käsitsi edastatavat teavet, mida agentuur kogub asjaomases riigis tegevust lõpetavatel rajatistel ja/või jälgimis- või mõõteseadmetega.

b) Lõikes a nimetatud andmevahetuses ja andmete edastamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse vajadust tagada konfidentsiaalsete või majanduslikult või asjaomase riigi seisukohast eriti tundlike projekteerimisandmete kaitse.

KONFIDENTSIAALSE INFORMATSIOONI KAITSE

Artikkel 15

a) Agentuur kehtestab range süsteemi, mis tagab, et temale teadaolev majanduslik või tehniline teave, tööstussaladused või muu konfidentsiaalne teave, kaasa arvatud teave, millest agentuur saab teada seoses käesoleva protokolli rakendamisega, on efektiivselt kaitstud.

b) Lõikes a toodud süsteem hõlmab nõudeid, mis muu hulgas reguleerivad:

i) konfidentsiaalse teabe käsitlemisel kasutatavaid üldisi põhimõtteid ja sellega seotud meetmeid;

ii) personali töölepingutingimusi selles osas, mis puudutab konfidentsiaalse teabe kaitset;

iii) protseduure, mida rakendatakse juhul, kui teatakse konfidentsiaalsusnõude rikkumisest või kui on põhjust seda kahtlustada.

c) Nõukogu kinnitab ja vaatab teatava aja järgi regulaarselt üle lõikes a kirjeldatud süsteemi.

LISAD

Artikkel 16

a) Käesoleva protokolli lisad on protokolli lahutamatud osad. Mõistega protokoll peetakse käesolevas protokollis silmas käesolevat protokolli koos selle lisadega, välja arvatud juhul, kui on tegemist I ja II lisa muutmisega.

b) Nõukogu võib I lisas nimetatud meetmete loetelu ja II lisas kirjeldatud seadmete ja materjalide loetelu nõukogu poolt asutatud tähtajatu ekspertide rühma soovitusel muuta. Iga selline muudatus jõustub neli kuud peale selle kinnitamist nõukogu poolt.

c) Käesoleva protokolli III lisas täpsustatakse käesolevas protokollis toodud meetmete rakendamise viisi ühenduse ja riikide poolt.

JÕUSTUMINE

Artikkel 17

a) Käesolev protokoll jõustub päeval, mil agentuur saab ühenduselt ja riikidelt kirjaliku teate selle kohta, et nende asjaomased jõustumiseks vajalikud nõuded on täidetud.

b) Riigid ja ühendus võivad teatada ükskõik millal enne käesoleva protokolli jõustumist sellest, et nad kohaldavad käesolevat protokolli ajutiselt.

c) Peadirektor informeerib koheselt kõiki agentuuri liikmesriike igast käesoleva protokolli ajutise kohaldamise ja jõustumise teatest.

MÕISTED

Artikkel 18

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tuumakütuse tsükliga seotud teadus- ja arendustegevus – protsessi- või süsteemiarendamisega seonduvad meetmed järgmistes valdkondades:

- tuumamaterjali muundamine,

- tuumamaterjali rikastamine,

- tuumakütuse valmistamine,

- reaktorid,

- olulise tähtsusega rajatised,

- tuumakütuse ümbertöötlemine,

- plutooniumi, kõrgrikastatud uraani või uraani isotoopi U-233 sisaldava vahe- või lõppjäätmete töötlemine (ei hõlma ladustamiseks või lõplikuks kahjutustamiseks tehtavat ümberpakendamist või töötlemist, mis ei hõlma algainete eraldamist),

kuid ei hõlma meetmeid, mis on seotud teoreetiliste või teaduslike baasuuringutega või tööstuslike radioisotooparenduste väljatöötamisega, meditsiiniliste, hüdroloogiliste ja põllumajanduslike rakendustega, tervise- ja keskkonnamõjudega ja hoolduse tõhustamisega;

b) rajatise ala – ala, mida ühendus ja riigid on projekteerimisteabes näidanud rajatisena, mis hõlmab suletud rajatist, ja rajatisest väljapoole jäävat asukohta, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjale, kaasa arvatud suletud rajatisest väljapoole jäävat asukohta, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjale (see piiratakse asukohtadega, kus on olnud kuumakambreid või kus on teostatud tegevust, mis on seotud muundamise, rikastamise, kütuse valmistamise või ümbertöötlemisega). Rajatise ala hõlmab ka kõiki rajatise või rajatisest väljapoole jääva asukohaga samas kohas olevaid hooneid/seadmeid, mida kasutatakse põhiteenuste osutamiseks, sealhulgas kuumkambreid selliste kiiritatud materjalide töötlemiseks, mis ei sisalda tuumamaterjale, tuumajäätmete käsitsemis-, ladustamis- ja lõpliku kahjutustamise seadmeid ning asjaomase riigi artikli 2 lõigu a punktis iv nimetatud eriotstarbelisi hooneid;

c) tegevuse lõpetanud rajatis või väljaspool rajatist tegevuse lõpetanud asukoht –rajatis või asukoht, kus olemasolevad hooned ja nende asutamiseks vajalikud olulised seadmed on kõrvaldatud või tehtud kasutuskõlbmatuks nii, et seda ei kasutata ladustamiseks ega ole võimalik kasutada tuumamaterjali käsitsemiseks, töötlemiseks või kasutamiseks;

d) suletud rajatis või rajatisest väljaspool asuv suletud asukoht – rajatis või asukoht, kus tegevus on peatatud ja tuumamaterjal eemaldatud, kuid mis ei ole tegevust lõpetanud;

e) kõrgrikastatud uraan – uraan, mis sisaldab 20 % või rohkem uraaniisotoopi U-235;

f) keskkonnaproovide võtmine teatavas kohas – keskkonnaproovide (õhu-, vee-, taime-, maapinna-, määrimis-, jne) proovide võtmine agentuuri poolt nimetatud kohtades või nende vahetus läheduses võimaldamaks agentuuril teha järeldusi selle kohta, kas asjaomases kohas esineb teavitamata tuumamaterjali või kas seal viiakse ellu teavitamata tuumaalast tegevust;

g) keskkonnaproovide võtmine eri kohtadest – keskkonnaproovide (õhu-, vee-, taime-, maapinna-, määrimis-, jne) proovide võtmine agentuuri poolt nimetatud kohtades või nende vahetus läheduses võimaldamaks agentuuril teha järeldusi selle kohta, kas asjaomases kohas esineb teavitamata tuumamaterjali või kas seal viiakse ellu teavitamata tuuma-alast tegevust;

h) tuumamaterjal – lähtematerjal või lõhustuv erimaterjal agentuuri põhikirja XX artiklis määratletud tähenduses. Lähtematerjali mõistet ei käsitleta kui maaki või maagijääki. Kõik agentuuri põhikirja XX artikli põhjal pärast käesoleva protokolli jõustumist tehtud agentuuri nõukogu otsused, millega muudetakse lähtematerjalina või lõhustuva erimaterjalina käsitatavate ainete loetelu, jõustuvad käesoleva protokolli kohaselt ainult juhul, kui ühendus ja riigid on muudatused heaks kiitnud.

i) rajatis –

i) reaktor, olulise tähtsusega rajatis, muundamisrajatis, tootmisrajatis, ümbertöötlemisrajatis, isotoopide eraldamise rajatis või eraldiasetsev laorajatis või

ii) kõik asukohad, kus tavapäraselt kasutatakse tuumamaterjali koguses, mis on suurem kui üks efektiivkilogramm;

j) väljaspool rajatist asuv koht – seadmed või asukohad, mis ei ole rajatised ja kus tavapäraselt kasutatakse kuni üks efektiivkilogramm tuumamaterjali.

Hecho en Viena, por duplicado, el veintidós de septiembre de mil novecientos noventa y ocho, en las lenguas alemana, danesa, española, finesa, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y sueca siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico, si bien, en caso de discrepancia, harán fe los textos acordados en las lenguas oficiales de la Junta de gobernadores del OIEA

.

Udfærdiget i Wien den toogtyvende september nittenhundrede og otteoghalvfems i to eksemplarer på dansk, engelsk, finsk, fransk, græsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk, svensk og tysk med samme gyldighed for alle versioner, idet teksterne på de officielle IAEA-sprog dog har fortrinsstilling i tilfælde af uoverensstemmelser

.

Geschehen zu Wien am 22. September 1998 in zwei Urschriften in dänischer, deutscher, englischer, finnischer, französischer, griechischer, italienischer, niederländischer, portugiesischer, schwedischer und spanischer Sprache, wobei jeder Wortlaut gleichermaßen verbindlich, im Fall von unterschiedlichen Auslegungen jedoch der Wortlaut in den Amtssprachen des Gouverneursrats der Internationalen Atomenergie-Organisation maßgebend ist

.

Έγινε στη Βιέννη εις διπλούν, την 22η ημέρα του Σεπτεμβρίου 1998, στη δανική, ολλανδική, αγγλική, φινλανδική, γαλλική, γερμανική, ελληνική, ιταλική, πορτογαλική, ισπανική και σουηδική γλώσσα· τα κείμενα σε όλες τις ανωτέρω γλώσσες είναι εξίσου αυθεντικά, εκτός από περίπτωση απόκλισης, οπότε υπερισχύουν τα κείμενα που έχουν συνταχθεί στις επίσημες γλώσσες του Διοικητικού Συμβουλίου του Διεθνούς Οργανισμού Ατομικής Ενέργειας

.

Done at Vienna in duplicate, on the twenty second day of September 1998 in the Danish, Dutch, English, Finnish, French, German, Greek, Italian, Portuguese, Spanish and Swedish languages, the texts of which are equally authentic except that, in case of divergence, those texts concluded in the official languages of the IAEA Board of Governors shall prevail

.

Fait à Vienne, en deux exemplaires le 22 septembre 1998 en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, finnoise, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et suédoise; tous ces textes font également foi sauf que, en cas de divergence, les versions conclues dans les langues officielles du Conseil des gouverneurs de l'AIEA prévalent

.

Fatto a Vienna in duplice copia, il giorno 22 del mese di settembre 1998 nelle lingue danese, finnico, francese, greco, inglese, italiano, olandese, portoghese, spagnolo, svedese e tedesco, ognuna delle quali facente ugualmente fede, ad eccezione dei testi conclusi nelle lingue ufficiali del Consiglio dei governatori dell'AIEA che prevalgono in caso di divergenza tra i testi

.

Gedaan te Wenen op 22 september 1998, in tweevoud, in de Deense, de Duitse, de Engelse, de Finse, de Franse, de Griekse, de Italiaanse, de Nederlandse, de Portugese, de Spaanse en de Zweedse taal, zijnde alle teksten gelijkelijk authentiek, met dien verstande dat in geval van tegenstrijdigheid de teksten die zijn gesloten in de officiële talen van de IOAE bindend zijn

.

Feito em Viena em duplo exemplar, aos vinte e dois de Setembro de 1998 em língua alemã, dinamarquesa, espanhola, finlandesa, francesa, grega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa e sueca; todos os textos fazem igualmente fé mas, em caso de divergência, prevalecem aqueles textos que tenham sido estabelecidos em línguas oficiais do Conselho dos Governadores da AIEA

.

Tehty Wienissä kahtena kappaleena 22 päivänä syyskuuta 1998 tanskan, hollannin, englannin, suomen, ranskan, saksan, kreikan, italian, portugalin, espanjan ja ruotsin kielellä; kaikki kieliversiot ovat yhtä todistusvoimaisia, mutta eroavuuden ilmetessä on noudatettava niitä tekstejä, jotka on tehty Kansainvälisen atomienergiajärjestön hallintoneuvoston virallisilla kielillä

.

Utfärdat i Wien i två exemplar den 22 september 1998 på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, varvid varje språkversion skall äga lika giltighet, utom ifall de skulle skilja sig åt då de texter som ingåtts på IAEA:s styrelses officiella språk skall ha företräde

.

Por el Gobierno del Reino de BélgicaFor Kongeriget Belgiens regeringFür die Regierung des Königreichs BelgienΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου τον ΒελγίουFor the Government of the Kingdom of BelgiumPour le gouvernement du Royaume de BelgiquePer il governo del Regno del BelgioVoor de regering van het Koninkrijk BelgiëPelo Governo do Reino da BélgicaBelgian kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Belgiens regering

+++++ TIFF +++++

Mireille Claeys

Por el Gobierno del Reino de DinamarcaFor Kongeriget Danmarks regeringFür die Regierung des Königreichs DänemarkΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείον του ΔανίαςFor the Government of the Kingdom of DenmarkPour le gouvernement du Royaume de DanemarkPer il governo del Regno di DanimarcaVoor de regering van het Koninkrijk DenemarkenPelo Governo do Reino da DinamarcaTanskan kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Danmarks regering

+++++ TIFF +++++

Henrik Wøhlk

Por el Gobierno de la República Federal de AlemaniaFor Forbundsrepublikken Tysklands regeringFür die Regierung der Bundesrepublik DeutschlandΓια την κυβέρνηση της Ομοσπονδιακής Δημοκρατίας της ΓερμανίαςFor the Government of the Federal Republic of GermanyPour le gouvernement de la République fédérale d'AllemagnePer il governo della Repubblica federale di GermaniaVoor de regering van de Bondsrepubliek DuitslandPelo Governo da República Federal da AlemanhaSaksan liittotasavallan hallituksen puolestaFör Förbundsrepubliken Tysklands regering

+++++ TIFF +++++

Karl Borchard

+++++ TIFF +++++

Helmut Stahl

Por el Gobierno de la República HelénicaFor Den Hellenske Republiks regeringFür die Regierung der Griechischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Ελληνικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Hellenic RepublicPour le gouvernement de la République helléniquePer il governo della Repubblica ellenicaVoor de regering van de Helleense RepubliekPelo Governo da República HelénicaHelleenien tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Greklands regering

+++++ TIFF +++++

Emmanuel Fragoulis

Por el Gobierno del Reino de EspañaFor Kongeriget Spaniens regeringFür die Regierung des Königreichs SpanienΓια την κυβέρνηση του Βασιλείου της ΙσπανίαςFor the Government of the Kingdom of SpainPour le gouvernement du Royaume d'EspagnePer il governo del Regno di SpagnaVoor de regering van het Koninkrijk SpanjePelo Governo do Reino de EspanhaEspanjan kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Spaniens regering

+++++ TIFF +++++

ad referendum

Antonio Ortiz García

Por el Gobierno de IrlandaFor Irlands regeringFür die Regierung IrlandsΓια την κυβέρνηση της ΙρλανδίαςFor the Government of IrelandPour le gouvernement de l'IrlandePer il governo dell'IrlandaVoor de regering van IerlandPelo Governo da IrlandaIrlannin hallituksen puolestaFör Irlands regering

+++++ TIFF +++++

Thelma M. Doran

Por el Gobierno de la República ItalianaFor Den Italienske Republiks regeringFür die Regierung der Italienischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Ιταλικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Italian RepublicPour le gouvernement de la République italiennePer il governo della Repubblica italianaVoor de regering van de Italiaanse RepubliekPelo Governo da República ItalianaItalian tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Italiens regering

+++++ TIFF +++++

Vincenzo Manno

Por el Gobierno del Gran Ducado de LuxemburgoFor Storhertugdømmet Luxembourgs regeringFür die Regierung des Großherzogtums LuxemburgΓια την κυβέρνηση του Μεγάλου Δουκάτου του ΛουξεμβούργουFor the Government of the Grand Duchy of LuxembourgPour le gouvernement du Grand-Duché de LuxembourgPer il governo del Granducato di LussemburgoVoor de regering van het Groothertogdom LuxemburgPelo Governo do Grão-Ducado do LuxemburgoLuxemburgin suurherttuakunnan hallituksen puolestaFör Storhertigdömet Luxemburgs regering

+++++ TIFF +++++

Georges Santer

Por el Gobierno del Reino de los Países BajosFor Kongeriget Nederlandenes regeringFür die Regierung des Königreichs der NiederlandeΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου των Κάτω ΧωρώνFor the Government of the Kingdom of the NetherlandsPour le gouvernement du Royaume des Pays-BasPer il governo del Regno dei Paesi BassiVoor de regering van het Koninkrijk der NederlandenPelo Governo do Reino dos Países BaixosAlankomaiden kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Nederländernas regering

+++++ TIFF +++++

Hans A.F.M. Förster

Por el Gobierno de la República de AustriaFor Republikken Østrigs regeringFür die Regierung der Republik ÖsterreichΓια την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΑυστρίαςFor the Government of the Republic of AustriaPour le gouvernement de la République d'AutrichePer il governo della Repubblica d'AustriaVoor de regering van de Republiek OostenrijkPelo Governo da República da ÁustriaItävallan tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Österrikes regering

+++++ TIFF +++++

Irene Freudenschuss-reichl

Por el Gobierno de la República PortuguesaFor Den Portugisiske Republiks regeringFür die Regierung der Portugiesischen RepublikΓια την κυβέρνηση της Πορτογαλικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Portuguese RepublicPour le gouvernement de la République portugaisePer il governo della Repubblica portogheseVoor de regering van de Portugese RepubliekPelo Governo da República PortuguesaPortugalin tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Portugals regering

+++++ TIFF +++++

Álvaro José Costa De Mendonça e Moura

Por el Gobierno de la República de FinlandiaFor Republikken Finlands regeringFür die Regierung der Republik FinnlandΓια την κυβέρνηση της Φινλανδικής ΔημοκρατίαςFor the Government of the Republic of FinlandPour le gouvernement de la République de FinlandePer il governo della Repubblica di FinlandiaVoor de regering van de Republiek FinlandPelo Governo da República da FinlândiaSuomen tasavallan hallituksen puolestaFör Republiken Finlands regering

+++++ TIFF +++++

Eva-christina Mäkeläinen

Por el Gobierno del Reino de SueciaFor Kongeriget Sveriges regeringFür die Regierung des Königreichs SchwedenΓια την κυβέρνηση τον Βασιλείου της ΣονηδίαςFor the Government of the Kingdom of SwedenPour le gouvernement du Royaume de SuèdePer il governo del Regno di SveziaVoor de regering van het Koninkrijk ZwedenPelo Governo do Reino da SuéciaRuotsin kuningaskunnan hallituksen puolestaFör Konungariket Sveriges regering

+++++ TIFF +++++

Björn Skala

Por la Comunidad Europea de la Energía AtómicaFor Det Europæiske AtomenergifællesskabFür die Europäische AtomgemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής ΕνέργειαςFor the European Atomic Energy CommunityPour la Communauté européenne de l'énergie atomiquePer la Comunità europea dell'energia atomicaVoor de Europese Gemeenschap voor AtoomenergiePela Comunidade Europeia da Energia AtómicaEuroopan atomienergiayhteisön puolestaFör Europeiska atomenergigemenskapen

+++++ TIFF +++++

Lars-erik Lundin

Por el Organismo Internacional de Energía AtómicaFor Den Internationale AtomenergiorganisationFür die Internationale Atomenergie-OrganisationΓια τον Διεθνή Οργανισμό Ατομικής ΕνέργειαςFor the International Atomic Energy AgencyPour l'Agence internationale de l'énergie atomiquePer l'Agenzia internazionale dell'energia atomicaVoor de Internationale Organisatie voor AtoomenergiePela Agência Internacional da Energia AtómicaKansainvälisen atomienergiajärjestön puolestaFör Internationella atomenergiorganet

+++++ TIFF +++++

Mohamed Elbaradei

[1] 8. juunil 1998 kiitis nõukogu komisjoni lõppjäreldusega Euroopa Aatomienergiaühenduse (ühendus) nimel heaks mitte ainult käesoleva lisaprotokolli 13 tuumarelva mitteomava ühenduse liikmesriigi, ühenduse ja IAEA vahelisele lepingule (avaldatud EÜT L 51 köide 21, 22. veebruar 1978 ja IAEA dokumendina INFCIRC/193, 14. september 1973), vaid ka lisaprotokollid lepingutele, mis on sõlmitud Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi, ühenduse ja IAEA vahel (avaldatud IAEA dokumendina INFCIRC/263, oktoober 1978) ning Prantsusmaa, ühenduse ja IAEA vahel (avaldatud IAEA dokumendina INFCIRC/290, detsember 1981). Kõik kolm lisaprotokolli kirjutati alla asjaomaste lepingupoolte poolt Viinis 22. septembril 1998. aastal. Iga lisaprotokolli tekstid on kättesaadavad järgmisel internetiaadressil: http://europa.eu.int/en/comm/dg17/nuclear/nuchome.htm

--------------------------------------------------

I LISA

Protokolli artikli 2 lõike a punktis iv toodud tegevuste loetelu

i) Tsentrifuugi rootoritorude valmistamine või gaasitsentrifuugide koostamine.

Tsentrifuugi rootortorud on õhukese seinaga silindrid, mida kirjeldatakse II lisa punkti 5.1.1 alapunktis b.

Gaasitsentrifuugid on tsentrifuugid, mida kirjeldatakse II lisa punkti 5.1 sissejuhatavas märkuses.

ii) Difusioonifiltrite valmistamine.

Difusioonifiltrid on õhukesed, poorsed filtrid, nagu on kirjeldatud II lisa punkti 5.3.1 alapunktis a.

iii) Lasersüsteemide valmistamine või koostamine.

Lasersüsteemid on süsteemid, kuhu kuuluvad II lisa punktis 5.7 kirjeldatud osad.

iv) Elektromagnetiliste isotoopseparaatorite valmistamine või koostamine.

Elektromagnetilised isotoopseparaatorid on II lisa punktis 5.9.1 viidatud seadmed, mis sisaldavad II lisa punkti 5.9.1 alapunktis a kirjeldatud iooniallikaid.

v) Tornide või uhtmisseadmete valmistamine või koostamine.

Tornid või uhtmisseadmed on seadmed, mida kirjeldatakse II lisa punktides 5.6.1, 5.6.2, 5.6.3, 5.6.5, 5.6.6, 5.6.7 ja 5.6.8.

vi) Aerodünaamiliste eralduspihustite või keeristorude valmistamine.

Aerodünaamilised eralduspihustid või keeristorud on eralduspihustid ja keeristorud, mida kirjeldatakse vastavalt II lisa punktides 5.5.1 ja 5.5.2.

vii) Uraaniplasma genereerimissüsteemide valmistamine või koostamine.

Uraaniplasma genereerimissüsteemid on süsteemid uraaniplasma tootmiseks, mida kirjeldatakse II lisa punktis 5.8.3.

viii) Tsirkooniumtorude valmistamine.

Tsirkooniumtorud on torud, mida on kirjeldatud II lisa punktis 1.6.

ix) Raske vee või deuteeriumi tootmine või rikastamine.

Raske vesi või deuteerium tähendab deuteeriumit, rasket vett (deuteeriumoksiidi) ja kõiki muid deuteeriumiühendeid, milles deuteeriumi suhe vesiniku aatomitesse on suurem kui 1:5000.

x) Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiidi tootmine.

Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiit on grafiit, mille puhtusaste on suurem kui viis osa miljoni boori ekvivalendi kohta ja mille tihedus on suurem kui 1,50 g/cm3.

xi) Kiiritatud kütuse anumate valmistamine.

Anum kiiritatud kütuse jaoks on anum, mida kasutatakse kiiritatud kütuse veoks ja/või ladustamiseks, mis annab keemilise, termilise ja radioloogilise kaitse, ning hajutab kuumuskadu käitlemise, veo ja ladustamise ajal.

xii) Reaktori kontrollvarraste valmistamine.

Reaktori kontrollvardad on vardad, mida on kirjeldatud II lisa punktis 1.4.

xiii) Olulise turvalisusega mahutite ja anumate valmistamine.

Olulise turvalisusega mahutid ja anumad on II lisa punktides 3.2 ja 3.4 kirjeldatud seadmed.

xiv) Kiiritatud kütuseelementide purustamisseadmete valmistamine.

Kiiritatud kütuseelementide purustamisseadmed on II lisa punktis 3.1 kirjeldatud seadmed.

xv) Kuumkambrite valmistamine

Kuumkamber on kamber või omavahel ühendatud kambrid, mille maht on vähemalt 6 m3, mille kiirgusvarje on vähemalt võrdne 0,5 m betooniga, mille tihedus on vähemalt 3,2 g/cm3 ja mis on varustatud kaugjuhtimisseadmetega.

--------------------------------------------------

II LISA

Loetelu eriseadmetest ja mittetuumamaterjalidest artikli 2 lõike a punktile ix vastavate ekspordi- ja impordiaruannete jaoks

1. REAKTORID JA NENDE SEADMED

1.1. Komplektsed tuumareaktorid

Tuumareaktorid, mis on suutelised toimima nii, et nad säilitavad juhitud isepüsiva lõhustumise ahelreaktsiooni, välja arvatud nullenergiaga reaktorid, mida defineeritakse kui reaktoreid, mille maksimaalne projekteeritud plutooniumi tootmismäär ei ületa 100 grammi aastas.

Selgitav märkus

Tuumareaktor hõlmab põhiliselt seadmeid, mis asuvad reaktori anumas või on selle külge kinnitatud, seadmeid, mis reguleerivad südamiku võimsust ja komponente, mis üldjuhul sisaldavad või puutuvad kokku või reguleerivad reaktorisüdamiku primaarjahutit.

Eesmärgiks ei ole jätta välja reaktoreid, mis võiksid olla mõistlikult modifitseerituina suutelised tootma tunduvalt rohkem kui 100 grammi plutooniumi aastas. Reaktoreid, mis on projekteeritud pidevaks tööks märkimisväärsel võimsusel, vaatamata nende plutooniumi tootmise võimsusele, ei loeta nullenergiaga reaktoriteks.

1.2. Reaktori surveanumad

Metallnõud täieliku komplektina või nende tehases valmistatud põhilised osad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud selleks, et nendesse paigutatakse punktis 1.1 kirjeldatud reaktori südamik, ja mis peavad vastu primaarjahuti töörõhule.

Selgitav märkus

Reaktori surveanuma kaas kuulub punkti 1.2 alla kui surveanuma põhiline tehases valmistatud osa.

Reaktori sees olevad osad (nt südamiku ja muude sisemiste komponentide sees olevad tugisambad, kontrollvarda juhttorud, termovarjed, suunamisplaadid, südamiku restid, difuuseriplaadid jne) tarnitakse tavaliselt reaktori tarnija poolt. Mõnedel juhtudel valmistatakse teatavad sisemised tugikomponendid surveanuma tootmise käigus. Need komponendid on piisavalt olulised reaktori ohutuse ja töökindluse jaoks (ja seetõttu reaktori tarnija garantii ja vastutuse osas), seega üldjuhul ei tarnita neid väljapool reaktori enda tarnelepingut. Seetõttu, ehkki nende unikaalsete, spetsiaalselt projekteeritud ja valmistatud olulise tähtsusega, suuremõõtmeliste ja hinnalt kallite komponentide eraldi hankimine ei ole võimatu, loetakse sellist tarnet siiski ebatavaliseks.

1.3. Reaktorikütuse laadimis- ja mahalaadimismasinad

Käitlemisseadmed, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kütuse viimiseks punktis 1.1 kirjeldatud tuumareaktorisse või selle väljavõtmiseks tuumareaktorist, ja mis on võimelised toimetama kütust reaktorisse selle töö käigus või millel on tehniliselt kõrgetasemelised positsioneerimis- või asendiseadmed, mis võimaldavad viia läbi keerulisi operatsioone ka siis kui reaktor on välja lülitatud, nagu need, milles kütuse laadimist ei saa vahetult jälgida või kütuse vahetu juurdepääs ei ole üldjuhul võimalik.

1.4. Reaktori kontrollvardad

Vardad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud punktis 1.1 kirjeldatud tuumareaktori reaktsioonikiiruse reguleerimiseks.

Selgitav märkus

See seade hõlmab lisaks neutroneid absorbeerivale komponendile varraste tugi- ja riputussüsteemi, kui nad tarnitakse eraldi.

1.5. Reaktori survetorud

Torud, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sisaldama kütuseelemente ja primaarjahutit punktis 1.1 kirjeldatud reaktoris töörõhul üle 5,1 MPa (740 psi).

1.6. Tsirkooniumtorud

Tsirkooniummetall ja sulamid torude või torukomplektide näol ja koguses, mis 12 kuu kohta ületab 500 kg, spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks punktis 1.1 kirjeldatud reaktoris ja milles hafniumi kaalu suhe tsirkooniumisse on vähem kui 1:500.

1.7. Primaarjahutipumbad

Pumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud primaarjahutusvedeliku tsirkuleerimiseks punktis 1.1 kirjeldatud tuumareaktorites.

Selgitav märkus

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud pumbad võivad hõlmata keerulisi ühe või mitme tihendiga süsteeme, et takistada primaarjahutusvedeliku lekkimist, isoleeritud pumpasid ja inertsmassisüsteemiga pumpasid. See määratlus hõlmab pumpasid, mis vastavad standardile NC-1 või sellega samaväärsetele normidele.

2. REAKTORITE MITTETUUMAMATERJALID

2.1. Deuteerium ja raske vesi

Deuteerium, raske vesi (deuteeriumoksiid) ja kõik muud deuteeriumiühendid, milles deuteeriumi aatomite suhe vesiniku aatomitesse ületab 1:5000, kasutamiseks punktis 1.1 kirjeldatud tuumareaktoris kogustes, mis on suuremad kui 200 kg deuteeriumi aatomeid 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta.

2.2. Tuumatehnoloogilise puhtusastmega grafiidi tootmine

Grafiit, mille puhtusaste on suurem kui viis osa miljoni boori ekvivalendi kohta ja mille tihedus on suurem kui 1,50 g/cm3, kasutamiseks tuumareaktoris vastavalt punkti 1.1 määratlusele, kogustes, mis on suuremad kui 3×104 kg (30 tonni) 12 kuu lõikes iga vastuvõtva riigi kohta.

Märkus

Aruandluseks määravad valitsused kindlaks, kas eespool toodud kirjeldusele vastava grafiidi eksport on kasutamine tuumareaktoris või mitte.

3. KIIRITATUD KÜTUSEELEMENTIDE ÜMBERTÖÖTLEMISE SEADMED JA SELLEKS SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD VÕI VALMISTATUD SEADMED

Sissejuhatav märkus

Kiiritatud tuumakütuse ümbertöötlemisel eraldatakse plutoonium ja uraan tugevalt radioaktiivsetest lõhustumistoodetest ja teistest transuraanidest. Seda eraldamist saab läbi viia erinevate tehniliste protsessidega. Aastate jooksul on siiski kõige enamkasutatavamaks ja aktsepteeritumaks protsessiks saanud Purex. Purexi käigus lahustatakse kiiritatud tuumakütus lämmastikhappes, seejärel eraldatakse uraan, plutoon ja lõhestumistooted lahuse ekstraheerimise teel, kasutades tributüülfosfaadi segu orgaanilises lahuses.

Purexi seadmetes on koos samaliigiliste funktsioonidega kiiritatud tuumakütuseelementide purustamine, kütuse lahustamine, lahuse ekstraheerimine ja protsessivedeliku ladustamine. See võib hõlmata ka seadmeid uraaninitraadi termiliseks denitreerimiseks, plutooniumnitraadi muundamiseks oksiidiks või metalliks ja lõhustamistooteid sisaldava jäätmelahuse töötlemist sellisesse vormi, mis on sobiv selle pikaajaliseks säilitamiseks või kahjutustamiseks. Neid funktsioone täitvad spetsiaalset liiki ja ülesehitusega seadmed võivad erinevate Purex seadmete puhul teatavatel põhjustel erineda, sealhulgas kiiritatud ja töötlemiseks suunatud tuumakütuse liik ja kogus ja eraldatud materjalide kavatsetud kasutusotstarve ja seadme projekteerimisel kasutatud ohutus- ja hoolduspõhimõtted.

Kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemise seade hõlmab seadmeid ja komponente, mis tavaliselt puutuvad otseselt kokku ja otseselt juhivad kiiritatud kütust koos põhiliste tuumamaterjalide ja lõhustumistoodete protsessivoogudega, ja mis neid reguleerivad.

Neid protsesse, mis hõlmavad täieliku plutooniumi muundamis- ja plutooniummetalli tootmissüsteemid, võib tuvastada nendest meetmetest, mida rakendatakse, et vältida kriitilist seisundit (nt geomeetria abil), kiirgusega kokkupuutumist (nt varje abil) ja mürgisust (nt seadme isoleerimisega).

Seadmed, mis jäävad mõiste "spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed" alla kiiritatud kütuseelementide ümbertöötlemiseks on järgmised:

3.1. Kiiritatud kütuseelemendi tükeldamismasinad

Sissejuhatav märkus

See seade purustab kütuse kaitsekoore, et paljastada kiiritatud tuumamaterjal ja see lahustada. Kõige enam kasutatakse spetsiaalselt projekteeritud metallist lõikureid, ehkki kasutada võib ka kaasaegsemat tehnikat nagu laserid.

Kaugjuhitav seade, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemisseadmes ja mille eesmärgiks on tükeldada, hakkida või järgata kiiritatud kütuseelemente, puntraid või vardaid.

3.2. Lahuseanumad

Sissejuhatav märkus

Tükeldatud kütus asetatakse üldjuhul lahuseanumatesse. Nendes kriitilise tähtsusega mahutites lahustatakse tuumamaterjal lämmastikhappes ja järelejäänud koored eemaldatakse protsessivoost.

Kriitiliselt ohutud mahutid (nt väikese läbimõõduga, rõngakujulised või lamedad mahutid), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kasutamiseks eespool kirjeldatud ümbertöötlemise seadmes, mis on ette nähtud kiiritatud tuumakütuse lahustamiseks ja mis on suuteline vastu pidama kuumadele, äärmiselt sööbivatele vedelikele ja mida võib kaugjuhtimise teel täita ja hooldada.

3.3. Lahusti ekstraheerijad ja lahuse ekstraheerimisseade

Sissejuhatav märkus

Lahusti ekstraheerijatesse saabub kiiritatud kütuse lahus lahuseanumatest ja orgaaniline lahus, mis eraldab uraani, plutooniumi ja lõhustumisproduktid. Lahuse ekstraheerimise seade projekteeritakse üldjuhul vastavalt rangetele tööparameetritele nagu pikk kasutusiga, hooldevabadus või lihtsalt asendatavana, lihtsa tööpõhimõtte ja juhtimisega ning paindlikuna muudatusteks protsessitingimustes.

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lahuseekstraheerijad, nagu pakitud või pulseerivad sambad, segumikserid või tsentrifugaalekstraheerijad, on seadmed, mida kasutatakse kiiritatud kütuse ümbertöötlemise seadmetes. Lahuse ekstraheerijad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe söövitavale toimele. Nad valmistatakse üldjuhul äärmiselt kõrgete nõuete järgi (sealhulgas erikeevitus, järelevalve- ja kvaliteeditagamise ning kvaliteedikontrollimeetodid) madala süsinikusisaldusega roostevabadest terastest, titaanist, tsirkooniumist või muudest kõrgekvaliteedilistest materjalidest.

3.4. Kemikaalide hoidmis- või säilitusanumad

Sissejuhatav märkus

Lahuse ekstraheerimine tekitab kolm põhilist protsessivedeliku voogu. Hoidmis- või säilitusanumaid kasutatakse kõigi kolme voo töötlemiseks järgmiselt:

a) puhas uraaniumnitraadilahus kontsentreeritakse aurustamise abil ja viiakse denitreerimisprotsessi, kus see muundatakse uraanioksiidiks. Seda oksiidi taaskasutatakse tuumakütusetsüklis;

b) äärmiselt radioaktiivne lõhustumistoodete lahus kontsentreeritakse üldjuhul aurustamise teel ja ladustatakse kontsentraadina. Seda kontsentraati on hiljem võimalik aurustada ja muundada vormi, mis sobib tema säilitamiseks või kahjutustamiseks;

c) puhas plutooniumnitraadilahus kontsentreeritakse ja ladustatakse, kuni seda saab kasutada edasises protsessis. Muu hulgas projekteeritakse plutooniumlahuste hoidmis- või säilitusanumad nii, et vältida kriitilisi probleeme seoses muudatustega kontsentratsioonis ja selle voo vormiga.

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud säilitus- või hoidmisanumad kasutamiseks kiiritatud kütuse ümbertöötlemise seadmes. Säilitus- või hoidmisanumad peavad olema vastupidavad lämmastikhappe sööbivale toimele. Säilitus- või hoidmisanumad valmistatakse üldjuhul sellistest materjalidest, nagu madala süsinikusisaldusega roostevabast terasest, titaaniumist või tsirkooniumist või teistest kõrgekvaliteetsetest materjalidest. Säilitus- või hoidmisanumaid võib projekteerida nii, et neid saab kasutada ja hooldada kaugjuhtimise teel ja nad võivad tuumaohutuse seisukohast täita järgmisi nõudeid:

1) seinad või sisemised seadmed, mille boori ekvivalent on vähemalt 2 % või

2) silindriliste nõude puhul on maksimaalne läbimõõt 175 mm (7″) või

3) lamedate või rõngakujuliste anumate puhul on maksimaalne laius 75 mm (3″).

3.5. Plutooniumnitraadi oksiidiks muundamise süsteemi

Sissejuhatav märkus

Enamikes ümbertöötlemise rajatistes hõlmab see lõppprotsess plutooniumnitraadi lahuse muundamist plutooniumdioksiidiks. Põhilised funktsioonid selle protsessi juures on: söötmislahuse protsessi säilitamine ja reguleerimine, sadestamine ja tahke/vedela eraldamine, kaltsineerimine, toote käsitsemine, ventileerimine, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve.

Terviklikud süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniumnitraadi muundamiseks plutooniumoksiidiks, eriti, mis on kohaldatud nii, et vältida kriitilist seisundite ja kiirituse mõju ja vähendada mürgisuse ohtu.

3.6. Plutooniumoksiidist metalli tootmise süsteem

Sissejuhatav märkus

See protsess, mis võib olla seotud ümbertöötlemisseadmega, hõlmab plutooniumdioksiidi floreerimist, tavaliselt väga sööbiva vesinikfluoriidiga, et saada plutooniumfluoriid, mida seejärel redutseeritakse, kasutades suure puhtusastmega kaltsiummetalli metallilise plutooniumi saamiseks ja kaltsiumfluoriidi räbu saamiseks. Põhilised selles protsessis esinevad funktsioonid on: floreerimine (nt väärismetallist valmistatud või vooderdatud seadmega), metalli redutseerimine (nt keraamilise tiigli kasutamisega), räbu eraldamine, toote käitlemine, ventilatsioon, jäätmekäitlus ja protsessi järelevalve.

Terviklikud süsteemid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud plutooniummetalli tootmiseks, eriti kohandatud nii, et vältida kriitilist seisundit ja kiiritusmõju ning vähendada mürgisuse ohtu.

4. KÜTUSEELEMENTIDE VALMISTAMISE SEADMED

Kütuseelementide valmistamise seade hõlmab osasid:

a) mis üldjuhul kas puutub kokku, otse töötleb või juhib tuumamaterjali protsessivoogu või

b) mis katab tuumamaterjali koorega.

5. SEADMED URAANI ISOTOOPIDE ERALDAMISEKS JA SELLEKS SPETSIAALSELT PROJEKTEERITUD JA VALMISTATUD SEADMED, VÄLJA ARVATUD ANALÜÜTILISED INSTRUMENDID

Seadmete osad uraani isotoopide separeerimiseks, mis vastavad mõistele "spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud seadmed, välja arvatud analüütilised instrumendid" on järgmised:

5.1. Gaasitsentrifuugid ja komplektid ning spetsiaalselt gaasitsentrifuugides kasutamiseks projekteeritud või valmistatud komponendid

Sissejuhatav märkus

Gaasitsentrifuug koosneb üldjuhul õhukese seinaga silindrist või silindritest läbimõõduga 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), mis asuvad vaakumkeskkonnas ja pöörlevad suure perifeerkiirusega, mis on umbes 300 m/s, või kiiremini nii, et tema peatelg on vertikaalne. Selleks, et saavutada suur kiirus peavad pöörlevate komponentide konstruktsioonimaterjalid olema väga suure tugevuse ja tiheduse suhtega ja rootori komplekt ning seega ka selle üksikud osad peavad olema valmistatud väga täpselt, et vältida tasakaalustamatust. Erinevalt teistest tsentrifuugidest iseloomustab uraani rikastamise gaastsentrifuugi see, et tal on rootorikambris pöörlev kettakujuline juhtplaat (juhtplaadid) ja statsionaarne torusüsteem UF6 gaasi söötmiseks ja väljutamiseks ja tal on lisaks sellele vähemalt kolm eraldiasuvat kanalit, millest kaks on ühendatud kollektoritega, mis ulatuvad rootoriteljelt välja rootorikambri väliskorpuse suunas. Vaakumis asub ka rida kriitilisi seadmeid, mis ei pöörle ja mida, ehkki need on spetsiaalselt projekteeritud, ei ole raske valmistada ning neid ei valmistata unikaalsetest materjalidest. Siiski koosneb tsentrifuugseade suurest hulgast erinevates komponentidest, et kogused oleksid lõppkasutamise oluline näitaja.

5.1.1. Pöörlevad komponendid

a) Terviklikud rootorkomplektid

Õhukese seinaga silindrid või rida omavahel ühendatud õhukese seinaga silindreid, mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses. Omavahelisel ühendamisel ühendatakse silindrid paindlike lõõtsade või rõngastega, nagu on kirjeldatud punkti 5.1.1 alapunktis c allpool. Lõplikul kujul on rootorile paigaldatud sisemine juhtplaat (juhtplaadid) ja otsakaaned, nagu on kirjeldatud punkti 5.1.1 alapunktides d ja e allpool. Siiski võib tervikliku komplekti tarnida ainult osaliselt koostatuna.

b) Rootortorud

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukese seinaga silindrid, mille paksus on kuni 12 mm (0,5″), mille läbimõõt on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), ja mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses.

c) Rõngad või lõõtsad

Komponendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud, et toetada rootoritoru või ühendada omavahel mitut rootoritoru. Lõõts on lühike silinder, mille seinapaksus on kuni 3 mm (0,12″), mille läbimõõt on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), ja millel on keere ja mis on valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses.

d) Juhtplaadid

Kettakujulised komponendid läbimõõduga vahemikus 75 mm (3″) ja 400 mm (16″), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud nende paigaldamiseks tsentrifuugi rootortoru sisse eesmärgiga eraldada plahvatuskamber peamisest separaatorikambrist ja, mõnedel juhtudel, aidata UF6 gaasi tsirkuleerimist rootoritoru peamise separeerimiskambri sees; valmistatud ühest või enamast materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe, mida kirjeldatakse käesoleva jao selgitavas märkuses.

e) Otsakaaned

Kettakujulised komponendid, mille läbimeeter on vahemikus 75 mm (3″) ja 400 (16″), mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud sobima rootortoru otsa ja hoidma UF6 rootortoru sees, ning mõnedel juhtudel seda toetama ja fikseerima või mis sisaldavad ühe osana ülemist laagrit (ülemine kaas) või toetama mootori pöörlevaid osasid ja alumist laagrit (alumine kaas), ja mis on valmistatud ühest või enamast käesoleva jao selgitavas märkuses kirjeldatud materjalist, millel on kõrge tugevuse ja tiheduse suhe.

Selgitav märkus

Tsentrifuugi pöörlevate osade materjalidena kasutatakse:

a) maraging-terast, mille tõmbetugevus on vähemalt 2,05 × 109 N/m2 (300000 psi),

b) alumiiniumsulameid, mille tõmbetugevus on vähemalt 0,46 × 109 N/m2 (67000 psi),

c) kiudmaterjale, mis sobivad kasutamiseks ühendkonstruktsioonides ja mille erimoodul on vähemalt 12,3 × 106 m ja eritõmbetugevus vähemalt 0,3 × 106 m (Erimoodul on Youngi mooduli N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3; "Eritõmbetugevus on tõmbetugevus N/m2, mis on jagatud erikaaluga N/m3"

5.1.2. Staatilised komponendid

a) Magnetilised ripplaagrid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrikoostud koosnevad rõngakujulisest magnetist, mis ripub korpuse sees ja mis sisaldab niisutavat ainet. Korpus valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalist (vt selgitav märkus punkti 5.2 juures). Magnet on ühendatud poolusetükiga või teise magnetiga, mis on paigaldatud punkti 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud otsakaanele. Magnet võib olla ringikujuline ja tema välimise ja sisemise läbimõõdu suhe ei ole suurem kui 1,6:1. Magnet võib olla kujul, mille magnetiline läbitavus on vähemalt 0,15 H/m (120000 CGS-ühikut) või jääkmagnetism on vähemalt 98,5 % või energiaprodukt, mis on suurem kui 80 kJ/m3 (107 gauss-oerstedi). Lisaks tavalistele materjalide omadustele nõutakse, et magnetiliste telgede kõrvalekallet geomeetrilistest telgedest piiratakse väga väikese tolerantsiga (väiksem kui 0,1 mm või 0,004 tolli) või et nõutakse eraldi magneti materjali homogeensust.

b) Laagrid/amortisaatorid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud laagrid, mis koosnevad amortisaatorile paigaldatud pöördteljest ja selle pesast. Pöördtelg on tavaliselt karastatud terasest võll, mille ühes otsas on poolkerakujuline osa ja teise otsa külge on kinnitatud punkti 5.1.1 alapunktis e kirjeldatud otsakaas. Võllile võib siiski olla kinnitatud hüdrodünaamiline laager. Pesa on kuulikese kujuga, mille ühel pinnal on poolkerakujuline süvend. Need komponendid lisatakse sageli amortisaatorile eraldi.

c) Molekulipumbad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrid, millel on seestpoolt freesitud või tõmmatud pöördrihveldus ja mille sees on puuritud ava. Tüüpilised mõõtmed on järgmised: sisemine läbimõõt 75 mm (3″) kuni 400 mm (16″), seina paksus vähemalt 10 mm (0,4″), pikkus on vähemalt võrdne läbimõõduga. Rihveldused on tavaliselt oma ristlõikelt ristkülikukujulised ja sügavusega vähemalt 2 mm (0,08″).

d) Mootori staatorid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ringikujulised staatorid suure kiirusega mitmefaasilise vahelduvvoolu hüstereesi- (või reklutants-) mootorite jaoks sünkroonseks tööks vaakumis sagedusvahemikus 600 kuni 2000 Hz ja võimsusvahemikus 50 kuni .1000 VA Staatorid koosnevad mitmefaasilisest mähisest lamineeritud madala kaoga rauasüdamikul, mis koosneb tavaliselt kuni 2 mm (0,08″) paksudest kihtidest.

e) Tsentrifuugi korpus/vastuvõtjad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komponendid, mis sisaldavad gaastsentrifuugi rootortoru komplekti. Korpus koosneb jäigast silindrist, mille seinapaksus on kuni 30 mm (1,2″) ja mille otsad on töödeldud suure täpsusega freesiga laagrite paigutuse jaoks ja ühe või enama kraega nende paigaldamiseks. Freesitud otsad on teineteisega paralleelsed ja täisnurga alla silindri pikiteljega erinevusega kuni 0,05o. Korpus võib olla ka mesitaru tüüpi konstruktsiooniga mitmete rootortorude hoidmiseks. Korpused on valmistatud materjalist, mis on vastupidav UF6 sööbele või on nende materjalidega kaitstud.

f) Kopad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torud, mille sisemine läbimõõt on kuni 12 mm (0,5″) rootortorus oleva UF6 gaasi ekstraheerimiseks piloottoru toimel (st selles on ava, mis suundub rootoritoru keskel pinnal voolavale gaasile, näiteks painutades radiaalselt paikneva toru otsa) ja seda saab fikseerida tsentraalse gaasiekstraheerimissüsteemiga. Torud on valmistatud materjalist, mis on vastupidav roostele UF6 poolt või on sellega kaitstud.

5.2. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid gaastsentrifuugrikastusseadmete jaoks

Sissejuhatav märkus

Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse gaastsentrifuugrikastamisseadmetes on seadmete süsteemid, mis on vajalikud UF6 etteandmiseks tsentrifuugidesse, et ühendada üksikud tsentrifuugid omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist ja et eemaldada produkt ja jäätmed UF6 tsentrifuugidelt koos seadmetega, mis on vajalikud tsentrifuugide ajamiseks või seadmete juhtimiseks.

Üldjuhul aurustub UF6 tahkest olekust kuumutatud autoklaavide abil ja viiakse gaasina tsentrifuugidesse kaskaadi jaotustorustiku kaudu. Produkti ja jäätme UF6 gaasilised vood, mis voolavad tsentrifuugist välja viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmlõksudesse (töötemperatuur umbes 203 K (–70 °C) kui nad on kondenseeritud enne tema edasist transportimist konteineritesse, mis sobivad transpordiks või ladustamiseks. Kuna rikastusseade koosneb suurest arvust tsentrifuugidest, mis moodustavad kaskaade, siis on kaskaadi jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, sisaldab tuhandeid keeviseid ja on oma paigutuselt korduv. Seade, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite järgi.

5.2.1. Etteandesüsteemid/produkti ja jäätme eemaldamise süsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid hõlmavad:

- söötmisautoklaave (või jaamu), mida kasutatakse UF6 viimiseks tsentrifuugikaskaadidesse rõhul 100 kPa (15 psi) ja kiirusega vähemalt 1 kg/h,

- desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks kaskaadidest rõhul kuni 3 kPa (0,5 psi). Desublimaatoreid saab külmutada alumise temperatuurini kuni 203 K (-70 °C) ja kuumutada ülemise temperatuurini kuni 343 K (70 °C),

- produkti- ja jäätmejaamad, mida kasutatakse UF6 püüdmiseks konteineritesse.

Need seadmed, vahendid ja torustikud on täielikult valmistatud UF6-vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud (vt selgitav märkus käesoleva osa juures) ja neid valmistatakse väga kõrgete vaakumi- ja puhtusenõuete juures.

5.2.2. Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotustorustikusüsteemid UF6 töötlemiseks tsentrifuugikaskaadides. Tavaliselt on torustikuvõrk "kolmekordne" süsteem, kus iga tsentrifuug on ühendatud iga jaotussüsteemiga. Seega on see paigutus korduv. See on tervikuna valmistatud UF6-vastupidavatest materjalidest (vt käesoleva osa juures olev selgitav märkus) ja seda valmistatakse väga kõrgete vaakumi- ja puhtusenõuete juures.

5.2.3. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtta proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmetest ja millel on kõik järgmised omadused:

1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut;

2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga;

3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad;

4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.2.4. Sagedusmuundurid

Sagedusmuundurid (tuntakse ka kui konvertereid või invertoreid) on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud mootori staatori toitmiseks nagu on määratletud punkti 5.1.2 alapunkti d all või selliste muundurite osad, komponendid ja osalised koosted, millel on kõik järgmised omadused:

1. mitmefaasiline väljund 600 kuni 2000 Hz;

2. kõrge stabiilsus (sagedusjuhtimine parem kui 0,1 %);

3. madal harmooniline häirimine (väiksem kui 2 %) ja

4. efektiivsus üle 80 %.

Selgitav märkus

Eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või otse juhivad tsentrifuuge ja gaasi üleminekut tsentrifuugist tsentrifuugi ja kaskaadist kaskaadi.

Materjalide hulka, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele, kuuluvad roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumsulamid, nikkel või sulamid, milles on üle 60 % niklit.

5.3. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud komplektid ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastamisel

Sissejuhatav märkus

Uraani isotoobi separeerimise gaasdifusioonmeetodi puhul on põhiline tehnoloogiline komplekt spetsiaalne poorne gaasiline difusioonfilter, soojusvaheti gaasi jahutamiseks (mida kuumutatakse kompressiooniprotsessiga), tihendiklapid ja kontrollklapid ning torustik. Sel määral, kui gaasdifusioontehnoloogia kasutab uraanheksafluoriidi (UF6), peavad kõik seadmed, torustik ja pinnad, mis gaasiga kokku puutuvad, olema valmistatud materjalidest, mis jäävad kokkupuutes UF6-ga stabiilseks. Gaasdifusioonrajatis nõuab tervet rida selliseid seadmeid, seega saavad kogused olulisel määral osutada lõppkasutusele.

5.3.1. Gaasdifusioonfiltrid

a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud õhukesed poorsed filtrid poori suurusega 100 kuni 1000 Å (angstromi), kuni 5 mm (0,2″) paksud ja torukujulistele seadetele läbimõõduga kuni 25 mm (1″), mis on valmistatud metallilistest, polümeersetest või keraamilistest materjalidest, mis on vastupidavad UF6 korrosioonile ja

b) spetsiaalselt valmistatud ühendid või pulbrid selliste filtrite valmistamiseks. Selliste ühendite ja pulbrite hulka kuuluvad nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid, alumiiniumoksiid või UF6-le vastupidav täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid, mille puhtus on vähemalt 99,9 %, osa suurus väiksem kui 10 mikronit ja osakese suurus on väga sarnane, ning on spetsiaalselt valmistatud gaasiliste difusioonfiltrite tootmiseks.

5.3.2. Difuuseri korpused

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud hermeetiliselt tihendatud silindrilised anumad, mille läbimõõt on suurem kui 300 mm (12″) ja mille pikkus on suurem kui 900 mm (35″), või ristkülikukujulised võrreldava suurusega anumad, millel on üks sisseviik ja kaks väljaviiku, millest kõik on suurema läbimõõduga kui 50 mm (2″), kuhu paigutatakse gaasiline difusioonfilter, mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist või on sellega vooderdatud ja projekteeritud horisontaalseks või vertikaalseks paigalduseks.

5.3.3. Kompressorid ja gaasipuhurid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud telgliikumisega, tsentrifugaal- või sundetteandega kompressorid või gaasipuhurid, mille UF6 imemisvõimsus on vähemalt 1 m3/min ja väljundrõhuga kuni mitu tuhat kPa-d (100 psi), mis on projekteeritud pikaajaliseks tööks UF6 keskkonnas kas koos sobiva võimsusega elektrimootoriga või ilma sellega ning selliste kompressorite ja gaasipuhurite erinevad komplektid. Nendel kompressoritel ja gaasipuhuritel on tavaliselt rõhusuhe vahemikus 2:1 ja 6:1 ja neid valmistatakse UF6-le vastupidavast materjalidest või nad on nendega kaitstud.

5.3.4. Rootorvõlli tihendid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vaakumtihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori või gaasipuhuri rootorit ajamimootoriga nii, et oleks tagatud kindel tihendus, et õhk ei voolaks kompressori või gaasipuhuri sisekambrisse, milles on UF6. Sellised tihendid projekteeritakse tavaliselt puhvergaasi lekkimismääraks, mis ei ületa 1000 cm3/min (60 in3/min).

5.3.5. Soojusvahetid UF6-e jahutamiseks

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud UF6-le vastupidavatest materjalidest või on nendega vooderdatud (välja arvatud roostevaba teras) või vasest või nende metallide kombinatsioonist ja mille eesmärk on toimida lekkerõhu muutuse juures, mis ei ületa 10 Pa (0,0015 psi) tunnis, kui rõhu erinevus on 100 kPa (15 psi).

5.4. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud lisasüsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks gaasdifusioonrikastamisel

Sissejuhatav märkus

Lisasüsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse gaasdifusioonrikastamisseadmetes on süsteemid, mis on vajalikud UF6 söötmiseks gaasdifusioonseadmesse, selleks et ühendada üksikud seadmed omavahel kaskaadiks (või etappideks), et võimaldada üha suuremat rikastamist ja et eemaldada produkt ja jäätmed UF6 difusioonkaskaadidelt. Difusioonkaskaadide suurte inertsete omaduste tõttu võib igasugune töö katkestamine ja eriti nende sulgemine põhjustada väga tõsiseid tagajärgi. Seetõttu on gaasdifusioonseadme puhul nõutav range ja pidev vaakumkeskkonna säilitamine, automaatne kaitsmine kõikide õnnetuste eest ja täpne gaasivoo automaatne reguleerimine. Kõik see tekitab vajaduse varustada seade suure arvu erinevate mõõte-, reguleerimis- ja kontrollisüsteemidega.

Üldjuhul aurustub UF6 silindritest, mis on asetatud autoklaavidesse ja jaotatakse gaasina sisenemispunkti kaskaadi jaotustorustiku kaudu. Toote ja jäätme UF6 gaasilised vood, mis voolavad väljumispunktist, viiakse kaskaadi jaotustorustiku kaudu kas külmlõksudesse või kompressorjaamadesse, kus UF6 gaas vedeldatakse enne tema edasist transportimist konteineritesse, mis sobivad transpordiks või ladustamiseks. Kuna gaasdifusioonrikastusseade koosneb suurest arvust gaasdifusiooni komplektidest, mis on paigaldatud kaskaadideks, on jaotustorustik mitu kilomeetrit pikk, hõlmates tuhandeid keeviseid, ja märkimisväärse arvu ühesuguste paigutustega. Seade, komponendid ja torustikusüsteemid valmistatakse väga kõrgete vaakum- ja puhtusstandardite järgi.

5.4.1. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätme eemaldussüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid, mis on suutelised töötama rõhul kuni 300 kPa (45 psi), sealhulgas:

- söötmise autoklaavid (või süsteemid), mida kasutatakse UF6 siirdamiseks gaasdifusioonkaskaadidesse;

- desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks difusioonkaskaadidest;

- vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 gaasi kompresseerimiseks ja jahutatakse vedela UF6 saamiseks;

- produkti või jäätme jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse.

5.4.2. Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikusüsteemid ja jaotussüsteemid UF6 käsitsemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel. Selline toruvõrgustik on tavaliselt topeltjaotussüsteem, kus iga kambrike on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega.

5.4.3. Vaakumsüsteemid

a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suured vaakumseadmed, vaakumpead ja vaakumpumbad, mille imemisvõimsus on vähemalt 5 m3/min (175 ft3/min).

b) Vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud tööks UF6 keskkonnas, mis on valmistatud või vooderdatud alumiiniumi, nikli või sulamitega, kus on rohkem kui 60 % niklit. Need pumbad võivad olla kas rootor- või sundsöötmispumbad, neil võib olla siirde- ja floorgaasitihendeid ja neil võib olla spetsiaalne töövedelik.

5.4.4. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud käsitsijuhtimisega või automaatse sulgemisega ja kontrollklapid, mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist ja mille läbimõõt on 40 kuni 1500 mm (1,5 kuni 59″) ja mis paigaldatakse gaasdifusiooni rikastamisseadmete pea- ja lisasüsteemidesse.

5.4.5. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused:

1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut;

2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga;

3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad;

4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

Selgitav märkus

Eespool loetletud osad kas puutuvad vahetult kokku UF6 protsessigaasiga või kontrollivad otseselt voogu kaskaadis. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Need osad, mis on seotud gaasiliste difusiooniseadmetega on UF6-roostele vastupidavad materjalid, roostevaba teras, alumiiniumsulamid, alumiiniumoksiid, nikkel või sulamid, mis sisaldavad 60 % või rohkem niklit, ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid.

5.5. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid, mida kasutatakse aerodünaamilistes rikastusseadmetes

Sissejuhatav märkus

Aerodünaamilistes rikastamisprotsessides surutakse kokku gaasilise UF6 ja kerge gaasi (vesinik või heelium) segu ja seejärel viiakse see läbi separaatorelementide, kus toimub isotoopne separeerimine suurte tsentrifugaaljõudude tekitamisega kõvera pinna geomeetriaga. Kaks seda tüüpi protsessi on edukalt välja töötatud: separeerimispihustiprotsess ja keeristoruprotsess. Mõlema protsessi puhul kuuluvad separeerimisetapi põhikomponentide hulka silindrilised anumad, milles asuvad spetsiaalsed separeerimiselemendid (pihustid või keeristorud), gaasikompressorid ja soojusvahetid kokkusurumisel tekkiva kuumuse eemaldamiseks. Aerodünaamiline seade nõuab tervet rida selliseid etappe, mistõttu kogused on lõppkasutamise oluline näitaja. Kuna aerodünaamilistes protsessides kasutatakse UF6 peavad kõik seadmed, torustikud ja gaasiga kokkupuutuvad pinnad olema tehtud materjalidest, mis jäävad kontaktis UF6-ga stabiilseks.

Selgitav märkus

Eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku UF6 protsessigaasiga või juhivad otse voogu kaskaadi sees. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku protsessigaasiga, on valmistatud UF6-le vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Selles osas, mis puudutab aerodünaamilise rikastamise seadmeid, on UF6-korrosioonile vastupidavad materjalid roostevaba teras, alumiiniumsulamid, alumiiniumsulamid, nikkel või sulamid, mis sisaldavad vähemalt 60 % niklit, ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid.

5.5.1. Separeerimispihustid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud separeerimispihustid ja nende komplektid. Separeerimispihustites on pilukujulised kaarjad kanalid, mille pöörderaadius on väiksem kui 1 mm (tavaliselt 0,1 kuni 0,05 mm), mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele ja mille suudmes on noatera, mis jaotab läbi pihusti voolava gaasi kaheks vooks.

5.5.2. Keeristorud

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keeristorud ja nende komplektid. Keeristorud on silindrilised või ahenevad, valmistatud või kaitstud materjalidega, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele, mille läbimõõt on vahemikus 0,5 cm kuni 4 cm ning mille pikkuse ja läbimõõdu suhe on 20:1 või väiksem ja millel on üks või rohkem tangentsiaalne sisenemisava. Torud võivad olla varustatud pihusti tüüpi lisaseadmetega kas toruühes või mõlemas otsas.

Selgitav märkus

Sissetulev gaas siseneb keeristorusse tangentsiaalselt ühest otsast või läbi pöörlevate tiivakeste või tangentsiaalselt mitmetest kohtadest toru seintest.

5.5.3. Kompressorid ja gaasipuhurid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud aksiaalliikumisega, tsentrifugaal- või sundetteandega kompressorid või gaasipuhurid, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või nendega kaitstud ja mille imamisvõimsus on vähemalt 2 m3/min või UF6/kandegaasi (vesinik või heelium) segu.

Selgitav märkus

Nendel kompressoritel ja gaasipuhuritel on tavaliselt rõhusuhe vahemikus 1,2:1 ja 6:1.

5.5.4. Rootorvõlli tihendid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voola välja või õhk või tihendusgaas ei voola kompressori või gaasipuhuri sisemusse, milles on UF6 ja kandegaasi segu.

5.5.5. Gaasi jahutamiseks ettenähtud soojusvahetid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud soojusvahetid, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või nendega kaitstud.

5.5.6. Separeerimiselemendi korpused

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud separeerimiselemendi korpused, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või on nende poolt kaitstud ja millesse paigutatakse keeristorusid või separeerimispihusteid.

Selgitav märkus

Need korpused võivad olla silindrilised anumad, mille läbimõõt on suurem kui 300 mm ja mille pikkus on suurem kui 900 mm. või need võivad olla ristkülikukujulised anumad võrreldavate mõõtudega, mis võivad olla projekteeritud kas horisontaalse või vertikaalse installeerimise jaoks.

5.5.7. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätmete eemaldussüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessi süsteemid või rikastamisseadme osa, mis on tehtud või mida kaitsevad materjalid, mis on UF6 sööbivale toimele vastupidavad, seahulgas:

a) söötmise autoklaavid, ahjud või süsteemid, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks rikastamisprotsessi;

b) desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega;

c) tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist kompresseerimise teel ja UF6 muundamiseks vedelasse või tahkesse vormi;

d) produkti või jäätmete jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse.

5.5.8. Jaotustorustikusüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud torustikud ja jaotussüsteemid UF6 töötlemiseks gaasilistel difusioonkaskaadidel. Selline toruvõrgustik on tavaliselt topeltjaotussüsteem, kus iga etapp või etappide rühm on ühendatud kõikide jaotussüsteemidega.

5.5.9. Vaakumsüsteemid ja pumbad

a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud suured vaakumsüsteemid, mis koosnevad vaakumseadmetest, vaakumpeadest ja vaakumpumpadest ja mille imemisvõimsus on vähemalt 5 m3/min.

b) Vaakumpumbad, mis on spetsiaalselt projekteeritud tööks UF6-keskkonnas, mis on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad UF6 sööbivale toimele või on nendega kaitstud. Need pumbad võivad kasutada floorgaasitihendeid ja erilist töövedelikku.

5.5.10. Spetsiaalsed sulgur- ja kontrollklapid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud käsitsijuhtimisega või automaatse sulgemisega ja kontrollklapid, mis on valmistatud UF6-ele vastupidavast materjalist või sellega kaitstud ja mille läbimõõt on 40 kuni 1500 mm ning mis paigaldatakse aerodünaamiliste rikastamisseadmete pea- ja lisasüsteemidesse.

5.5.11. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused:

1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut;

2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga;

3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad;

4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.5.12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF6 separeerimiseks kandegaasist (vesinik või heelium)

Selgitav märkus

Need süsteemid on projekteeritud vähendamaks UF6-e sisaldust kandegaasis kuni 1 ppm või vähem ja paljud nendest hõlmavad järgmisi seadmeid:

a) krüogeensed soojusvahetid või krüoseparaatorid, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või

b) krüogeenilised külmutusseadmed, mis peavad vastu temperatuurile kuni –120 °C või

c) eraldusdüüsid või turbulentstorud UF6-e eraldamiseks kandegaasist või

d) UF6-e külmlõksud, mis peavad vastu temperatuurile kuni –20 °C.

5.6. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks keemilistes vahetites või ioonvahetusega rikastamisseadmetes

Sissejuhatav märkus

Kerge erinevus uraani isotoopide massis põhjustab väikesi muudatusi keemilise reaktsiooni tasakaalus, mida saab kasutada kui isotoopide separeerimise alust. Selleks on edukalt välja töötatud kaks protsessi: vedelik-vedelik keemiline vahetus ja tahke-vedelik ioonivahetus.

Vedelik-vedelik keemilise vahetuse protsessis viiakse vastuvoolu kokku vedelad faasid (vett sisaldav ja orgaaniline), mis tekitab tuhandete separeerimisetappide kaskaadiefekti. Veefaas koosneb uraanikloriidist soolhappelahuses; orgaaniline faas koosneb ekstraheerijast, mis sisaldab uraanikloriidi orgaanilises lahuses. Separeerimiskaskaadis kasutatavad kontaktorid võivad olla vedelik-vedelik vahetussambad (nagu pulseeritud sambad sõelaplaatidega) või vedelad tsentrifugaalkontaktorid. Separeerimiskaskaadi mõlemas otsas vajatakse keemilisi muundumisi (oksüdeerimist ja redutseerimist) võimaldamaks tagasivoolu mõlemas otsas. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida protsessivoogude saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu kasutatakse plastist, plastvoodriga (sh floorsüsinikpolümeerid) ja/või klaasiga vooderdatud sambaid ja torustikke.

Tahke-vedelik ioonvahetusprotsessis saadakse rikastamine uraani adsorptsiooni/desorptsiooniga spetsiaalsel, väga kiiresti reageerival ioonvahetusvaigul või adsorbendil. Uraani ja teiste keemiliste ainete lahus soolhappes viiakse läbi silindriliste rikastussammaste, kus on pakitud adsorbendipadjad. Pidevaks protsessiks on vajalik tagasivoolusüsteem, et vabastada uraan adsorbendist tagasi vedelike voogu nii, et toode ja jäätmed saab kokku koguda. See saavutatakse sobiva keemiliste ainete redutseerimise/oksüdeerimisega, mis on täielikult regenereeritud erinevates välisahelates ja mida võib osaliselt regenereerida isotoopsete separaatorsammaste endi vahel. Kuuma kontsentreeritud soolhappelahuse olemasolu protsessis nõuab, et seadmed oleksid valmistatud korrosioonikindlatest materjalidest või nendega kaitstud.

5.6.1. Vedelik-vedelik vahetussambad (keemiline vahetus)

Vastuvoolu vedelik-vedelik vahetussambad, millel on mehhaaniline võimsustoide (st. pulseeritud sambad sõelaplaatidega, vastastikused plaatsambad ja sambad sisemiste turbiinimikseritega), spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades keemilist vahetusprotsessi. Kontsentreeritud soolhall-lahuste korrosioonikindluseks valmistatakse need sambad ja nende sisemised seadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist. Sammaste etapi residentsusaeg projekteeritakse nii, et see oleks väike (kuni 30 sekundit).

5.6.2. Vedelik-vedelik tsentrifugaalkontaktorid (keemiline vahetus)

Vedelik-vedelik tsentrifugaalkontaktorid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades keemilise vahetuse protsessi. Sellised kontaktorid kasutavad pöörlemist orgaanilise ja veevoogude dispersiooniks ja seejärel faaside eraldamiseks tsentrifugaaljõude. Kontsentreeritud soolhappelahuste korrosioonikindluse tagamiseks valmistatakse need sambad ja nende sisemised seadmed sobivast plastmaterjalist (nagu näiteks floorvesinikpolümeerid) või klaasist. Sammaste etapi residentsusaeg projekteeritakse nii, et see oleks väike (kuni 30 sekundit).

5.6.3. Uraani redutseerimissüsteemid ja seadmed (keemiline vahetus)

a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud elektrokeemilise reduktsiooni südamikud uraani redutseerimiseks ühest uraani rikastamise valentsest seisundist teise, kasutades keemilise vahetuse protsessi. Südamiku materjalid, mis puutuvad kokku protsessi lahustega peavad olema vastupidavad korrosioonile kontsentreeritud vesinikkloriidihappe lahusele.

Selgitav märkus

Kambrikese katoodi ümbris peab olema projekteeritud nii, et takistada uraani uuestioksüdeerimist oma kõrgemale valentsusastmele. Uraani hoidmiseks katoodi ümbruses võib kambrike olla varustatud läbitungimatu diafragmamembraaniga, mis on valmistatud spetsiaalselt kationi vahetusmaterjalist. Katood koosneb sobivast tahkest juhist nagu grafiidist.

b) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid kaskaadi toote poolel U4+ eraldamiseks orgaanilisest voost, happe kontsentratsiooni reguleerimiseks ja elektrokeemilise redutseerimise etteandmine kambrikesse.

Selgitav märkus

Need süsteemid koosnevad lahuse ekstraheerimise seadmetest U4+ eraldamiseks orgaanilisest voost vedelasse lahusesse, aurustumis- ja/või muudest seadmetest pH reguleerimise lahuse saavutamiseks ja reguleerimiseks ning pumpadest või muudest siirdeseadmetest elektrokeemilise redutseerimise kambrikeste etteandmiseks. Suur projekteerimismure on see, kuidas vältida vedeliku voo saastamist teatavate metalliioonidega. Seetõttu on protsessivooga kokku puutuvate osade tõttu seade ehitatud selleks sobivatest materjalidest (nagu näiteks klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat, polüeetersulfoon ja vaiguga immutatud grafiit).

5.6.4. Etteandesüsteemid (keemiline vahetus)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid suure puhtusega uraanikloriidi etteande lahuste saamiseks keemilise vahetuse uraani isotoobi separeerimise seadmetes.

Selgitav märkus

Need süsteemid koosnevad lahustamise, lahuse ekstraheerimise ja/või ioonivahetuse seadmetest puhastamise ja elektrolüütiliste kambrikeste jaoks eesmärgiga vähendada uraani U6+ või U4+ või U3+. Nende süsteemidega toodetakse uraanikloriidi lahuseid, milles on ainult mõni osa miljonist metalli ebapuhtust, nagu kroom, raud, vanaadium, molübdeen ja teised kaksikvalentsed või kõrgemad multivalentsed katioonid. Suure puhtusega U3+ saamise süsteemi ehitusmaterjaliks on klaas, floorsüsinikpolümeerid, polüfenüülsulfaat või polüeetersulfooni plastiga vooderdatud ja vaiguga immutatud grafiit.

5.6.5. Uraani oksüdeerimise süsteemid (keemiline vahetus)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid U3+ oksüdeerimiseks U4+ks tagasi pöördumisega uraani isotoobi separeerimiskaskaadi juurde keemilise vahetuse rikastamisprotsessis.

Selgitav märkus

Nende süsteemidega võidakse ühendada järgmised seadmed:

a) seadmed kloori ja hapniku kontakteerumiseks isotoobi separeerimise seadme eralduskaskaadi ja sellest tulenevalt U4+ eraldamine ühtsesse orgaanilisse voogu, mis pöördub tagasi kaskaadi toote poolelt,

b) seadmed, mis eraldavad vee soolhappest nii, et vett ja kontsentreeritud soolhapet saab uuesti sobivas kohas protsessi tagasi viia.

5.6.6. Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud/adsorbendid (ioonivahetus)

Kiirelt reageerivad ioonivahetusvaigud või adsorbendid, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks, kasutades ioonivahetusprotsessi, sealhulgas poorseid makrovõrgukujulisi vaike ja/või kilestruktuure, milles aktiivsed keemilised vahetusgrupid saavad ainult katta mitteaktiivse poorse tugistruktuuri pinna, ja muud sobivas vormis olevad ühendstruktuurid, sealhulgas kiudude osakesed. Nende ioonvahetusvaikude/adsorbentide läbimõõt on kuni 0,2 mm ja nad peavad olema keemiliselt vastupidavad kontsentreeritud vesinikloorhappe lahusele ning füüsiliselt piisavalt tugevad, et mitte degradeerida vahetussambaid. Vaigud/adsorbendid on spetsiaalselt projekteeritud, et saavutada väga kiire uraani isotoobi vahetamise kineetika (vahetusmäära poolitusaeg on vähem kui 10 sekundit) ja nad on suutelised töötama temperatuurivahemikus 100 °C kuni 200 °C.

5.6.7. Ioonivahetussambad (ioonivahetus)

Silindrilised sambad, mis on läbimõõdult suuremad kui 1000 mm, ioonivahetuse vaigu/adsorbendi pakitud patjade hoidmiseks ja toetamiseks, mis on spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani rikastamiseks ioonivahetusprotsessiga. Need sambad on valmistatud materjalist, mis on vastupidav kontsentreeritud soolhappelahusele (nt titaan või floorsüsinikplastid) ning on suutelised toimima temperatuurivahemikus 100 °C kuni 200 °C ja suuremal rõhul kui 0,7 MPa (102 psi).

5.6.8. Ioonivahetuse tagasivoosüsteemid (ioonivahetus)

a) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised redutseerimissüsteemid keemilis(t)e redutseerimisaine(te) regenereerimiseks, mida kasutatakse ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides.

b) Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud keemilised või elektrokeemilised oksüdeerimissüsteemid keemilis(t)e oksüdeeriva(te) aine(te) regenereerimiseks, mida kasutatakse ioonivahetuse uraani rikastamise kaskaadides.

Selgitav märkus

Ioonivahetuse rikastamisprotsess võib näiteks kasutada trivalentset titaani (Ti3+) kui redutseerivat katiooni, millisel juhul redutseerimissüsteem regenereerib Ti3+ Ti4+ redutseerimisega. Protsess võib kasutada näiteks trivalentset rauda (Fe3+) kui oksüdant, millisel juhul oksüdeerimissüsteem regenereerib Fe3+ Fe2+ oksüdeerimisega.

5.7. Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid, seadmed ja komponendid kasutamiseks laserpõhistes rikastamisseadmetes

Sissejuhatav märkus

Praegused laserite abil toimuvad rikastamisprotsesside süsteemid jagunevad kahte rühma: need, milles protsessikandja on aatompõhine uraaniaur, ja need, milles protsessikandja on uraaniühendi aur. Selliste protsesside üldised nimetused on järgmised: esimene liik on aatomaurulaserisotoopsepareerimine (AVLIS või SILVA); teine liik molekulaarlaserisotoopsepareerimine (MLIS või MOLIS) ja keemiline reaktsioon isotoobi selektiivse laseraktiveerimisega (CRISLA). Süsteemid, vahendid ja komponendid laseriga rikastamisseadmete jaoks hõlmavad järgmist:

a) seadmeid uraanimetalli aurude etteandmiseks (selektiivne fotoioniseerimine) või seadmeid uraaniühendi auru vabastamiseks (fotodissotsieerimine või keemiline aktiveerimine);

b) seadmed rikastatud ja vaesestatud uraani metalli kogumiseks produkti ja jäätmena esimese liigi seadmetes; ja seadmed dissotsieerunud või reageerinud ühendite kui produkti ja puudutamata materjali kui jäätme kogumine teist liiki seadmetes;

c) protsessi lasersüsteemid uraani isotoobi U-235 isotoopide selektiivseks ergastamiseks ja etteandmiseks valmistumine ja toote muundamise seadmed. Uraani aatomite ja ühendite spektroskoopia keerukus võib tähendada, et tuleb kasutada mingit muud olemasolevat lasertehnoloogiat.

Selgitav märkus

Paljud eespool loetletud esemed kas puutuvad otseselt kokku uraanimetalli auruga vedelikuga või UF6 sisaldava protsessigaasiga või UF6 ja teiste gaaside seguga. Kõik pinnad, mis puutuvad kokku uraaniga või UF6-ga on tervenisti valmistatud korrosioonile vastupidavast materjalist või sellega vooderdatud. Selles osas, mis puudutab laseril põhineva rikastamise seadmeid, on uraanimetalli aurule või vedelale uraanile vastupidavad materjalid vask, roostevaba teras, alumiinium, alumiiniumsulamid, nikkel või vähemalt 60 % niklit sisaldavad sulamid ja UF6-le vastupidavad täielikult floreeritud süsivesinikpolümeerid.

5.7.1. Uraani aurustamise süsteemid (AVLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud uraani aurustamise süsteemid, mis sisaldavad suure võimsusega riba- või pihustielektronkiire kahureid, mille lõppvõimsus sihtkohas on rohkem kui 2,5 kW/cm.

5.7.2. Vedela uraanimetalli käsitsemise süsteemid (AVLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud vedela metalli käsitsemise süsteemid sulauraani või uraanisulamite jaoks, mis koosnevad tiiglitest ja nende jahutusseadmetest.

Selgitav märkus

Tiiglid ja muud selle süsteemi osad, mis puutuvad kokku sulauraani või uraanisulamitega, on valmistatud või neid kaitstakse sobivate rooste- ja kuumakindlate materjalidega. Sobivateks materjalideks on tantaal, ütriumoksiidiga kaetud grafiit, muude haruldaste muldmetalloksiididega kaetud grafiit või nende segud.

5.7.3. Uraanimetalli produkti- ja jäätmekollektori komplektid (AVLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud produkt- ja jäätmekollektori komplektid vedelas või tahkes olekus uraanimetalli jaoks.

Selgitav märkus

Nende komplektide komponendid valmistatakse või neid kaitstakse materjalidega, mis on vastupidavad kuumusele ja uraanimetalli aurude või vedeliku (nagu näiteks ütriumiga kaetud grafiit või tantaal) sööbivale toimele ning need võivad hõlmata torusid, klappe, liideseid ja lisaosasid, kõrisid, etteandetorusid, soojusvaheteid ja kollektoriplaate magnetiliste, elektrostaatiliste või muude separeerimismeetodite jaoks.

5.7.4. Separaatorimooduli korpused (AVLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud silindrilised või ristkülikukujulised anumad uraanimetalliaurude allika säilitamiseks, elektronkiirekahurid ja toote- ning jäätmekollektorid.

Selgitav märkus

Nendes korpustes on mitmeid liideseid elektriliste ja veega töötavate seadmete ühendamiseks, laserkiireaknaid, vaakumpumbaliideseid ning liideseid diagnostika- ja kontrolliaparatuuri ühendamiseks. Neil on ette nähtud avamis- ja sulgemisseadmed, et võimaldada sisemiste komponentide käsitsemist.

5.7.5. Ülehelikiirusega laienduspihustid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud ülehelikiirusega laienduspihustid UF6 jahtumissegudele ja kandegaasidele 150 K-ni või vähem ja mis on valmistatud UF6-vastupidavast materjalist.

5.7.6. Uraani pentafluoriidi produktikollektorid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud tahke uraani pentafluoriidi (UF5) produkti kollektorid, mis koosnevad filtrist, löögi- või tsüklontüüpi kollektoritest või nende kombinatsioonist ja mis on vastupidavad sööbimisele UF5/UF6 keskkonnas.

5.7.7. UF6/kandegaasi kompressorid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud kompressorid pikaajaliseks tööks UF6-keskkonnas. Nende kompressorite osad, mis puutuvad kokku protsessigaasidega, on valmistatud materjalidest, mis on vastupidavad sööbimisele UF6-keskkonnas.

5.7.8. Rootorvõlli tihendid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud rootorvõllitihendid, milles on tihendusgaasi söötmis- ja väljutamisühendused ja millega tihendatakse kompressormootori ning ajamimootori välist võlli nii, et protsessigaas ei voolaks välja või õhk või tihendusgaas ei voolaks kompressori sisemusse, milles on UF6 ja kandegaasi segu.

5.7.9. Floreerimissüsteemid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud süsteemid UF5 floreerimiseks (tahke) UF6-ks (gaas).

Selgitav märkus

Need süsteemid on projekteeritud kogutud UF5 pulbri floreerimiseks UF6-ks, selle edasiseks kokku kogumiseks produktianumatesse või selle üleviimiseks sisendina MLIS üksustesse täiendavaks rikastamiseks. Ühe meetodi puhul võib floreerimisreaktsiooni tekitada isotoobi separeerimissüsteemis, mille puhul ta reageerib, ja kust see võidakse kokku koguda otse produktikollektorite pealt. Teise meetodi puhul saab UF5 pulbri eemaldada/siirdada produktikollektoritelt floreerimiseks sobivatesse reaktsioonianumatesse (nt hõljukpadireaktor, kruvireaktor või leegitorn). Mõlemal juhul kasutatakse seadmeid floori (või mõne muu sobiva floreerimisaine) ladustamiseks ja üleviimiseks ning seadmeid, mis on ette nähtud UF6 kogumiseks ja siirdamiseks.

5.7.10. UF6 mass-spektromeetrid/iooniallikad (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud magnetilised või kvadropoolsed mass-spektromeetrid, mis on võimelised pidevalt võtma proove UF6-gaasivoogudest, produktist või jäätmest ja millel on kõik järgmised omadused:

1. ühe aatomimassiühiku eristusvõime, kui mõõdetav mass on suurem kui 320 ühikut;

2. iooniallikad on valmistatud nichrome- või monel-metallist või vooderdatud nendega või kaetud nikliga;

3. elektronpommitusel põhinevad ioniseerimisallikad;

4. isotoobianalüüsiks sobiv kogumissüsteem.

5.7.11. Toitesüsteemid ning produkti ja jäätme eemaldussüsteemid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessi süsteemid või rikastamisseadme osa, mis on tehtud või mida kaitsevad materjalid, mis on UF6 sööbivale toimele vastupidavad, seahulgas:

a) söötmise autoklaavid, ahjud või süsteemid, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks rikastamisprotsessi;

b) desublimaatorid (või külmlõksud), mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist selle edasiseks siirdamiseks kuumutamisega;

c) tahkestamis- või vedeldamisjaamad, mida kasutatakse UF6 kõrvaldamiseks rikastamisprotsessist kompressiooni teel ja UF6 muundamiseks vedelasse või tahkesse vormi;

d) produkti või jäätme jaamad, mida kasutatakse UF6 siirdamiseks konteineritesse.

5.7.12. UF6/kandegaasi separeerimissüsteemid (MLIS)

Spetsiaalselt projekteeritud või valmistatud protsessisüsteemid UF6 separeerimiseks kandegaasist. Kandegaasiks võib