TAGASIVÕTULEPING

Euroopa Liidu ja Valgevene Vabariigi vaheline riigis ebaseaduslikult elavate isikute

EUROOPA LIIT (edaspidi „liit“)

ja

VALGEVENE VABARIIK (edaspidi „Valgevene“),

edaspidi koos „lepinguosalised“,

OLLES KINDLALT OTSUSTANUD tugevdada koostööd ebaseadusliku sisserände vastase võitluse tõhustamiseks,

SOOVIDES käesoleva lepinguga ja vastastikkuse põhimõtte alusel kehtestada nende isikute kiire ja tõhusa tuvastamise ning ohutu ja nõuetekohase tagasitoimetamise korra, kes ei vasta või enam ei vasta Valgevene või liidu liikmesriigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kohta kehtivatele tingimustele, ning vastastikuse koostöö vaimus soodustada selliste isikute transiiti,

RÕHUTADES, et käesoleva lepinguga ei piirata liidu, liidu liikmesriikide ega Valgevene õigusi, kohustusi ega vastutust, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest ning eelkõige 28. juuli 1951. aasta pagulasseisundi konventsioonist ja selle 31. jaanuari 1967. aasta protokollist,

ARVESTADES, et kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) ei osale Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ega Iirimaa käesoleva lepingu kohaldamisel, välja arvatud juhul, kui nad teatavad oma soovist osaleda vastavalt nimetatud protokollile,

ARVESTADES, et kuna käesolev leping kuulub Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse, ei kohaldata seda Taani Kuningriigi suhtes kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolliga nr 22,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAGU

MÕISTED JA ALUSPÕHIMÕTTED

Artikkel 1 Mõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „lepinguosalised“ – liit ja Valgevene; b) „Valgevene kodanik“ – isik, kellel on Valgevene kodakondsus; c) „liikmesriigi kodanik“ – isik, kellel on liidu määratluse kohane liidu liikmesriigi kodakondsus; d) „liikmesriik“ – käesoleva lepinguga seotud liidu liikmesriik; e) „kolmanda riigi kodanik“ – isik, kellel on muu riigi kui Valgevene või liikmesriigi kodakondsus; f) „kodakondsuseta isik“ – isik, kellel ei ole kodakondsust; g) „elamisluba“ – mis tahes liiki luba, mille on välja andnud Valgevene või liikmesriik ja mis annab isikule õiguse elada selle riigi territooriumil. See ei hõlma ajutisi lube riigi territooriumil viibimiseks, mis on välja antud seoses varjupaiga- või elamisloa taotluse menetlemisega; h) „viisa“ – Valgevene või liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja selle riigi territooriumile sisenemiseks või selle läbimiseks. See ei hõlma lennujaama transiidiviisat; i) „taotluse esitanud riik“ – riik (Valgevene või liikmesriik), kes esitab artikli 8 kohase tagasivõtutaotluse või artikli 15 kohase transiiditaotluse; j) „taotluse saanud riik“ – riik (Valgevene või liikmesriik), kellele esitatakse artikli 8 kohane tagasivõtutaotlus või artikli 15 kohane transiiditaotlus; k) „pädev asutus“ – Valgevene või liikmesriigi ametiasutus, kelle ülesanne on rakendada käesolevat lepingut kooskõlas artikli 20 lõike 1 punktiga a; l) „transiit“ – tähendab V jao kohaldamisel kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku läbisõitu taotluse saanud riigi territooriumilt, kui see isik reisib taotluse esitanud riigist sihtriiki; m) „piiriala“ – kuni 30 kilomeetrine ala alates liikmesriigi ja Valgevene vahelisest maismaapiirist, samuti liikmesriikide ja Valgevene rahvusvahelised lennujaamad.

Artikkel 2 Aluspõhimõtted Tugevdades koostööd ebaseadusliku sisserände ennetamisel ja selle vastu võitlemisel, tagavad taotluse saanud ja taotluse esitanud riik käesoleva lepingu kohaldamisel selle kohaldamisalasse jäävatele isikutele kinnipidamise inimõigustest ja kohustustest, mis tulenevad asjaomastest lepinguosaliste suhtes kohaldatavatest rahvusvahelistest õigusaktidest, milleks on eelkõige: — 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsioon; — 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon; — 1965. aasta rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvaheline konventsioon; — 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt; — 1984. aasta piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastane konventsioon; — 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioon ja selle 1967. aasta protokoll. Taotluse saanud riik tagab eelkõige kooskõlas oma kohustustega, mis tulenevad nimetatud rahvusvahelistest õigusaktidest, oma territooriumile tagasivõetud isikute õiguste kaitse.

II JAGU

VALGEVENE TAGASIVÕTUKOHUSTUSED

Artikkel 3 Oma riigi kodanike tagasivõtmine 1. Valgevene võtab a) liikmesriigi taotluse alusel käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi kõik isikud, kes ei vasta või enam ei vasta taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kohta kehtivatele tingimustele juhul, kui on tõestatud või kui parima facie tõendite alusel võib kindlalt oletada, et nad on Valgevene kodanikud; b) punktis a nimetatud isikute alaealised vallalised lapsed, olenemata nende sünnikohast või kodakondsusest, välja arvatud juhul, kui neil on endal taotluse esitanud riigis elamise õigus; c) punktis a nimetatud isikute muud kodakondsust omava või kodakondsuseta abikaasa eeldusel, et abikaasal on õigus siseneda Valgevene territooriumile ja seal viibida või ta võib sellise õiguse saada, välja arvatud juhul, kui tal on endal taotluse esitanud riigis elamise õigus, ning d) isikud, kes on Valgevene kodakondsusest ilma jäänud või sellest loobunud pärast liikmesriigi territooriumile sisenemist, kui liikmesriik ei ole sellistele isikutele lubanud vähemalt kodakondsust naturalisatsiooni korras. 2. Pärast seda, kui Valgevene on tagasivõtutaotluse heaks kiitnud, annab Valgevene pädev diplomaatiline või konsulaaresindus viivitamata, tasuta ja tagasivõetava isiku tahtest sõltumata hiljemalt kolme tööpäeva jooksul välja tagasivõetava isiku tagasipöördumiseks vajaliku reisidokumendi kehtivusajaga kuus kuud. Kui Valgevene ei ole kolme tööpäeva jooksul reisidokumenti välja andnud, siis loetakse ta olevat nõustunud riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega (kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2016/1953 (1) esitatud vormiga) („Euroopa tagasisaatmise reisidokument“). 3. Kui juriidilistel või muudel põhjustel ei saa asjaomast isikut algselt väljastatud reisidokumendi kehtivuse ajal üle anda, annab Valgevene pädev diplomaatiline või konsulaaresindus kolme tööpäeva jooksul tasuta välja uue sama pika kehtivusajaga reisidokumendi. Kui Valgevene ei ole kolme tööpäeva jooksul nimetatud uut reisidokumenti välja andnud, siis loetakse ta olevat nõustunud Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega.

Artikkel 4 Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmine 1. Valgevene võtab liikmesriigi taotluse alusel käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi kõik kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes ei vasta või enam ei vasta taotluse esitanud riigi territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kehtivatele tingimustele juhul, kui on tõestatud või kui prima facie tõendite alusel võib kindlalt oletada, et need isikud a) omavad või omasid riiki sisenemise ajal Valgevene välja antud elamisluba; b) omavad või omasid riiki sisenemise ajal Valgevene välja antud kehtivat viisat koos Valgevene territooriumile sisenemise tõendiga või c) sisenesid liikmesriigi territooriumile otse ja ebaseaduslikult pärast Valgevene territooriumil viibimist või selle läbimist. 2. Lõikes 1 sätestatud tagasivõtukohustust ei kohaldata, kui a) kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik läbib riiki transiitreisijana Valgevene rahvusvahelise lennujaama kaudu või b) taotluse esitanud riik on andnud kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule viisa või elamisloa enne või pärast isiku sisenemist riigi territooriumile, välja arvatud juhul, kui i) sellel isikul on Valgevene välja antud viisa või elamisluba, millel on pikem kehtivusaeg; ii) taotluse esitanud riigi välja antud viisa või elamisluba on saadud võltsitud või valedokumenti kasutades või valeandmeid esitades või iii) see isik ei täida mõnda viisa saamiseks vajalikku tingimust. 3. Piiramata artikli 7 lõike 2 kohaldamist, annab taotluse esitanud riik pärast seda, kui Valgevene on tagasivõtutaotluse heaks kiitnud, isikule, kelle tagasivõtmisega on nõustutud, Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi.

III JAGU

LIIDU TAGASIVÕTUKOHUSTUSED

Artikkel 5 Oma riigi kodanike tagasivõtmine 1. Liikmesriik võtab a) Valgevene taotluse alusel käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi kõik isikud, kes ei vasta või enam ei vasta Valgevene territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kohta kehtivatele tingimustele juhul, kui on tõestatud või kui võib prima facie tõendite alusel kindlalt oletada, et nad on selle liikmesriigi kodanikud; b) punktis a nimetatud isikute alaealised vallalised lapsed, olenemata nende sünnikohast või kodakondsusest, välja arvatud juhul, kui neil on endal Valgevene territooriumil elamise õigus; c) punktis a nimetatud isikute muud kodakondsust omava või kodakondsuseta abikaasa eeldusel, et abikaasal on õigus siseneda taotluse saanud riigi territooriumile ja seal viibida või ta võib sellise õiguse saada, välja arvatud juhul, kui tal on endal Valgevene territooriumil elamise õigus, ning d) isikud, kes on ilma jäetud või loobunud liikmesriigi kodakondsusest pärast Valgevene territooriumile sisenemist, kui Valgevene ei ole sellistele isikutele lubanud vähemalt kodakondsust naturalisatsiooni korras. 2. Pärast seda, kui taotluse saanud riik on tagasivõtutaotluse heaks kiitnud, annab selle liikmesriigi pädev diplomaatiline või konsulaaresindus viivitamata ja tagasivõetava isiku tahtest sõltumata hiljemalt kolme tööpäeva jooksul tasuta välja tagasivõetava isiku tagasipöördumiseks vajaliku reisidokumendi kehtivusajaga kuus kuud. Kui taotluse saanud riik ei ole kolme tööpäeva jooksul reisidokumenti välja andnud, loetakse ta olevat nõustunud 7. lisas esitatud väljasaatmisel kasutatava Valgevene ühtse reisidokumendi kasutamisega. 3. Kui juriidilistel või muudel põhjustel ei saa tagasivõetavat isikut algselt väljastatud reisidokumendi kehtivuse ajal üle anda, annab taotluse saanud riigi pädev diplomaatiline või konsulaaresindus kolme tööpäeva jooksul tasuta välja uue sama pika kehtivusajaga reisidokumendi. Kui taotluse saanud riik ei ole kolme tööpäeva jooksul nimetatud uut reisidokumenti välja andnud, loetakse ta olevat nõustunud 7. lisas esitatud väljasaatmisel kasutatava Valgevene ühtse reisidokumendi kasutamisega.

Artikkel 6 Kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmine 1. Liikmesriik võtab Valgevene taotluse alusel käesolevas lepingus sätestamata vorminõudeid esitamata oma territooriumile tagasi kõik kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud, kes ei vasta või enam ei vasta Valgevene territooriumile sisenemise, seal viibimise või elamise kehtivatele tingimustele juhul, kui on tõestatud või kui prima facie tõendite alusel võib kindlalt oletada, et need isikud a) omavad või omasid riiki sisenemise ajal taotluse saanud riigi väljaantud elamisluba; b) omavad või omasid riiki sisenemise ajal taotluse saanud riigi väljastatud kehtivat viisat koos taotluse saanud riigi territooriumile sisenemise tõendiga või c) sisenesid Valgevene territooriumile otse ja ebaseaduslikult pärast taotluse saanud riigi territooriumil viibimist või selle läbimist. 2. Lõikes 1 sätestatud tagasivõtukohustust ei kohaldata, kui a) kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik läbib riiki transiitreisijana taotluse saanud riigi rahvusvahelise lennujaama kaudu või b) Valgevene on andnud kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule välja viisa või elamisloa enne või pärast isiku sisenemist riigi territooriumile, välja arvatud juhul, kui i) sellel isikul on taotluse saanud riigi välja antud viisa või elamisluba, millel on pikem kehtivusaeg; ii) Valgevene välja antud viisa või elamisluba on saadud võltsitud või valedokumenti kasutades või valeandmeid esitades või iii) isik ei täida mõnda viisa saamiseks vajalikku tingimust. 3. Lõikes 1 märgitud tagasivõtukohustus on a) liikmesriigil, kes viisa või elamisloa välja andis; b) juhul kui viisa või elamisloa on välja andnud kaks või enam liikmesriiki, liikmesriigil, kes on välja andnud pikema kehtivusajaga dokumendi, või, kui üks või mitu nendest on oma kehtivuse kaotanud, siis veel kehtiva dokumendi; c) juhul kui kõik viisad ja elamisload on kehtivuse kaotanud, liikmesriigil, kes on välja andnud dokumendi, mille kehtivusaeg lõppes viimasena; d) kui isikul ei ole esitada ühtegi viisat või elamisluba, liikmesriigil, mille territooriumilt isik viimasena lahkus. 4. Piiramata artikli 7 lõike 2 kohaldamist, annab Valgevene pärast seda, kui liikmesriik on tagasivõtutaotluse heaks kiitnud, asjaomasele isikule välja tema 7. lisas esitatud tagasipöördumiseks vajaliku reisidokumendi.

IV JAGU

TAGASIVÕTUMENETLUS

Artikkel 7 Põhimõtted 1. Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti, tuleb mõne artiklites 3–6 esitatud kohustuse alusel tagasi võetava isiku üleandmiseks esitada taotluse saanud riigi pädevale asutusele tagasivõtutaotlus. 2. Kui tagasivõetaval isikul on 1. lisas loetletud kehtiv reisidokument ning kui kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul on taotluse saanud riigi kehtiv viisa või elamisluba, võib isiku üle anda ilma, et taotluse esitanud riigil tuleks taotluse saanud riigi pädevale asutusele esitada tagasivõtutaotlus või artikli 12 lõikes 1 osutatud kirjaliku teade. 3. Kui taotluse esitanud riigi piirialal on kinni peetud isik, kes on riiki sisenenud otse taotluse saanud riigi territooriumilt ja kes on ületanud piiri ebaseaduslikult, võib taotluse esitanud riik esitada tagasivõtutaotluse kahe tööpäeva jooksul pärast kõnealuse isiku kinnipidamist („kiirmenetlus“), ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist.

Artikkel 8 Tagasivõtutaotlus 1. Tagasivõtutaotluses esitatakse võimaluse korral järgmine teave: — tagasivõetava isiku andmed (nt tema eesnimed, perekonnanimed, sünniaeg ja võimaluse korral sünnikoht ning viimane elukoht) ning vajaduse korral abikaasa ja/või alaealiste vallaliste laste andmed; — oma riigi kodanike puhul viide kodakondsuse tõendamise või prima facie tõendamise vahenditele, mille loetelu on esitatud vastavalt 1. ja 2. lisas; — kolmanda riigi kodanike ja kodakondsuseta isikute puhul viide nende tagasivõtmise tingimuste tõendamise või prima facie tõendamise vahenditele, mille loetelu on esitatud vastavalt 3. ja 4. lisas; — tagasivõetava isiku foto; — asjakohasel juhul sõrmejäljed kooskõlas taotluse esitanud riigis kohaldatavate õigusaktidega. 2. Võimaluse korral esitatakse tagasivõtutaotluses vajadusel ka järgmine teave: — teade selle kohta, et üleantav isik võib vajada abi või hooldust, tingimusel et asjaomane isik on selgelt väljendanud oma nõusolekut sellise teate esitamise kohta, ning — mis tahes muu kaitse- või turvameede või teave isiku tervise kohta, mis võib olla vajalik konkreetse isiku üleandmiseks. 3. Tagasivõtutaotluse tavavorm on lisatud 5. lisana. 4. Tagasivõtutaotluse võib esitada mis tahes sidevahendi kaudu, kaasa arvatud elektrooniliselt, näiteks faksi või e-posti teel.

Artikkel 9 Kodakondsuse tõendamine 1. Artikli 3 lõike 1 punktile a ja artikli 5 lõike 1 punktile a vastavat kodakondsust võib tõendada 1. lisas loetletud mis tahes dokumendiga ka juhul, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Kui nimetatud dokumendid esitatakse, tunnustavad liikmesriigid ja Valgevene vastastikku isiku kodakondsust ning täiendav kontrollimine ei ole vajalik. Kodakondsust ei saa tõendada valedokumentidega. 2. Artikli 3 lõike 1 punktile a ja artikli 5 lõike 1 punktile a vastavat kodakondsust saab prima facie tõendada 2. lisas loetletud mis tahes dokumendiga ka juhul, kui dokumendi kehtivusaeg on lõppenud. Kui nimetatud dokumendid esitatakse, tunnustavad liikmesriigid ja Valgevene vastastikku isiku kodakondsust, välja arvatud juhul, kui nad suudavad tõendada vastupidist. Kodakondsust ei saa prima facie tõendada valedokumentidega. 3. Kui ei ole võimalik esitada ühtegi 1. ja 2. lisas loetletud dokumenti, korraldab taotluse saanud riigi pädev diplomaatiline või konsulaaresindus taotluse esitanud riigi tagasivõtutaotluses esitatud sellekohase avalduse korral põhjendamatult viivitamata ja hiljemalt seitsme kalendripäeva jooksul alates taotluse esitamisest tagasivõetava isiku küsitlemise, et teha kindlaks tema kodakondsus. Küsitlemise kord võidakse kehtestada artiklis 20 sätestatud rakendusprotokollidega.

Artikkel 10 Tõendid kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute kohta 1. Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 1 sätestatud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise tingimuste olemasolu saab tõendada 3. lisas loetletud mis tahes dokumendiga. Nimetatud tõenditeks ei saa olla valedokumendid. Liikmesriigid ja Valgevene tunnustavad sellist tõendit, ilma et edasine uurimine oleks nõutav. 2. Artikli 4 lõikes 1 ja artikli 6 lõikes 1 sätestatud kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtutingimuste olemasolu saab prima facie tõendada 4. lisas loetletud mis tahes dokumendiga. Sellisteks prima facie tõenditeks ei saa olla valedokumendid. Selliste prima facie tõendite esitamisel peavad liikmesriigid ja Valgevene tagasivõtutingimusi täidetuks, kui nad ei suuda tõestada vastupidist. 3. Riiki sisenemise, riigis viibimise või riigis elamise ebaseaduslikkust tõendatakse asjaomase isiku reisidokumentidega, milles puudub viisa või muu luba taotluse esitanud riigi territooriumil viibimiseks. Taotluse esitanud riigi teade selle kohta, et asjaomasel isikul ei ole vajalikke reisidokumente, viisat või elamisluba, tõendab samuti prima facie ebaseaduslikku riiki sisenemist, riigis viibimist või elamist.

Artikkel 11 Tähtajad 1. Tagasivõtutaotlus tuleb taotluse saanud riigi pädevale asutusele esitada hiljemalt 180 päeva jooksul pärast seda, kui taotluse esitanud riigi pädev asutus on saanud teada, et kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei vasta või enam ei vasta riiki sisenemise, seal viibimise või elamise kohta kehtivatele nõuetele. Kui taotlust ei ole õiguslike või muude takistuste tõttu võimalik õigel ajal esitada, pikendatakse tähtaega taotluse esitanud riigi taotlusel, kuid ainult ajani, mil takistusi enam ei ole. 2. Tagasivõtutaotlusele vastatakse kirjalikult — kahe tööpäeva jooksul taotluse esitamisest juhul, kui taotlus on esitatud kiirmenetluse raames, või — kümne kalendripäeva jooksul taotluse esitamisest kõikidel muudel juhtudel. Nimetatud tähtaegu hakatakse arvestama tagasivõtutaotluse kättesaamise kuupäevast. Kui vastust kõnealuse tähtaja jooksul ei saabu, loetakse üleandmine kokkulepituks. Tagasivõtutaotluse vastuse võib esitada mis tahes sidevahendi kaudu, kaasa arvatud elektrooniliste sidevahendite nagu faksi või e-posti teel. 3. Tagasivõtmisest keeldumise korral tuleb seda kirjalikult põhjendada. 4. Pärast nõusoleku andmist või asjakohasel juhul pärast lõikes 2 sätestatud asjakohaste tähtaegade möödumist antakse kõnealune isik üle kolme kuu jooksul. Taotluse esitanud riigi palvel võib eespool nimetatud tähtaega pikendada aja võrra, mis kulub üleandmise õiguslike või muude takistuste kõrvaldamiseks.

Artikkel 12 Üleandmise kord ja transpordiliigid 1. Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 2 kohaldamist, teatavad taotluse esitanud riigi pädevad asutused vähemalt 72 tundi enne isiku üleandmist taotluse saanud riigi pädevatele asutustele kirjalikult üleandmise kuupäeva, rahvusvahelise piiriületuspunkti, andmed võimaliku saatemeeskonna kasutamise kohta ja üleandmise muud üksikasjad. 2. Üleandmiseks võib kasutada mis tahes transpordivahendit, sealhulgas lennutransporti. Tagasisaatmine lennutranspordiga ei pea toimuma Valgevene ega liikmesriikide riiklike lennuettevõtjate teenuseid kasutades ning võib toimuda regulaar- või tšarterlennuga. Saatemeeskonnaga tagasisaatmise korral ei pea saatemeeskond koosnema ainult taotluse esitanud riigi volitatud isikutest, tingimusel et neid on volitanud Valgevene või mõni liikmesriik. 3. Kui üleandmisel kasutatakse lennutransporti, vabastatakse võimalik saatemeeskond viisanõudest.

Artikkel 13 Eksikombel tagasivõtmine Taotluse esitanud riik võtab taotluse saanud riiki tagasivõetud isiku tagasi, kui kolme kuu jooksul pärast asjaomase isiku üleandmist selgub ja on põhjendatud, et isik ei vasta artiklites 3–6 sätestatud nõuetele. Sellisel juhul kohaldatakse käesoleva lepingu menetlussätteid mutatis mutandis ning edastatakse kogu olemasolev teave tagasivõetava isiku isikusamasuse ja kodakondsuse kohta.

V JAGU

TRANSIIT

Artikkel 14 Põhimõtted 1. Liikmesriigid ja Valgevene peaksid kasutama kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute transiiti ainult juhul, kui neid isikuid ei saa sihtriiki otse tagasi saata. 2. Valgevene lubab kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute transiiti, kui liikmesriik seda taotleb, ning liikmesriik lubab kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute transiiti, kui Valgevene seda taotleb, juhul kui edasisõit muudes võimalikes transiidiriikides ja tagasivõtmine sihtriigi poolt on tagatud. 3. Valgevene või liikmesriik võib transiidist keelduda järgmistel juhtudel: a) kui kolmanda riigi kodanikku või kodakondsuseta isikut ohustab sihtriigis või muus transiidiriigis piinamine või ebainimlik või alandav kohtlemine või karistus või surmanuhtlus või tagakiusamine rassi, usu, rahvuse, teatavasse sotsiaalsesse rühma kuulumise või poliitiliste vaadete tõttu; b) kui kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule kavatsetakse määrata taotluse saanud riigis või muus transiidiriigis kriminaalkaristus või c) rahvatervise, riigisisese julgeoleku, avaliku korra või taotluse saanud riigi muude riiklike huvidega seotud põhjustel. 4. Valgevene või liikmesriik võib väljaantud loa tühistada, kui hiljem ilmnevad või selguvad käesoleva artikli lõikes 3 osutatud transiiti takistavad asjaolud või kui edasisõit võimalikes transiidiriikides või tagasivõtmine sihtriigis ei ole enam tagatud. Sel juhul võtab taotluse esitanud riik vajaduse korral kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku viivitamata tagasi.

Artikkel 15 Transiidimenetlus 1. Transiiditaotlus esitatakse taotluse saanud riigi pädevale asutusele kirjalikult ja see peab sisaldama järgmist teavet: a) transiidi liik (lennu-, maismaa- või meretransport), võimalikud muud transiidiriigid ja kavandatud sihtkoht; b) andmed asjaomase isiku kohta (nt eesnimi, perekonnanimi, sünninimi, muud kasutatud nimed, nimed, mille all isikut tuntakse, või tema varjunimed, sünniaeg, sugu ja võimaluse korral sünnikoht, kodakondsus, keel, reisidokumendi liik ja number); c) kavandatav rahvusvaheline piiriületuspunkt, üleandmisaeg ja saatemeeskonna kasutamine ning d) avaldus selle kohta, et taotluse esitanud riigi arvates on artikli 14 lõikes 2 sätestatud tingimused täidetud ning keeldumiseks artikli 14 lõike 3 alusel ei ole põhjust. Transiiditaotluse ühtne vorm on esitatud 6. lisas. Transiiditaotluse võib esitada mis tahes sidevahendi kaudu, kaasa arvatud elektrooniliselt, näiteks faksi või e-posti teel. 2. Taotluse saanud riik teavitab taotluse esitanud riiki kolme tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist kirjalikult riiki lubamisest, kinnitades piiriületuspunkti ja kavandatud riiki lubamise aja, või teavitab teda riiki lubamisest keeldumisest ja sellise keeldumise põhjustest. Kui kolme tööpäeva jooksul vastust ei saada, loetakse transiit kokkulepituks. Transiiditaotlusele võib vastuse esitada mis tahes sidevahendi kaudu, kaasa arvatud elektrooniliselt nagu faksi või e-posti teel. 3. Kui transiidiks kasutatakse lennutransporti, vabastatakse tagasivõetav isik ja võimalik saatemeeskond kohustusest taotleda lennujaama transiidiviisat. 4. Taotluse saanud riigi pädevad asutused aitavad vastastikku konsulteerides transiidile kaasa, tehes eelkõige kõnealuste isikute üle järelevalvet ja luues selleks sobilikud tingimused.

VI JAGU

KULUD

Artikkel 16 Transpordi- ja transiidikulud Ilma et see piiraks pädevate asutuste õigust nõuda tagasivõetavalt isikult või kolmandatelt isikutelt tagasi tagasivõtmisega seotud kulud, kannab taotluse esitanud riik käesoleva lepingu kohased tagasivõtmise ja transiitvedude transpordikulud sihtriigi piirini.

VII JAGU

ANDMEKAITSE JA SÕLTUMATUSE KLAUSEL

Artikkel 17 Andmekaitse Isikuandmeid edastatakse üksnes siis, kui see on vajalik selleks, et Valgevene või liikmesriigi pädevad asutused saaksid käesolevat lepingut rakendada. Konkreetse juhtumiga seotud isikuandmete töötlemise, sealhulgas nende teise lepinguosalise ametiasutustele edastamise suhtes kohaldatakse Valgevene siseriiklikke õigusakte ning kui vastutav töötleja on liikmesriigi pädev asutus, siis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/679 (2) sätteid. Igal juhul lähtutakse järgmisest: a) isikuandmete töötlemisel tuleb tagada, et töötlemine on õiglane, seaduslik ja andmesubjektile läbipaistev; b) isikuandmeid kogutakse ainult käesoleva lepingu täpselt kindlaksmääratud, selge ja õiguspärase rakendamise eesmärgil ning edastav asutus ja vastuvõttev asutus ei tohi neid täiendavalt töödelda viisil, mis on vastuolus nimetatud eesmärgiga; c) isikuandmed peavad olema piisavad ja asjakohased ja piirduma nende kogumise ja/või hiljem töötlemise otstarbeks vajalikuga; edastada võib ainult järgmisi isikuandmeid: — üleantava isiku andmed (nt eesnimed, perekonnanimed, võimalikud varasemad nimed, muud kasutatud nimed või nimed, mille all isikut tuntakse, või tema varjunimed, sugu, perekonnaseis, sünnikuupäev ja -koht, praegune ja mis tahes varasem kodakondsus), — pass, isikutunnistus või autojuhiluba (number, kehtivusaeg, väljaandmise kuupäev, välja andnud asutus, väljaandmise koht), — peatuskohad ja marsruudid, — muu teave, mis on vajalik üleantava isiku isikusamasuse tuvastamiseks või tagasivõtunõuete kindlakstegemiseks käesoleva lepingu kohaselt, näiteks foto või sõrmejäljed, — üleantava isikuga seotud konkreetsed asjaolud, sealhulgas andmed selle kohta, et ta on ohtlik isik, või tema tervisliku seisundi kohta, et tagada ravi või hooldus ametisaladuse hoidmise kohustust täitva spetsialisti vastutuse all; d) isikuandmed peavad olema täpsed ja vajaduse korral ajakohastatud; e) isikuandmeid säilitatakse kujul, mis võimaldab andmesubjekte tuvastada ainult seni, kuni see on vajalik seoses andmete kogumise või hilisema töötlemise eesmärgiga; f) isikuandmeid tuleb töödelda asjakohaseid tehnilisi või korralduslikke meetmeid kasutades viisil, mis tagab isikuandmete asjakohase turvalisuse, sealhulgas kaitseb loata või ebaseadusliku töötlemise eest ning juhusliku kadumise, hävimise või kahjustumise eest; g) nii andmeid edastav kui ka neid vastuvõttev asutus peab võtma kõik mõistlikud meetmed, et tagada vastavalt vajadusele isikuandmete parandamine, kustutamine või blokeerimine juhul, kui nende töötlemine ei vasta käesoleva artikli sätetele, eelkõige seetõttu, et need andmed ei ole piisavad, asjakohased, täpsed või nende maht on suurem, kui on vajalik töötlemise eesmärgi saavutamiseks. Teist lepinguosalist teavitatakse andmete parandamisest, kustutamisest ja blokeerimisest; h) taotluse esitamise korral peab vastuvõttev asutus teavitama edastavat asutust edastatud andmete kasutamisest ja selle tulemustest; i) isikuandmeid võib edastada ainult pädevatele asutustele. Muudele organitele ei või andmeid edastava ametiasutuse eelneva nõusolekuta andmeid edastada; j) edastavad ja vastuvõtvad asutused peavad isikuandmete edastamise ja vastuvõtmise kirjalikult registreerima.

Artikkel 18 Sõltumatuse klausel 1. Käesoleva lepinguga ei piirata liidu, liikmesriikide ega Valgevene õigusi, kohustusi ega vastutust, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, kaasa arvatud rahvusvahelistest konventsioonidest, mille osalised nad on, eelkõige artiklis 2 nimetatud rahvusvahelistest õigusaktidest, ja: — varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramist käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest; — väljaandmist ja transiiti käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest ning — mitmepoolsetest rahvusvahelistest konventsioonidest ja lepingutest välisriikide kodanike tagasivõtmise kohta. 2. Käesolevas lepingus sätestatu ei takista isiku tagasisaatmist muude kui lõikes 1 osutatud ametlike või mitteametlike kokkulepete alusel.

VIII JAGU

RAKENDAMINE JA KOHALDAMINE

Artikkel 19 Tagasivõtu ühiskomitee 1. Lepinguosalised annavad teineteisele vastastikust abi käesoleva lepingu kohaldamisel ja tõlgendamisel. Lepinguosalised moodustavad selleks tagasivõtu ühiskomitee („ühiskomitee“), mille ülesanne on eelkõige: a) jälgida käesoleva lepingu rakendamist; b) määrata kindlaks käesoleva lepingu ühtseks kohaldamiseks vajalik rakenduskord; c) vahetada regulaarselt teavet rakendusprotokollide kohta, mille liikmesriigid ja Valgevene on koostanud vastavalt artiklile 20, ning d) soovitada muudatusi käesolevasse lepingusse ja selle lisadesse. 2. Ühiskomitee otsused on lepinguosalistele siduvad. 3. Ühiskomitee moodustatakse liidu ja Valgevene esindajatest. 4. Ühiskomitee koguneb vajaduse korral ühe lepinguosalise taotlusel. 5. Ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

Artikkel 20 Rakendusprotokollid 1. Mõjutamata käesoleva lepingu vahetut kohaldatavust, koostavad Valgevene ja liikmesriik liikmesriigi või Valgevene taotlusel rakendusprotokolli, milles muu hulgas esitatakse eeskirjad: a) pädevate asutuste ja piiripunktide määramise ning kontaktandmete vahetamise kohta; b) saatemeeskonnaga naasmiste, sealhulgas kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute saatemeeskonnaga toimuva transiidi tingimuste kohta; c) täiendavate vahendite ja dokumentide kohta lisaks 1.–4. lisas loetletutele; d) kiirmenetluse käigus tagasivõtmise üksikasjade kohta; e) küsitluste läbiviimise korra kohta. 2. Lõikes 1 osutatud rakendusprotokollid jõustuvad alles pärast seda, kui nendest on teatatud komiteele. 3. Valgevene nõustub rakendama ühe liikmesriigiga koostatud rakendusprotokolli mis tahes sätet ka suhetes mis tahes teise liikmesriigiga, kui viimane seda taotleb ning kui Valgevenel on praktiliselt võimalik neid sätteid kohaldada. Liikmesriigid nõustuvad rakendama liikmesriigi koostatud rakendusprotokolli mis tahes sätet suhetes Valgevenega, kui viimane seda taotleb ning kui liikmesriikidel on praktiliselt võimalik neid sätteid kohaldada.

Artikkel 21 Seos liikmesriikide kahepoolsete tagasivõtulepingute või -kokkulepetega Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 3 kohaldamist, on käesolev leping ülimuslik mis tahes kahepoolse lepingu või kokkuleppe suhtes, mis käsitleb riigis ebaseaduslikult elavate isikute tagasivõtmist ja mis on sõlmitud või sõlmitakse artikli 20 kohaselt üksikute liikmesriikide ja Valgevene vahel, juhul kui sellise dokumendi sätted ei ole kooskõlas käesoleva lepinguga.

IX JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 22 Territoriaalne kohaldamisala 1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut selle territooriumi suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, ning Valgevene territooriumi suhtes. 2. Käesolevat lepingut kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Iirimaa territooriumi suhtes ainult liidu poolt Valgevenele edastatud sellekohase teate alusel. Käesolevat lepingut ei kohaldata Taani Kuningriigi territooriumi suhtes.

Artikkel 23 Jõustumine, kestus ja lõpetamine 1. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. 2. Käesolev leping jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuud, mil viimane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et lõikes 1 nimetatud menetlused on lõpule viidud. 3. Artiklites 4 ja 6 sätestatud kohustusi hakatakse kohaldama alles kaks aastat pärast käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud kuupäeva, v.a artikli 7 lõikes 3 osutatud juhtudel. Nimetatud kahe aasta jooksul kohaldatakse neid kohustusi siiski kodakondsuseta isikute ning nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kelle päritoluriigiga on Valgevene sõlminud kahepoolse tagasivõtulepingu. Nende kahe aasta jooksul kohaldatakse edasi liikmesriikide ja Valgevene vaheliste kehtivate kahepoolsete tagasivõtulepingute ning kahepoolsete piirikokkulepete asjaomaseid osi. 4. Käesolevat lepingut kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Iirimaa suhtes alates artikli 22 lõikes 2 nimetatud teate edastamisele järgneva teise kuu esimesest päevast. 5. Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks. 6. Kummalgi lepinguosalisel on õigus teist lepinguosalist ametlikult teavitades ja komiteega eelnevalt konsulteerides täielikult või osaliselt ajutiselt peatada käesoleva lepingu rakendamine. Lepingu peatamine jõustub kaks päeva pärast kõnealuse teate edastamist. 7. Kummalgi lepinguosalisel on õigus käesolev leping denonsseerida, teatades sellest ametlikult teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.

Artikkel 24 Lisad 1.–7. lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Done in duplicate in the Bulgarian, Croatian, Czech, Danish, Dutch, English, Estonian, Finnish, French, German, Greek, Hungarian, Italian, Latvian, Lithuanian, Maltese, Polish, Portuguese, Romanian, Slovak, Slovenian, Spanish, Swedish and Russian languages, each of these texts being equally authentic.

Съставено в Брюксел на осми януари две хиляди и двадесета година. Hecho en Bruselas, el ocho de enero de dos mil veinte. V Bruselu dne osmého ledna dva tisíce dvacet. Udfærdiget i Bruxelles den ottende januar to tusind og tyve. Geschehen zu Brüssel am achten Januar zweitausendzwanzig. Kahe tuhande kahekümnenda aasta jaanuarikuu kaheksandal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις οκτώ Ιανουαρίου δύο χιλιάδες είκοσι. Done at Brussels on the eighth day of January in the year two thousand and twenty. Fait à Bruxelles, le huit janvier deux mille vingt. Sastavljeno u Bruxellesu osmog siječnja godine dvije tisuće dvadesete. Fatto a Bruxelles, addì otto gennaio duemilaventi. Briselē, divi tūkstoši divdesmitā gada astotajā janvārī. Priimta du tūkstančiai dvidešimtų metų sausio aštuntą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-huszadik év január havának nyolcadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tmien jum ta’ Jannar fis-sena elfejn u għoxrin. Gedaan te Brussel, acht januari tweeduizend twintig. Sporządzono w Brukseli dnia ósmego stycznia roku dwa tysiące dwudziestego. Feito em Bruxelas, em oito de janeiro de dois mil e vinte. Întocmit la Bruxelles la opt ianuarie două mii douăzeci. V Bruseli ôsmeho januára dvetisícdvadsať. V Bruslju, dne osmega januarja leta dva tisoč dvajset. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä tammikuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä. Som skedde i Bryssel den åttonde januari år tjugohundratjugo. Совершено в городе Брюсселе восьмого января две тысячи двадцатого года.

(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrus (EL) 2016/1953, mis käsitleb Euroopa reisidokumendi kehtestamist riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 30. novembri 1994. aasta soovitus (ELT L 311, 17.11.2016, lk 13).

(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).