Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vaheline  
PROTOKOLL,  
millega määratakse kindlaks Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahelises kalandusalases 
partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus  
Artikkel 1  
Kohaldamisaeg ja kalapüügivõimalused  
1. Üheks aastaks alates 28. veebruarist 2011 lepingu artikli 5 
kohaselt antavad kalapüügivõimalused on sätestatud käesolevale 
protokollile lisatud tabelis.  
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklites 4 ja 5 
toodud tingimustel.  
3. Lepingu artikli 6 kohaselt võivad Euroopa Liidu liikmes ­
riigi lipu all sõitvad laevad Maroko kalapüügipiirkonnas kala 
püüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel 
ja selle lisas toodud tingimustel väljastatud püügilitsents.  
Artikkel 2  
Rahaline toetus – makseviisid  
1. Lepingu artikliga 7 ettenähtud rahaline toetus artiklis 1 
osutatud ajavahemikul on 36 100 000 eurot (  1 ). 
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6 
ja 10 kohaselt.  
3. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse maksab EL hiljemalt 
neli kuud pärast käesoleva protokolli allkirjastamise kuupäeva.  
4. Rahaline toetus kantakse kuningriigi ülemlaekuri (Trésorier 
Générale du Royaume) nimele kuningriigi riigikassas avatud 
arvele, mille andmed Maroko ametiasutused teatavad.  
5. Käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt on selle toetuse 
kasutamine Maroko ametiasutuste ainupädevuses.  
Artikkel 3  
Teadusvaldkonna korraldus  
1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Maroko kalapüügi ­
piirkonnas vastutustundlikku kalapüüki neis vetes kala püüdvate 
eri kalalaevastike võrdse kohtlemise põhimõtte alusel.  
2. Protokolli kehtivusajal teevad ELi ja Maroko ametiasutused 
koostööd, et vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1 jälgida ühise 
teaduskohtumise raamis Maroko kalapüügipiirkonna kalavarude 
arengut.  3. Nende teaduskohtumiste järelduste ja parimate kättesaada ­
vate teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu 
artiklis 10 nimetatud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse 
korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid kalavarude säästva 
majandamise tagamiseks.  
Artikkel 4  
Kalapüügivõimaluste läbivaatamine  
1. Artiklis 1 osutatud kalapüügivõimalusi võib vastastikusel 
kokkuleppel suurendada tingimusel, et artiklis 3 nimetatud 
teaduskohtumise arvamuse kohaselt ei kahjustata Maroko kala ­
varude säästlikku kasutamist. Sellisel juhul suurendatakse artikli 
2 lõikes 1 nimetatud rahalist toetust proportsionaalselt ja põhi ­
mõttel  pro rata temporis . ELi makstav rahaline toetus ei tohi siiski 
ületada rohkem kui kahekordselt artikli 2 lõikes 1 osutatud 
summat.  
2. Seevastu kui lepinguosalised lepivad kokku võtta artiklis 3 
osutatud meetmeid (vähendada artiklis 1 nimetatud kalapüügi ­
võimalusi), vähendatakse rahalist toetust proportsionaalselt ja  
pro rata temporis . EL võib, ilma et see piiraks käesoleva protokolli 
artikli 6 kohaldamist, peatada selle rahalise toetuse maksmise 
juhul, kui kogu käesolevas protokollis sätestatud püügikoormust 
ei saa rakendada.  
3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata 
üle ka kalapüügivõimaluste jaotuse eri laevakategooriate vahel, 
tingimusel et järgitakse teaduskohtumiste soovitusi nende kala ­
varude majandamise kohta, mida ümberjaotamine võib mõju ­
tada. Kui see on kalapüügivõimaluste ümberjaotamiseks vajalik, 
lepivad lepinguosalised kokku rahalise toetuse kohandamises.  
4. Lõikes 1, lõike 2 esimeses lauses ja lõikes 3 sätestatud 
kalapüügivõimaluste muutmise üle otsustakse lepinguosaliste 
vastastikusel kokkuleppel lepingu artiklis 10 osutatud ühiskomi ­
tees.  
Artikkel 5  
Katsepüük  
Lepinguosalised soodustavad Maroko kalapüügipiirkonnas katse ­
püüki käesolevas lepingus ette nähtud ühise teaduskomitee juha ­
tusel toimunud uuringute tulemuste alusel. Sel eesmärgil ja ühe 
lepinguosalise taotlusel konsulteerivad nad teineteisega ning 
määravad iga juhtumi puhul eraldi kindlaks liigid (nagu käsn ­
loomad), tingimused ja muud asjakohased parameetrid.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/3  
( 1 ) Sellele summale lisanduvad laevaomanike makstavad kindlasumma ­
lised tasud püügilitsentside eest, mis on välja antud lepingu artikli 6 
kohaselt ja käesoleva protokolli lisa I peatüki punktidega 4 ja 5 
ettenähtud korras.
Katsepüügi lubasid antakse katsetamise eesmärgil kuni kuueks 
kuuks.  
Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud positiivseid 
tulemusi, võib ELile anda uusi kalapüügivõimalusi vastavalt 
artiklis 4 sätestatud kokkuleppekorrale kuni käesoleva protokolli 
kehtivuse lõppemiseni. Selle tulemusena suureneb rahaline 
hüvitis.  
Artikkel 6  
Partnerluslepingu panus Maroko kalanduspoliitika 
rakendamisse  
1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 nimetatud rahalist 
toetust suuruses 13 500 000 eurot antakse Maroko vetes vastu ­
tustundliku ja säästva kalapüügi rakendamisele suunatud kalan ­
duspoliitika väljaarendamisele ja elluviimisele.  
2. Selle toetuse kasutamine ja suunamine Maroko poolt 
põhineb lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel ühiskomitees 
kindlaks määratud eesmärkidel ning nende saavutamiseks 
kavandatud programmidel, samuti vastavalt kalandussektori 
arengustrateegiale „Halieutis”.  
Artikkel 7  
Vastutustundliku kalapüügi rakendamise toetus  
1. Maroko ettepanekul ning käesoleva protokolli artikli 6 
sätete rakendamiseks lepivad EL ja Maroko lepingu artiklis 10 
osutatud ühiskomitees kohe pärast protokolli jõustumist kokku 
järgmises:  
a) suunised, millest juhindutakse säästva ja vastutustundliku 
kalapüügi juurutamisele suunatud Maroko kalanduspoliitika 
prioriteetide, eelkõige artikli 6 lõikes 2 sätestatud prioritee ­
tide rakendamisel;  
b) eesmärgid ning saavutatud tulemuste hindamist võimaldavad 
kriteeriumid ja näitajad.  
2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hinda ­
miskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaks 
ühiskomitees.  
3. Maroko teavitab ELi artikli 6 punktis 2 sätestatud toetuse 
kasutamisest niipea, kui suunised, eesmärgid ning hindamiskri ­
teeriumid ja -näitajad on ühiskomitees heaks kiidetud.  4. Protokolli lõppemisele eelneva kuu lõpus esitab Maroko 
käesoleva protokolliga ettenähtud valdkondliku toetuse kavan ­
damise aruande, lisades sellesse prognoositava majandusliku ja 
sotsiaalse mõju, samuti toetuse jaotumise geograafiliselt.  
5. Lepinguosalised jätkavad valdkondliku toetuse rakendamist 
vajaduse korral ka pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppe ­
mist, samuti alljärgnevas artiklis 9 osutatud protokolli katkesta ­
mise ajavahemikel ning vastavalt käesoleva protokolliga ette ­
nähtud korrale.  
Artikkel 8  
ELi ettevõtjate majanduslik integratsioon Maroko 
kalandussektoriga  
1. Lepinguosalised kohustuvad edendama ELi ettevõtjate in- 
tegreerimist kogu Maroko kalandusvaldkonda.  
2. Euroopa Komisjoni toetusel on kavas käivitada algatus, et 
tutvustada liidu eraettevõtjatele kogu Maroko kalandusvald ­
konna kaubanduslikke ja tööstuslikke võimalusi, sealhulgas 
otseinvesteeringute võimalusi.  
3. Selleks et ergutada ELi ettevõtjaid, kes lossivad Maroko 
sadamates eelkõige kohalikule tööstusele müümiseks, nende 
toodete väärtuse suurendamiseks Marokos või Maroko kalapüü ­
gipiirkonnas püütud saagi vedamiseks mööda maismaateid, 
vähendab Maroko nendelt nõutavate tasude suurust vastavalt 
lisa sätetele.  
4. Lepinguosalised otsustavad luua töörühma, mille ülesanne 
on teha kindaks, mis on takistuseks ELi otseinvesteeringutele 
kalandusvaldkonnas ning millised meetmed võiksid selliste 
investeeringute suhtes kehtivaid tingimusi leevendada.  
Artikkel 9  
Erimeelsused – protokolli kohaldamise peatamine  
1. Käesoleva protokolli sätete tõlgendamisel ja nende kohal ­
damisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral peavad lepingu ­
osalised nõu lepingu artikli 10 kohaselt asutatud ühiskomitees, 
mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.  
2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel 
peatada, kui lepinguosaliste erimeelsus on tõsine ja lõike 1 
kohaselt ühiskomitees peetud nõupidamisel kokkulepet ei saavu ­
tatud.ET L 202/4 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin ­
guosaline esitama vastava kirjaliku taotluse vähemalt kolm kuud 
enne taotletavat peatamise kuupäeva.  
4. Protokolli täitmise peatamisel jätkavad lepinguosalised 
arutelu erimeelsuse lahendamiseks vabatahtliku kokkuleppega. 
Lahenduseni jõudmisel jätkatakse käesoleva protokolli kohalda ­
mist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja 
põhimõttel  pro rata temporis  vastavalt ajavahemikule, mil käes ­
oleva protokolli kohaldamine oli peatatud.  
Artikkel 10  
Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata 
jätmise tõttu  
Kui EL ei tasu artikliga 2 ettenähtud makseid, võib artikli 4 
sätteid arvestades käesoleva protokolli kohaldamise peatada järg ­
mistel tingimustel:  
a) Maroko pädevad ametiasutused saadavad Euroopa Komisjo ­
nile teate makse mittelaekumise kohta. Komisjon viib läbi 
vajalikud kontrollimenetlused ja sooritab vajaduse korral 
makse hiljemalt 30 tööpäeva jooksul alates teate kättesaa ­
mise kuupäevast;  
b) kui makse ei ole Maroko pädevatele ametiasutustele artikli 2 
lõikes 3 sätestatud ajavahemiku jooksul laekunud, on neil õigus peatada protokolli kohaldamine. Ametiasutused teavi ­
tavad sellest viivitamata Euroopa Komisjoni;  
c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse 
on sooritatud.  
Artikkel 11  
Riiklike õigusaktide kohaldamine  
Käesoleva protokolli ja selle lisa alusel kala püüdvate laevade 
tegevuse, eelkõige ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise, 
varude hankimise ja muu suhtes kohaldatakse asjakohaseid 
Maroko õigusakte.  
Artikkel 12  
Ajutine rakendamine  
Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse ajutiselt alates 
28. veebruarist 2011.  
Artikkel 13  
Jõustumine  
Käesolev kokkulepe ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal le ­
pinguosalised teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike 
menetluste lõpuleviimisest.  
Kalapüügivõimalused  
Püügiliik  
Väikesemahuline püük  Põhjalähedane püük  Tööstuslik pelaagiline püük  
Pelaagiline püük 
põhjaosas: noodad  Väikesemahuline püük 
lõunaosas: õnge ­
nöörid, ridvad, 
lõkspüünised  Väikesemahuline püük 
põhjaosas: 
põhjaõngejadad  Väikesemahuline 
tuunipüük: ritvõnge ­
dega tuunipüügilaevad  Põhjaõngejadad, 
põhjatraalnoodad ja 
seisev-põhjavõrgud  C varud  
Tonnaaž 
60 000 tonni  
20 laeva  20 laeva  30 laeva  27 laeva  22 laevaET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/5
Съставено  в Брюксел  на тринадесети  юли  две хиляди  и единадесета  година . 
Hecho en Bruselas, el trece de julio de dos mil once.  
V Bruselu dne t řináctého července dva tisíce jedenáct.  
Udfærdiget i Bruxelles den trettende juli to tusind og elleve.  
Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juli zweitausendelf.  
Kahe tuhande üheteistkümnenda aasta juulikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.  
Έγινε  στις Βρυξέλλες , στις δέκα  τρεις  Ιουλίου  δύο χιλιάδες  έντεκα . 
Done at Brussels on the thirteenth day of July in the year two thousand and eleven.  
Fait à Bruxelles, le treize juillet deux mille onze.  
Fatto a Bruxelles, addì tredici luglio duemilaundici.  
Brisel ē, divi t ūkstoši vienpadsmit ā gada tr īspadsmitaj ā jūlijā. 
Priimta du t ūkstan čiai vienuolikt ų met ų liepos trylikt ą dien ą Briuselyje.  
Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenegyedik év július tizenharmadik napján.  
Mag ħmul fi Brussell, fit-tlettax-il jum ta’ Lulju tas-sena elfejn u ħdax.  
Gedaan te Brussel, de dertiende juli tweeduizend elf.  
Sporz ądzono w Brukseli dnia trzynastego lipca roku dwa tysi ące jedenastego.  
Feito em Bruxelas, em treze de Julho de dois mil e onze.  
Întocmit la Bruxelles la treisprezece iulie dou ă mii unsprezece.  
V Bruseli d ňa trinásteho júla dvetisícjedenás ť. 
V Bruslju, dne trinajstega julija leta dva tiso č enajst.  
Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattayksitoista.  
Som skedde i Bryssel den trettonde juli tjugohundraelva.
ET L 202/6 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
За Европейския  съюз  
Por la Unión Europea  
Za Evropskou unii  
For Den Europæiske Union  
Für die Europäische Union  
Euroopa Liidu nimel  
Για την Ευρωπαϊκή  Ένωση  
For the European Union  
Pour l'Union européenne  
Per l'Unione europea  
Eiropas Savien ības v ārd ā – 
Europos S ąjungos vardu  
Az Európai Unió részér ől 
Għall-Unjoni Ewropea  
Voor de Europese Unie  
W imieniu Unii Europejskiej  
Pela União Europeia  
Pentru Uniunea European ă 
Za Európsku úniu  
Za Evropsko unijo  
Euroopan unionin puolesta  
För Europeiska unionen
  
За Кралство  Мароко  
Por el Reino de Marruecos  
Za Marocké království  
For Kongeriget Marokko  
Für das Königreich Marokko  
Maroko Kuningriigi nimel  
Για το Βασίλειο  του Μαρόκου  
For the Kingdom of Morocco  
Pour le Royaume du Maroc  
Per il Regno del Marocco  
Marokas Karalistes v ārd ā – 
Maroko Karalyst ės vardu  
A Marokkói Királyság részér ől 
Għar-Renju tal-Marokk  
Voor het Koninkrijk Marokko  
W imieniu Królestwa Maroka  
Pelo Reino de Marrocos  
Pentru Regatul Maroc  
Za Marocké krá ľovstvo  
Za Kraljevino Maroko  
Marokon kuningaskunnan puolesta  
För Konungariket Marocko
ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/7
LISA  
Euroopa Liidu laevade püügitegevuse tingimused Maroko kalapüügipiirkonnas  
I PEATÜKK  
LITSENTSIDE TAOTLEMISE JA VÄLJASTAMISE PUHUL KOHALDATAVAD SÄTTED  
Litsentsitaotlused  
1. Püügilitsents Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüdmiseks antakse üksnes nõuetekohastele laevadele.  
2. Laev on nõuetekohane, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole rakendatud Marokos kalapüügikeeldu. 
Laevadel ei tohi olla vastuolusid Maroko ametiasutustega, st nad peavad olema täitnud kõik varasemad Maroko ja ELi 
vahelistest kalandusalastest lepingutest tulenevad kohustused.  
3. ELi pädevad ametiasutused esitavad põllumajanduse ja merekalapüügi ministeeriumi merekalapüügi osakonnale (edas ­
pidi „osakond”) nende laevade nimekirja, kes soovivad tegelda kalapüügiga protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes 
määratud piirides, vähemalt 20 päeva enne taotletavate litsentside kehtivuse alguskuupäeva.  
4. Kõnealustes nimekirjades on püügiliikide ja püügipiirkondade kaupa esitatud tonnaaž, laevade arv ja iga laeva peamised 
tehnilised näitajad ning rubriikide kaupa lahtikirjutatud maksete summa. Pelaagilise püügi ja väikesemahulise püügi 
puhul näidatakse iga laeva kohta ära ka taotletava perioodi jooksul kasutatav(ad) püügivahend(id).  
5. Litsentsitaotlusele lisatakse osakonnas kasutatava tarkvaraga ühilduvas formaadis fail kogu püügilitsentside koostami ­
seks vajaliku teabega.  
6. Üksiktaotlus esitatakse osakonnale liites 1 esitatud näidisvormil.  
7. Litsentsitaotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid:  
— lipuriigiks oleva liikmesriigi kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva tonnaaž;  
— värske kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund külgvaates taotluse esitamise ajal. See foto peab olema 
vähemalt 10 × 15 cm suurune;  
— tõend püügilitsentsi tasu, lõivude ja vaatlejatasude maksmise kohta;  
— muu dokument või tõend, mille esitamist näevad ette käesoleva protokolli erisätted teatavate laevaliikide kohta.  
Litsentside väljaandmine  
1. Osakond väljastab kõigi laevade püügilitsentsid ELi delegatsioonile Marokos (edaspidi „delegatsioon”) 15 päeva jooksul 
alates punkti 1 alapunktis 6 sätestatud dokumentide kättesaamise kuupäevast.  
2. Püügilitsentsid koostatakse vastavalt protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedele, märkides eelkõige ära kalapüügipiir ­
konna, kauguse kaldast, lubatud püügivahendid, peamised liigid, võrgu lubatud silmasuuruse, lubatud kaaspüügi mahu 
ning pelaagilise püügi traalerite püügikvoodid.  
3. Püügilitsentsi võib välja anda üksnes kõik selleks ettenähtud haldusformaalsused täitnud laevadele.  
4. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise litsentsisüsteemi rakendamise edendamises.  
Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine  
1. Litsentsid kehtivad ajavahemikul 28. veebruarist 2011 kuni 27. veebruarini 2012.  
2. Püügilitsentsid kehtivad üksnes tasudega hõlmatud ajavahemiku jooksul ning kõnealuse litsentsiga kindlaksmääratud 
kalapüügipiirkonnas, püügivahendite ja kalapüügiliigi suhtes.ET L 202/8 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
3. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Lipuliikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt 
nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning ELi taotlusel asendatakse ühele laevale välja antud litsents 
võimalikult kiiresti teisele sama kategooria laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse kategooria puhul lubatud 
tonnaaži ei ületata.  
4. Asendatud litsentsiga laeva omanik või tema esindaja tagastab tühistatud litsentsi delegatsiooni vahendusel osakonnale.  
5. Püügilitsents peab olema kalapüügiõigusega laeva pardal ja see esitatakse inspekteerimisorganile igal kontrollimisel.  
6. Püügilitsentsi kehtivusaeg on aasta, kuus kuud või kolm kuud. Pelaagiliseks tööstuslikuks kalapüügiks võib anda 
kuulitsentsi ning seejärel seda pikendada.  
Püügilitsentsi tasud ja lõivud  
1. Püügilitsentside aastatasud kehtestatakse Maroko õigusaktidega.  
2. Litsentsitasud hõlmavad kalendriaastat, mille jooksul litsents välja antakse, ja need makstakse jooksva aasta litsentsi 
esmakordse taotlemise korral. Nende litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse peale 
sadamatasude ja teenuste eest makstavate tasude.  
3. Püügilitsentsi tasud ja lõivud arvutatakse iga laeva kohta protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes kindlaksmääratud 
määrade põhjal.  
4. Lõivud arvutatakse lähtuvalt püügilitsentsi tegelikust kehtivusajast.  
5. Kõigist muudatustest püügilitsentse puudutavates õigusaktides teatatakse delegatsioonile hiljemalt kaks kuud enne 
nende kohaldamist.  
Makseviisid  
Litsentsitasud, lõivud ja vaatlejatasud makstakse põllumajanduse ja merekalapüügi ministeeriumi ülemlaekurile enne 
püügilitsentsi väljastamist Bank Al Maghrib-Maroc’is avatud kontole nr 001 810 0078251501 1075 61 71.  
Pelaagilise püügi traalerite väljapüütud kogustelt makstakse tasu kolm korda aastas selle kvartali lõpus, mis järgneb 
kvartalile, mille jooksul püük toimus.  
II PEATÜKK  
SIIRDEKALADE PÜÜGIGA TEGELEVATE LAEVADE (TUUNIPÜÜGILAEVADE) SUHTES KOHALDATAVAD 
SÄTTED  
1. Litsentsitasu on 25 eurot Maroko kalapüügipiirkonnas püütud tonni kala kohta.  
2. Litsents antakse üheks kalendriaastaks pärast 5 000 euro suuruse ettemaksu tasumist laeva kohta.  
3. Ettemaks arvutatakse lähtuvalt püügilitsentsi tegelikust kehtivusajast.  
4. Siirdeliikide püügi litsentsiga laevade kaptenid peavad lisa liites 6 osutatud näidise kohast püügipäevikut.  
5. Nimetatud püügipäeviku ühe koopia edastavad nad oma pädevatele ametiasutustele hiljemalt 15 päeva enne kolme 
kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti. Need ametiasutused edastavad viivitamata koopia delegatsioonile, 
kes edastab selle osakonnale enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti.  
6. Delegatsioon esitab osakonnale iga laevaomaniku koostatud ja liikmesriikide püügiandmete kontrollimise eest vastu ­
tavate teadusasutuste (Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografía (EIO), 
Instituto Nacional de Investigação Agrária e das Pescas (INIAP) ja Institut National de Recherche Halieutique (INRH)) 
poolt kontrollitud püügiaruannete põhjal enne 30. aprilli eelmise aasta eest maksmisele kuuluvate litsentsitasude 
lõpliku arvestuse.  
7. Eelmise aasta eest makstava litsentsitasu arvestus esitatakse protokolli lõppemisele järgneva nelja kuu jooksul.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/9
8. Lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on alates osakonna poolt summade heakskiitmisest 
teatamisest 30 päeva aega pädevate ametiasutuste ees oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Delegatsioon teeb Maroko 
osakonnale ülemlaekuri nimele esimese peatüki punktis 5 nimetatud kontole eurodes makse hiljemalt pooleteise kuu 
jooksul pärast nimetatud teatamist.  
9. Kui lõpliku arvestuse summa on eespool nimetatud ettemaksest väiksem, siis summade vahet tagasi ei maksta.  
10. Laevaomanikud teevad kõik vajaliku püügipäeviku koopiate saatmiseks ja vajadusel punktides 6 ja 7 sätestatud tähtaja 
jooksul täiendavate maksete tegemiseks.  
11. Punktides 6 ja 7 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik 
on kõnealused kohustused täitnud.  
III PEATÜKK  
KALAPÜÜGI PIIRKONNAD  
Kalapüügi piirkonnad iga liiki püügitegevuse jaoks Maroko Atlandi ookeani piirkonnas määratakse kindlaks kalapüügi 
teabelehtedes (liide 2). Käesolev protokoll ei hõlma Maroko Vahemere vööndit, mis asub punktist 35° 48’ N – 6° 20’ W 
(Cap Spartel) idas.  
IV PEATÜKK  
KATSEPÜÜGI RAKENDAMISE ÜKSIKASJAD  
Lepinguosalised määravad ühiselt kindlaks katsepüügiga tegelevad Euroopa ettevõtjad, kõige sobivama ajavahemiku ning 
kohaldatavad tingimused. Laevade uurimistöö hõlbustamiseks annab osakond olemasolevat teadusinfot ja muud põhi ­
teavet.  
Maroko kalandussektor osaleb selles aktiivselt (katsepüügi kooskõlastamine ja katsepüügi tingimusi käsitlev mõttevahetus).  
Püügireisi kestus on vähemalt kolm kuud ja mitte rohkem kui kuus kuud, kui lepinguosalised vastastikusel kokkuleppel 
seda ei muuda.  
Kandidaatide valimine katsepüügi reiside jaoks  
Euroopa Komisjon edastab Maroko ametiasutustele katsepüügi litsentside taotlused. Tehnilises toimikus täpsustatakse:  
— laeva tehnilised omadused;  
— laeva juhtkonna kalandusalase asjatundlikkuse tase;  
— ettepanek püügireisi tehniliste näitajate kohta (kestus, varustus, uuritavad piirkonnad jne).  
Kui osakond peab seda vajalikuks, korraldab ta Euroopa Komisjoni ja asjaomaste laevaomanikega tehnilise mõttevahetuse.  
Enne püügireisi algust esitavad laevaomanikud Maroko ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile:  
— püügiaruande pardal juba oleva saagi kohta;  
— püügireisil kasutatavate püügivahendite tehnilised näitajad;  
— kinnituse, et nad järgivad Maroko kalanduseeskirju.  
Püügireisi ajal peavad kõnealused laevaomanikud  
— esitama Maroko ametiasutustele ja Euroopa Komisjonile iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, 
sealhulgas püügireisi tehnilised näitajad (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud ja 
märkused);  
— edastama laevaseiresüsteemi kaudu laeva asukoha, kiiruse ja suuna;ET L 202/10 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
— tagama, et pardal viibiks üks Maroko teadusvaatleja või Maroko ametiasutuste valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on 
koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laevaohvitserina ja laevaomanik katab 
tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumis ­
sadama kohta tehakse kokkuleppel Maroko ametiasutustega. Kui lepinguosalised pole kokku leppinud teisiti, ei ole laev 
kunagi kohustatud sisenema sadamasse rohkem kui kord kahe kuu jooksul;  
— Maroko vetest lahkumisel esitama laevad inspekteerimiseks, kui Maroko ametiasutused seda taotlevad;  
— pidama kinni Maroko kalandusalastest õigusnormidest.  
Teadusliku püügireisi ajal saadud saak, sealhulgas kaaspüük, jääb laevaomaniku omandisse, kui see vastab asjaomastele 
ühiskomitee poolt kehtestatud nõuetele.  
Maroko ametiasutused nimetavad kontaktisiku, kelle poole võib pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis 
võivad katsepüüki takistada.  
V PEATÜKK  
KÄESOLEVA LEPINGU ALUSEL MAROKO KALAPÜÜGIPIIRKONNAS KALA PÜÜDVATE ELi KALALAEVADE 
SATELLIITSEIRE SUHTES KOHALDATAVAD SÄTTED  
1. Kõiki käesoleva lepingu alusel kala püüdvaid laevu, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, jälgitakse satelliidi abil ajal, 
mil nad asuvad Maroko kalapüügipiirkonnas.  
2. Satelliitseire teostamiseks edastavad Maroko pädevad ametiasutused Euroopa lepinguosalisele Maroko kalapüügipiir ­
konna koordinaadid (pikkus- ja laiuskraadid).  
Maroko ametiasutused edastavad kõnealused andmed elektrooniliselt, väljendatuna kraadides, minutites ja sekundites.  
3. Lepinguosalised vahetavad X.25-aadresside ja elektroonilise andmeedastuse spetsifikatsiooniga seotud teavet oma 
kontrollikeskuste vahel punktidega 5 ja 7 ettenähtud korras. Sealhulgas edastatakse võimaluse korral kontrollikeskuste 
omavaheliseks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmed, nagu nimed, telefoni- ja faksinumbrid ning e-posti aadressid 
(Internet või X.400).  
4. Seire asukohaviga on kuni 500 meetrit ja usaldusvahemik 99 %.  
5. Kui lepingu alusel kala püüdev laev, mida Euroopa õiguse kohaselt satelliitside abil jälgitakse, siseneb Maroko 
kalapüügipiirkonda, teatab lipuriigi kontrollikeskus Maroko kalapüügi seire ja kontrolli keskusele (CSC) viivitamata 
ja maksimaalselt iga kahe tunni järel laeva asukoha (laeva tunnusandmed, pikkus- ja laiuskraadid, kurss ja kiirus). 
Edastatud teateid käsitletakse asukohateadetena.  
6. Punktis 5 osutatud asukohateated edastatakse elektroonilisel kujul X.25-vormingus või muu turvatud protokollina. 
Teated saadetakse reaalajas vastavalt II tabelis toodud vormile.  
7. Kui kalalaeva pardal olevas asukoha pideva jälgimise satelliitsüsteemis esineb tehnilisi vigu või see enam ei tööta, 
edastab laeva kapten faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ja Maroko seire- ja kontrollikeskusele määratud aja jooksul 
punktis 5 osutatud teabe. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saata iga 4 tunni tagant. See asukoha ­
teade sisaldab laeva kapteni poolt vastavalt punktis 5 sätestatud tingimustele iga 2 tunni järel registreeritud asuko ­
hateateid.  
Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Maroko seire- ja kontrollikeskusele. Rikkis seade parandatakse 
või vahetatakse välja hiljemalt ühe kuu jooksul. Selle tähtaja möödumisel peab kõnealune laev Maroko kalapüügi ­
piirkonnast lahkuma või sisenema mõnesse Maroko sadamasse.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/11
8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Maroko vetes iga tunni tagant. Kui laevade jälgimist pole 
võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sellest viivitamata Maroko seire- ja kontrollikeskust ning toimitakse 
vastavalt punktile 7.  
9. Kui Maroko seire- ja kontrollikeskus leiab, et lipuriik ei edasta punktis 5 osutatud teavet, teavitab ta sellest viivitamata  
teist lepinguosalist.  
10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud andmeid kasutavad Maroko ametiasutused üksnes ELi ja 
Maroko vahel sõlmitud lepingu alusel kala püüdvate Euroopa laevade kontrolliks ja järelevalveks. Andmeid ei tohi 
mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele.  
11. Satelliitseiresüsteemi seadmed ja tarkvara peavad olema usaldusväärsed, need ei tohi võimaldada mingisugust asukoha 
võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.  
Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras sõltumata keskkonna- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseire ­
süsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja segada.  
Laevakaptenid tagavad, et:  
— andmeid ei muudeta;  
— satelliitseireseadme antenni või antenne ei takistata;  
— satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata;  
— satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.  
12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel andma teineteisele oma satelliitseireseadmete kohta teavet veendumaks, et 
kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõudmistele käesolevate sätete järgimiseks. Esimese selle ­
teemalise koosoleku peab korraldama enne käesoleva protokolli jõustumist.  
13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate erimeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu 
lepingu artikliga 10 ettenähtud ühiskomitees.  
14. Lepinguosalised nõustuvad vajaduse korral neid sätteid lepingu artiklis 10 nimetatud ühiskomitees läbi vaatama.  
VI PEATÜKK  
PÜÜGIARUANDED  
Püügipäevik  
1. Laevakaptenitel on kohustus kasutada spetsiaalselt Maroko kalapüügipiirkonnas tegutsemiseks sisseseatud püügipäe ­
vikut ja täita seda päevikut nimetatud püügipäeviku selgitavates märkustes toodud nõuete kohaselt.  
2. Laevaomanikud edastavad ühe koopia püügipäevikust oma pädevatele ametiasutustele hiljemalt 15 päeva enne kolme 
kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti. Need ametiasutused edastavad viivitamata koopia delegatsioonile, 
kes edastab selle osakonnale enne kolme kuu möödumist kuust, mille kohta päevikut peeti.  
3. Kui laevaomanikud ei täida eespool lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustusi, peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni 
laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.  
Kvartali kaupa esitatavad püügiaruanded  
1. Delegatsioon teatab osakonnale enne iga kvartali kolmanda kuu lõppu eelmise kvartali jooksul kõigi ELi laevade 
püütud kogused.  
2. Andmed esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ning püügipäevikus nimetatud bioloogiliste liikide kaupa.  
3. Need andmed edastatakse osakonda ka ministeeriumi kasutatava tarkvaraga ühilduvas formaadis arvutifailina.  
Andmete usaldusväärsus  
Eespool punktides 1 ja 2 nimetatud dokumentides sisalduvad andmed peavad kajastama tegelikku püüki, et nende põhjal 
saaks jälgida varude arengut.ET L 202/12 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
VII PEATÜKK  
MAROKO MEREMEESTE PARDALEVÕTMINE  
1. Käesoleva lepingu kohaseid litsentse omavad laevaomanikud võtavad kogu Maroko vetes viibimise aja jooksul Maroko 
meremehi pardale järgmiselt.  
a) Pelaagilised traalerid:  
— tonnaažiga alla 150 GT: Maroko meremeeste vabatahtlik pardalevõtmine;  
— tonnaažiga alla 5 000 GT: kuus meremeest;  
— tonnaažiga 5 000 GT või rohkem: kaheksa meremeest.  
Kui need laevad tegutsevad Maroko kalapüügipiirkonnas vähem kui ühe kuu aastas, ei ole neil Maroko meremeeste 
töölevõtmise kohustust.  
Kui nende laevade püügilitsentse uuendatakse pikemaks ajaks kui üks kuu aastas, peavad asjassepuutuvad laevaoma ­
nikud tasuma esimese kuu eest käesoleva peatüki punktiga 10 ettenähtud summa. Alates püügilitsentsi kehtivuse teise 
kuu esimesest päevast peavad nad täitma Maroko meremeeste pardalevõtmise kohustust.  
b) Väikesemahuline kalapüük põhjaosas: Maroko meremeeste vabatahtlik pardalevõtmine.  
c) Väikesemahuline kalapüük lõunaosas: kaks meremeest.  
d) Seinerid põhjaosas: kaks meremeest.  
e) Traalerid ja põhjaõngejadaga süvavee-kalapüügilaevad: kaheksa meremeest.  
f) Ritvõngedega tuunipüügilaevad: kolm meremeest.  
2. Laevaomanikud valivad oma laevade pardale võetavad meremehed ise.  
3. Kaluritest meremeeste töölepingud sõlmitakse laevaomanike või nende esindajate ja kaluritest meremeeste vahel.  
4. Laevaomanik või tema esindaja edastab osakonnale oma laevale tööle võetud Maroko meremeeste nimed, märkides, 
millised on nende tööülesanded meeskonnas.  
5. Euroopa kalalaevade pardale võetud meremeeste suhtes kohaldatakse täiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 
(ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste 
õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.  
6. Maroko meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutajatele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning 
meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu Maroko pädevate ametiasutustega. 
Lepingud tagavad meremeestele sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlus ­
tuse.  
7. Laevaomanik või tema esindaja peab kahe kuu jooksul pärast litsentsi väljastamist edastama otse osakonnale koopia 
asjaomase liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt viseeritud lepingust.  
8. Maroko meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. Töötasu määratakse enne litsentside väljastamist kindlaks 
laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Maroko meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Maroko 
meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui Maroko laevaperede omad, need peavad vastama ILO stan ­
darditele ega tohi olla nendest madalamad.  
9. Kui üks või mitu töölevõetud meremeest laeva väljumise ajaks kohale ei ilmu, võib laev ettenähtud püügireisi 
alustada, kui ta on teavitanud lähtesadama pädevaid ametiasutusi meremeeste arvu ebapiisavusest ja ajakohastanud 
meeskonna nimekirja. Nimetatud ametiasutus teavitab sellest osakonda.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/13
Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügireisil töötab tema laeval käesolevas lepingus 
ettenähtud arv meremehi.  
10. Kui Maroko meremehi ei võeta pardale muudel põhjustel kui eelmises punktis osutatud, on asjaomased Euroopa 
laevaomanikud kohustatud kuni 3 kuu jooksul iga Maroko kalapüügipiirkonnas püütud päeva eest maksma kind ­
laksmääratud summana 20 eurot meremehe kohta.  
Seda summat kasutatakse Maroko kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse I peatüki punktis 5 osutatud 
pangakontole.  
11. Delegatsioon annab osakonnale kord poolaastas, 1. juulil 2011 ja 1. jaanuaril 2012, ELi laevadel töölevõetud Maroko 
meremeeste nimekirja koos märkega nende sissekandmise kohta meremeeste registrisse, näidates ära laevad, kuhu nad 
on tööle võetud.  
12. Kui punktis 9 sätestatud juhud välja arvata, peatatakse laevaomanike korduva ettenähtud meremeeste töölevõtmise 
kohustuse rikkumise korral laeva püügilitsents automaatselt, kuni see kohustus on täidetud.  
VIII PEATÜKK  
KALAPÜÜGI SEIRE JA JÄLGIMINE  
Kalapüügi jälgimine  
1. Laevad, millel lubatakse käesoleva lepingu alusel Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüda, võtavad allpool sätestatud 
korra kohaselt pardale Maroko poolt määratud vaatlejad.  
1.1. Kvartalis võtavad vaatleja pardale 25 % püügiõigusega laevadest, mille tonnaaž ületab 100 GT.  
1.2. Tööstusliku pelaagilise kalapüügi laevad võtavad pardale ühe teadusvaatleja kogu Maroko vetes tegutsemise ajaks.  
1.3. Ühenduse kalalaevu, mille tonnaaž on kuni 100 GT, vaadeldakse maksimaalselt kümne püügi jooksul aastas ja 
püügiliikide lõikes.  
1.4. Osakond koostab nimekirja laevadest, kes peavad vaatleja pardale võtma, ning pardale võetavate vaatlejate 
nimekirja. Need nimekirjad edastatakse kohe pärast koostamist delegatsioonile.  
1.5. Osakond teatab litsentsi väljaandmisel või hiljemalt 15 päeva enne vaatleja pardale võtmiseks ettenähtud päeva 
asjaomastele laevaomanikele delegatsiooni kaudu laeva pardale määratud vaatleja nime.  
2. Pelaagiliste traalerite pardal peab vaatleja olema alaliselt. Muude kalapüügiliikide puhul peab vaatleja pardal olema 
ühel püügireisil iga laeva kohta.  
3. Laevaomanik või tema esindaja ja Maroko ametiasutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatleja pardale 
võetakse.  
4. Vaatleja võetakse pardale laevaomaniku valitud sadamas esimese Maroko vetes toimuva püügireisi alguses pärast 
määratud laevade nimekirja teatavakstegemist.  
5. Asjaomased laevaomanikud teatavad kahe nädala jooksul 10-päevase etteteatamisega, millistel kuupäevadel ja millistes 
Maroko sadamates vaatlejad pardale võetakse.  
6. Kui vaatleja võetakse pardale välisriigis, kannab laevaomanik vaatleja reisikulud. Kui laev, mille pardale on vaatleja 
võetud, lahkub Maroko kalapüügipiirkonnast, tuleb võtta kõik meetmed vaatleja võimalikult kiireks tagasijõudmiseks 
Marokosse laevaomaniku kulul.  
7. Laevaomaniku kohustuste täitmata jätmise tõttu teadusvaatleja asjatu lähetamise korral kannab laevaomanik reisi ­
kulud ning teadusvaatleja tegevusetult viibitud päevade eest päevaraha samal ametiastmel Maroko riigi ametnikele 
ettenähtud ulatuses. Laevaomanik maksab teadusvaatlejale eespool kirjeldatud päevaraha ka laevaomaniku süül välja ­
sõiduga viibimise korral.  
Kõigist päevaraha käsitlevatest õigusaktide muudatustest teatatakse delegatsioonile hiljemalt kaks kuud enne nende 
kohaldamist.ET L 202/14 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
8. Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast 
kokkulepitud aega, vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.  
9. Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatleja:  
9.1. jälgib laevade püügitegevust;  
9.2. kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta;  
9.3. võtab teadusprogrammide raames bioloogilisi proove;  
9.4. märgib üles kasutatavad püügivahendid;  
9.5. kontrollib Maroko vetes püügipäevikusse kantud püügiandmeid;  
9.6. kontrollib kaaspüügi protsendimäära ja hindab vette tagasi lastud turustamiskõlblike kalaliikide, koorikloomade 
ja peajalgsete liikide koguseid;  
9.7. edastab raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.  
10. Laeva kapten teeb oma ametiseisundist tulenevalt kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline 
ja moraalne turvalisus.  
11. Vaatleja käsutuses peavad olema kõik kohustuste täitmiseks vajalikud seadmed. Kapten tagab talle juurdepääsu 
ülesannete täitmiseks vajalikele sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, kaasa arvatud püügi ­
päevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis lihtsustavad tema tööd.  
12. Pardal olles peab vaatleja:  
12.1. võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks 
kalapüüki,  
12.2. hoolitsema pardavarustuse ja -seadmete eest ning kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsuse eest.  
13. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja tegevusaruande, edastab selle Maroko pädevatele 
ametiasutustele ja saadab koopia ELi delegatsioonile. Vaatleja kirjutab tegevusaruandele alla laeva kapteni juuresolekul, 
kusjuures viimane võib sellesse lisada või lasta lisada mis tahes talle vajalikuna tunduvaid märkusi, mida ta seejärel 
oma allkirjaga kinnitab. Aruande koopia jäetakse teadusvaatleja laevalt lahkumisel kaptenile.  
14. Iga laev tagab võimaluste piires vaatlejatele samaväärsed majutus- ja toitlustustingimused kui on laeva juhtkonnal; 
sellega seotud kulud kannab laevaomanik.  
15. Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Maroko pädevad ametiasutused.  
16. Et hüvitada Marokole teadusvaatlejate laeva pardal viibimisega seotud kulud, nähakse lisaks laevaomanike tasu 
maksmise kohustusele ette „teadusvaatlejate tasu” maksmine 3,5 euro ulatuses gigatonni kohta kvartalis iga Maroko 
kalapüügipiirkonnas kala püüdva laeva kohta.  
Need tasud makstakse vastavalt lisa I peatüki punktis 5 osutatud kvartalimaksete tegemise ajal.  
17. Eespool punktis 4 sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni laeva ­
omanik on kõnealused kohustused täitnud.  
Ühine kalapüügiseire süsteem  
Et tõhustada kontrolli käesoleva lepingu sätete järgimise kindlustamiseks, seavad lepinguosalised sisse ühise kaldal toimuva 
lossimise seire ja jälgimise süsteemi.  
Selleks määravad mõlema lepinguosalise pädevad ametiasutused oma esindaja, kes osaleb lossimise kontrollis ja jälgib 
kontrolli korraldust, ning teatavad tema nime teisele lepinguosalisele.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/15
Maroko ametiasutuse esindaja osaleb vaatlejana liikmesriikide teenistuste läbiviidaval Maroko kalapüügipiirkonnas tegut ­
senud laevade lossimise kontrollimisel.  
Esindaja saadab liikmesriigi kontrolliametnikke sadamate, laevade, dokkide, esmamüügi, kalasaaduste hulgiladude, kauba ­
ladude, külmhoonete ja teiste enne esmamüüki kala lossimise ja ladustamisega seotud kohtade külastamisel ning võib 
tutvuda nende kontrollide esemeks olevate dokumentidega.  
Maroko ametiasutuse esindaja koostab ja esitab aruande kontrollkäikude kohta, kus ta osales.  
Osakond teatab delegatsioonile lossimissadamatesse planeeritud kontrollkäikudest 10 päeva ette.  
Euroopa Komisjoni taotlusel võivad Euroopa kalandusinspektorid osaleda vaatlejana Maroko ametiasutuste poolt Maroko 
sadamates läbiviidavatel Euroopa laevade lossimistegevuse kontrollimistel.  
Kõnealuse tegevuse praktiline kord määratakse kindlaks lepinguosaliste pädevate ametiasutuste kokkuleppel.  
IX PEATÜKK  
KONTROLL  
1. Euroopa Ühendus haldab ja uuendab nimekirja laevadest, millele on käesoleva protokolli sätete kohaselt püügilitsents 
väljastatud. Nimekiri saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Maroko ametiasutustele vahetult pärast 
koostamist ning edaspidi iga kord, kui seda ajakohastatakse.  
2. Tehniline kontroll  
2.1. Kord aastas, samuti pärast tonnaaži muutmist või teistsuguste püügivahendite kasutamist hõlmavat püügiliigi 
muutmist peavad punktis 1 nimetatud Euroopa laevad sõitma kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimiseks 
Maroko sadamasse. Kõnealused inspekteerimised peavad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva sadamasse saabu ­
misest.  
2.2. Laeva kaptenile antakse pärast tehnilist kontrolli tõend, mille kehtivusaeg vastab litsentsi kehtivusajale ning mida 
pikendatakse automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul litsentsi uuendavad. Kehtivusaeg ei või siiski 
olla pikem kui üks aasta. See tõend peab kogu aeg olema pardal.  
2.3. Tehnilise kontrolli käigus kontrollitakse laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite nõuetekohasust ning Maroko 
meremehi käsitlevate sätete täitmist.  
2.4. Kontrollimise kulud kannavad laevaomanikud ja need määratakse kindlaks Maroko õigusaktides sätestatud tarii ­
fide alusel. Need ei või olla suuremad teiste laevade poolt samade teenuste eest tavaliselt makstavatest summadest.  
2.5. Punktides 2.1 ja 2.2. sätestatud kohustuste täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsents automaatselt, kuni 
laevaomanik on kõnealused kohustused täitnud.  
3. Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine  
3.1. Ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Maroko kalapüügipiirkonda või sealt lahkuda, teatavad sellest osakon ­
nale vähemalt neli tundi ette.  
3.2. Lahkumisest teatamisel edastab iga laev ka pardal oleva saagi koguse ja liigid. Teave tuleks edastada faksi teel või 
kui laeval faks puudub, siis raadio teel vastavalt liite 8 sätetele.  
3.3. Laeva, mis tabatakse kala püüdmast ilma osakonda eelnevalt teavitamata, käsitatakse litsentsita laevana.  
3.4. Laevadele teatatakse faksi- ja telefoninumber ning e-posti aadress püügilitsentsi väljaandmisel.  
4. Kontrollimenetlused  
4.1. Maroko kalapüügipiirkonnas kala püüdvate Euroopa laevade kaptenid lubavad oma pardale püügitegevuse kont ­
rollimise ja vaatluse eest vastutavad Maroko ametiisikud ning hõlbustavad nende pardale tulekut ja ülesannete 
täitmist.ET L 202/16 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
4.2. Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende ülesannete täitmiseks.  
4.3. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.  
5. Laeva peatamine  
5.1. Osakond teavitab Maroko kalapüügipiirkonnas Euroopa kalalaeva peatamisest ja laeva suhtes sanktsioonide 
kohaldamisest Euroopa Komisjoni hiljemalt 48 tunni jooksul.  
5.2. Komisjonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.  
6. Peatamise protokoll  
6.1. Laeva kapten allkirjastab Maroko kontrolliasutuse koostatud protokolli.  
6.2. Antud allkiri ei piira kapteni õigusi ega võimalusi nõuete rikkumise süüdistust vaidlustada.  
6.3. Kapten juhib laeva Maroko kontrolliasutuse osutatud sadamasse. Maroko kalapüügieeskirju rikkunud laeva 
peetakse sadamas kinni kuni peatamise tavapäraste haldusformaalsuste täitmiseni.  
7. Rikkumise menetlemine  
7.1. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune 
menetlus lõpetatakse hiljemalt (kolm tööpäeva) pärast laeva peatamist.  
7.2. Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse abil, määratakse trahvi suurus Maroko kalandusalaste õigus ­
aktide alusel.  
7.3. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning see läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, peab laevaomanik 
pädevate Maroko ametiasutuste osutatud pangas tasuma pangatagatise, mille suuruse määramisel võetakse arvesse 
laeva peatamise kulusid, rikkumise toime pannud isikutele määratud trahvide suurust ning rikkumise heastamiseks 
kuluvaid summasid.  
7.4. Pangatagatist ei tagastata enne kohtuprotsessi lõppemist. See tagastatakse laevaomanikule niipea, kui kohtume ­
netlus lõppeb süüdimõistva otsuseta. Kui kõnesolevad isikud mõistetakse süüdi, kuid neile määratakse esitatud 
pangatagatisest väiksem trahv, tagastavad Maroko pädevad ametiasutused neile ülejäänud summa.  
7.5. Laeval lubatakse sadamast lahkuda:  
— kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud või  
— enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 7.3 osutatud pangatagatise ja 
Maroko pädevad ametiasutused on selle heaks kiitnud.  
8. Ümberlaadimine  
8.1. Maroko kalapüügipiirkonnas on keelatud igasugune saagi merel ümberlaadimine. Euroopa pelaagilised traalerid, 
mis soovivad saaki Maroko vetes ümber laadida, teevad seda Maroko sadamas või muus Maroko pädevate 
ametiasutuste määratud kohas ning pärast osakonnalt loa saamist. Selline ümberlaadimine toimub vaatleja või 
osakonna esindaja ja kontrolliasutuste järelevalve all. Käesoleva sätte rikkumisele järgnevad Maroko õigusaktidega 
ettenähtud sanktsioonid.  
8.2. Vähemalt 24 tundi enne iga ümberlaadimist peavad asjaomaste laevade omanikud teatama osakonnale järgmised 
andmed:  
— ümberlaadivate kalalaevade nimed;  
— kaubalaeva nimi, lipuriik, registreerimisnumber ja kutsung;ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/17
— ümberlaaditav kogus tonnides kalaliikide kaupa;  
— saagi sihtkoht;  
— ümberlaadimise kuupäev ja päev.  
Marokole jääb õigus keelduda ümberlaadimisest, kui transpordilaev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja 
reguleerimata kalapüügiga kas Maroko jurisdiktsiooni alla kuuluval merealal või väljaspool seda.  
8.3. Ümberlaadimist käsitatakse lahkumisena Maroko kalapüügipiirkonnast. Seega peavad laevad edastama osakonnale 
püügiaruanded ja teatama, kas nad kavatsevad püüki jätkata või Maroko kalapüügipiirkonnast lahkuda.  
Maroko sadamas ümberlaadivate või lossivate Euroopa pelaagiliste traalerite kaptenid võimaldavad Maroko 
inspektoritele kõnealuste tegevuste kontrollimist ja hõlbustavad seda. Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist 
sadamas antakse laeva kaptenile sellekohane tõend.  
X PEATÜKK  
SAAGI LOSSIMINE  
Lepinguosalised, olles teadlikud tihedama integratsiooni vajalikkusest nende kalandussektorite ühise arengu huvides, on 
leppinud kokku järgmistes sätetes, mis käsitlevad Euroopa laevade saagi ühe osa lossimist Maroko sadamates.  
Kohustuslik lossimine toimub lepingule lisatud kalapüügi teabelehtedes esitatud jaotuse kohaselt.  
Rahaline soodustus  
1. Lossimine  
Euroopa tuunipüügilaevadel, mis lossivad vabatahtlikult Maroko sadamates, vähendatakse kalapüügi teabelehes nr 5 
sätestatud tasu 2,5 euro võrra ühe Maroko vetes püütud tonni kohta.  
Tasu vähendatakse lisaks 2,5 euro võrra kalatoodete müügi korral kalahallides.  
Seda skeemi kohaldatakse kõigi Euroopa laevade suhtes kuni 50 % ulatuses lõplikust püügikogusest (vastavalt lisa II 
peatükile).  
Euroopa pelaagilise püügi laevadel, mis vabatahtlikult lossivad Maroko sadamates üle 25 % kalapüügi teabelehes nr 6 
sätestatud kohustuslikust püügikogusest, vähendatakse iga vabatahtlikult lossitud tonni eest makstavat tasu 10 %.  
2. Kohaldamiseeskirjad  
Lossimiste kohta koostab kalahall kaalumislehe, mida kasutatakse toodete jälgitavuse alusena.  
Kalaturul toodete müügi kohta koostatakse müügi ja maksevähenduste tõend.  
Nimetatud kaalumislehtede ja tõendite koopiad edastatakse lossimissadamas merekalapüügi osakonnale. Pärast 
osakonna heakskiidu saamist teavitatakse asjaomaseid laevaomanikke neile tagastatavate summade suurusest. Need 
summad arvatakse maha järgmiste litsentside taotlemisel nõutavatest tasudest.  
3. Hindamine  
Rahaliste soodustuste tase määratakse kindlaks ühiskomitees, arvestades toimunud lossimiste sotsiaalmajanduslikku 
mõju.ET L 202/18 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
Liited  
a) Püügilitsentsi taotlusvorm  
b) Kalapüügi teabelehed  
c) VMS teadete edastamine Marokole, asukohateade  
d) Maroko kalapüügipiirkonna piirid, kalapüügipiirkonna koordinaadid  
e) Maroko seire- ja kontrollikeskuse andmed  
f) ICCATi (Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon) tuunipüügipäevik  
g) Püügiaruande vorm. Ühtlustatav näidis  
h) Maroko merekalanduse osakonna raadiojaama andmedET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/19
1. liide  
MAROKO – EUROOPA LIIDU KALANDUSLEPING  
PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
ET L 202/20 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
2. liide  
Kalapüügi teabeleht nr 1  
Väikesemahuline kalapüük põhjaosas: pelaagilised liigid  
Lubatud laevade arv  20  
Lubatud püügivahend  Noot 
Maksimaalsed lubatud mõõtmed vastavad kalapüügi piirkonnas valitsevatele tingi ­
mustele, maksimaalselt 500 m × 90 m 
Avamerenootadega püügi keeld  
Laeva tüüp:  < 100 GT  
Tasu  67 eurot/GT kvartalis  
Geograafiline piir  Laiuskraadist 34° 18 ′ 00 ″ põhja pool 
Üle 2 miili kaugusel kaldast  
Püütav liik  Sardiin, anšoovis ja teised pelaagilised väikeliigid  
Lossimiskohustus  25 %  
Bioloogilise taastumise aeg  Kaks (2) kuud: veebruar ja märts.  
Märkused  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.  
Kalapüügi teabeleht nr 2  
Väikesemahuline kalapüük põhjas  
Lubatud laevade arv  30  
Lubatud püügivahend  Põhjatraalnoot 
kat a): lubatud maksimaalne konksude arv jadas: 2 000. 
kat b): lubatud maksimaalse konksude arvu jadas otsustab ühiskomitee hiljem 
vastavalt teaduslikule arvamusele ja Maroko õigusaktidele.  
Laeva tüüp:  a) < 40 GT: 27 püügilitsentsi 
b) > 40 GT ja < GT 150: 3 püügilitsentsi  
Tasu  60 eurot/GT kvartalis  
Geograafiline piir  Koordinaadist 34° 18 ′ 00 ″ N põhja pool 
Üle 6 meremiili kaugusel kaldast  
Püütav liik  Lintsabad, merikogerlased ja muud põhjalähedased liigid  
Lossimiskohustus  Vabatahtlik lossimine  
Bioloogilise taastumise aeg  15. märtsist kuni 15. maini  
Kaaspüük  0 % mõõkkalu ja pelaagilisi hailiike  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/21
Kalapüügi teabeleht nr 3  
Väikesemahuline kalapüük lõunas  
Lubatud laevade arv  20  
Lubatud püügivahend  Õngenöör, ritv, lõkspüünised, maksimaalselt 2 püügivahendit laeva kohta. 
Õngejadade, abarate, seisevpüüniste, triivvõrkude, veetavate õngpüüniste ja kotkas ­
kalavõrkude kasutamine on keelatud.  
Laeva tüüp:  < 80 GT  
Tasu  60 eurot/GT kvartalis  
Geograafiline piir  Koordinaadist 30° 40’ N lõuna pool 
Üle 3 meremiili kaugusel kaldast  
Püütav liik  Kotkaskala ja merikogerlased  
Lossimiskohustus  Vabatahtlik lossimine  
Bioloogilise taastumise aeg  —  
Lubatud võrgud  Sööda püügiks 8 mm võrk, üle 2 meremiili kaugusel kaldast  
Kaaspüük  0 % peajalgseid ja vähke, välja arvatud krabi (10 %); krabi sihtpüük on keelatud. 
10 % teisi põhjalähedasi liike  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.  
Kalapüügi teabeleht nr 4  
Põhjalähedane püük  
Lubatud laevade arv  22 laeva, sealhulgas maksimaalselt 11 traalerit aastas.  
Lubatud püügivahend  — Õngejadaga laevade jaoks: 
— põhjatraalnoot; 
— seisev-põhjavõrk. 
— Traalerite jaoks: põhjatraalnoot  
Laeva tüüp:  Keskmine suurus 275 GT, traalerite püügisügavus üle 200 m  
Tasu  53 eurot/GT kvartalis  
Geograafiline piir  Koordinaadist 29° N lõuna pool 
üle 200 m samasügavusjoone traalerite puhul (ja üle 12 meremiili kaugusel 
kaldast õngejadaga laevade puhul)  
Püütav liik  Merluus  Merluccius senegalensis , lintsabalased, bonito/pelamiid  
Lossimiskohustus  50 % Marokos püütud saagist  
Bioloogilise taastumise aeg  Kohaldatakse üksnes traalerite suhtes 
Bioloogilise taastumise aeg on sama, mis peajalgsete puhul  
Lubatud võrgud  — Traalimisel: minimaalselt 70 mm võrk 
Kahekordne traalipära on keelatud. 
Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud. 
Lubatud maksimaalse konksude arvu jadas otsustab ühiskomitee hiljem vastavalt 
teaduslikule arvamusele ja Maroko õigusaktidele.  
Kaaspüük  0 % peajalgseid ja vähke, välja arvatud krabi (5 %)  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.ET L 202/22 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
Kalapüügi teabeleht nr 5  
Tuunipüük  
Lubatud laevade arv  27  
Lubatud püügivahend  Ritvõng ja veetav ritvõng 
Elussööda püügiks noot  
Geograafiline piir  Üle 3 miili kaugusel kaldast 
Sööda püük üle 2 miili kaugusel kaldast 
Kogu Maroko Atlandi ookeani piirkond, välja arvatud punkte 33° 30’ N/7° 35’ W 
ja 35° 48’ N/6° 20’ W ühendavast joonest ida pool asuv kaitsevöönd  
Püütav liik  Tuunid  
Lossimiskohustus  Üks osa Marokos maailmaturuhinnaga  
Bioloogilise taastumise aeg  Ei  
Lubatud võrgud  Sööda püük 8 mm noodaga  
Tasu  25 eurot püütud tonni kohta  
Ettemakse  5 000 euro suurune ettemakse aastase litsentsi taotlemisel  
Märkused  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.  
Kalapüügi teabeleht nr 6  
Tööstuslik pelaagiline kalapüük  
Lubatud püügivahend  Pelaagilised või poolpelaagilised  
Lubatud kvoot  60 000 tonni aastas, maksimaalselt 10 000 tonni kuus  
Laeva tüüp:  Tööstusliku pelaagilise püügi traaler  
Lubatud laevade arv  Maksimaalselt: 
— 5–6 laeva (  1 ) brutotonnaažiga üle 3 000 GT/laev 
— 2–3 laeva tonnaažiga 150–3 000 GT/laev 
— 10 laeva tonnaažiga alla 150 GT/laev  
Laevade lubatud kogutonnaaž  Maksimaalselt:  
Geograafiline piir  Laiusest 29° N lõuna pool, üle 15 meremiili kaugusel kaldast, mõõdetuna 
mõõnajoonest  
Püütavad liigid  Sardiinid, sardinellad, makrellid, hobumakrellid ja anšoovised.  
Lossimiskohustus  Iga laev peab Marokos lossima 25 % saagist  
Bioloogilise taastumise aeg  Laevad peavad järgima kõiki ministeeriumi poolt lubatud kalapüügipiirkonnas 
kehtestatud bioloogilise taastumise aegu ja katkestama seal kalapüügi. Maroko 
ametiasutused teatavad komisjonile sellisest otsusest ette, näidates ära püügikee ­
luajad ja -alad.  
Lubatud võrgud  Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri minimaalne venitatud silma suurus on 
40 mm. Pelaagilise või poolpelaagilise traaleri kotti võib kaitsta minimaalselt 
400 mm suuruse venitatud silmaga võrkkattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste 
vahedega kaitserõngastega, välja arvatud traali taha paigutatud kaitserõngas, mis 
peab olema vähemalt 2 meetri kaugusel koti avast. Koti tugevdamine või kahe ­
kordistamine kõigi muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul 
püüda muid liike peale lubatud väikeste pelaagiliste liikide.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/23
Kaaspüük  Maksimaalselt: 3,5 % teisi liike 
Peajalgsete, vähkide ning teiste põhjalähedaste ja põhjaliikide püük on rangelt 
keelatud.  
Tööstuslik töötlemine  Saagi tööstuslik töötlemine kalajahuks ja/või õliks on rangelt keelatud. Kahjustatud 
või vigastatud kalu, samuti saagi käitlemisel tekkinud jäätmeid võib siiski jahuks 
või õliks ümber töötada, kui see ei ületa 5 % kogu lubatud püügikogusest.  
Märkused  Laevad jagunevad kolme kategooriasse: 
1. kategooria: brutotonnaaž väiksem kui 3 000 GT või sellega võrdne, kuni 
12 500 tonni aastas laeva kohta; 
2. kategooria: brutotonnaaž suurem kui 3 000 GT ja väiksem kui 5 000 GT või 
sellega võrdne, kuni 17 500 tonni aastas laeva kohta; 
3. kategooria: brutotonnaaž üle 5 000 GT, kuni 25 000 tonni aastas laeva kohta.  
Laevade arv/tasud  Üheaegselt kala püüdvate laevade maksimaalne lubatud arv: 18. 
Laevaomaniku tasu suurus lubatud püügitonni kohta: 20 eurot/t. 
Laevaomaniku tasu suurus lubatud püügikogust ületava püügitonni kohta: 
50 eurot/t.  
( 1 ) Laevade arvu võib lepinguosaliste kokkuleppel muuta. Tööstuslikku pelaagilist püüki reguleeritakse samal ajal kala püüdvate l aevade 
arvu piiramisega.  
Iga kategooria kalapüügitingimused määratakse kokkuleppel igal aastal enne litsentside väljastamist.ET L 202/24 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
3. liide  
VMS TEATE EDASTAMINE MAROKOLE  
ASUKOHATEADE  
Andmeelement  Kood  Kohustuslik 
(K)/Vaba ­
tahtlik (V)  Märkused  
Teate algus  SR  K  Süsteemiga seotud andmed – märgib teate algust  
Saaja  AD  K  Sõnumiga seotud andmed – saaja. Riigi ISO kolmekohaline 
Alpha 3 kood  
Saatja  FR  K  Sõnumiga seotud andmed – saatja. Riigi ISO kolmekohaline 
Alpha 3 kood  
Lipuriik  FS  V  
Teate tüüp  TM  K  Sõnumiga seotud andmed – sõnumi tüüp „POS”  
Raadiokutsung  RC  K  Laevaga seotud andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung  
Lepinguosalise siseviitenumber  IR  V  Laevaga seotud teave – lepinguosalise kordumatu number 
(lipuriigi ISO-3 kood, millele järgneb number)  
Väline registreerimisnumber  XR  K  Laevaga seotud andmed – laeva küljele kantud number  
Laiuskraad  LA  K  Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja 
minutites N/S KKMM (WGS–84)  
Pikkuskraad  LO  K  Laeva asukohaga seotud teave – asukoht kraadides ja 
minutites E/W KKKMM (WGS–84)  
Kurss  CO  K  Laeva suund 360° skaalal  
Kiirus  SP  K  Laeva kiirus kümnendiksõlmedes  
Kuupäev  DA  K  Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha 
registreerimiskuupäev (AAAAKKPP)  
Kellaaeg  TI  K  Laeva asukohaga seotud andmed – (UTC) asukoha 
registreerimise kellaaeg (TTMM)  
Teate lõpp  ER  K  Süsteemiga seotud teave – näitab teate lõppu  
Märgistik: ISO 8859.1 
Andmeedastuse struktuur on järgmine: 
— topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad edastamise algust; 
— kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi. 
Vabatahtlikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „registreerimise algus” ja „registreerimise lõpp” vahel.ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/25
4. liide  
MAROKO KALAPÜÜGIPIIRKONNA PIIRID  
KALAPÜÜGIPIIRKONNA KOORDINAADID/ELI VMS PROTOKOLL  
Teabeleht  Liik  Kalapüügi piirkond (laiuskraad)  Kaugus kaldast  
1 Väikesemahuline kalapüük 
põhjaosas: pelaagiline  34°18 ′00 ″N — 35°48 ′00 ″N Üle 2 miili  
2 Väikesemahuline kalapüük 
põhjaosas: õngejada  34°18 ′00 ″N — 35°48 ′00 ″N Üle 6 miili  
3 Väikesemahuline püük 
lõunaosas  Koordinaadist 30°40 ′00 ″ lõunas  Üle 3 miili  
4 Põhjalähedane püük  Koordinaadist 29°00 ′00 ″ lõunas  Õngejadaga laevad: üle 12 miili  
Traalerid: üle 200 m 
samasügavusjoone  
5 Tuunipüük  Kogu Atlandi ookean, välja arvatud 
järgmine piirkond: 35°48 ′N; 
6°20 ′W/33°30 ′N; 7°35 ′W Üle 3 miili ja sööda puhul üle 
2 miili  
6 Tööstuslik pelaagiline püük  Koordinaadist 29°00 ′00 ″N lõunas  Üle 15 miiliET L 202/26 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
5. liide  
MAROKO SEIRE- JA KONTROLLIKESKUSE ANDMED  
Seire- ja kontrollikeskuse nimi: Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche (CSC, Maroko kalapüügi seire ja kontrolli 
keskus)  
Laevaseiresüsteemi (VMS) telefon: + 212 5 37 68 81 46  
VMSi faks: + 212 5 37 68 81 34  
VMSi e-post: alaouihamd@mpm.gov.ma; fouima@mpm.gov.ma  
Merekalapüügi järelevalve ja kontrolli delegatsiooni (DSPCM) telefon:  
DSPCMi faks:  
X.25 aadress = ei kasutata  
Sisenemis-/väljumisteated: raadio teel (8. liide)ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/27
6. liide  
RAHVUSVAHELISE ATLANDI TUUNIKALA KAITSE KOMISJONI (ICCAT) TUUNIPÜÜGIPÄEVIK
ET L 202/28 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011
7. liide
ET 5.8.2011 Euroopa Liidu Teataja L 202/29
8. liide  
MEREKALAPÜÜGI OSAKONNA RAADIOJAAMA ANDMED  
MMSI:  242 069 000  
Kutsung:  CNA 39 37  
Asukoht:  Rabat  
Sagedusvahemik:  1,6 kuni 30 MHz  
Saateklass:  SSB-AIA-J2B  
Kiirgusvõimsus:  800 W  
Töösagedused  
Sagedusriba  Kanal  Emissioon  Vastuvõtusagedus  
Sagedusriba 8  831  8 285 kHz  8 809 kHz  
Sagedusriba 12  1 206  12 245 kHz  13 092 kHz  
Sagedusriba 16  1 612  16 393 kHz  17 275 kHz  
Jaama tööaeg  
Ajavahemik  Kellaajad  
Tööpäevad  8.30–16.30  
Laupäev, pühapäev ja pühad  9.30–14.00  
VHF:  Kanal 16  Kanal 70 ASN  
Raadioteleks:  
Tüüp:  DP-5  
Saateklass:  ARQ-FEC  
Number:  31356  
Telefaks:  
Numbrid  212 5 37 68 82 13/45ET L 202/30 Euroopa Liidu Teataja 5.8.2011