Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping



Euroopa Liidu Teataja L 127 , 14/05/2011 Lk 006 - 1343



Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline vabakaubandusleping BELGIA KUNINGRIIK, BULGAARIA VABARIIK, TŠEHHI VABARIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, EESTI VABARIIK, IIRIMAA, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, ITAALIA VABARIIK, KÜPROSE VABARIIK, LÄTI VABARIIK, LEEDU VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, UNGARI VABARIIK, MALTA, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, POOLA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, RUMEENIA, SLOVEENIA VABARIIK, SLOVAKI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi "Euroopa Liidu liikmesriigid", ja EUROOPA LIIT ühelt poolt ning KOREA VABARIIK, edaspidi "Korea", teiselt poolt: TUNNUSTADES oma pikaajalist ja kindlat partnerlust, mis tugineb raamlepingus esitatud ühistele põhimõtetele ja väärtustele; SOOVIDES veelgi tugevdada oma tihedaid majandussuhteid osana kõikidest nendevahelistest suhetest ja viisil, mis on kooskõlas kõikide nendevaheliste suhetega, ning olles veendunud, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused kaubanduse ja investeeringute arendamiseks lepinguosaliste vahel; OLLES VEENDUNUD selles, et käesoleva lepinguga luuakse laiendatud ja turvaline kaupade ja teenuste turg ning stabiilne ja prognoositav investeerimiskeskkond, suurendades seeläbi oma ettevõtete konkurentsivõimet ülemaailmsetel turgudel; KINNITADES veel kord oma tahet järgida 26. juunil 1945 San Franciscos alla kirjutatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja ÜRO Peaassamblee poolt 10. detsembril 1948 vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni; KINNITADES veel kord oma tahet edendada säästvat arengut ning olles veendunud, et rahvusvaheline kaubandus toetab säästva arengu majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet, sealhulgas majandusarengut, vaesuse vähendamist, täielikku ja tootlikku tööhõivet, inimväärse töö tagamist kõigi jaoks ning keskkonna- ja loodusvarade kaitset ja säilitamist; TUNNUSTADES lepinguosaliste õigust võtta asjakohasel kaitsetasemel meetmeid, mis on vajalikud õiguspäraste avaliku korra eesmärkide saavutamiseks, tingimusel et sellised meetmed ei kujuta endast põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega rahvusvahelise kaubanduse varjatud viisil piiramist, kooskõlas käesolevas lepingus kajastatuga; OLLES OTSUSTANUD edendada läbipaistvust kõigi huvitatud isikute, sealhulgas erasektori ja kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes; SOOVIDES tõsta elatustaset, edendada majanduskasvu ja stabiilsust, luua uusi töövõimalusi ning parandada üldist heaolu, liberaliseerides ja laiendades vastastikust kaubandust ning investeerimist; PÜÜDES kehtestada selged ja vastastikku kasulikud kaubandus- ja investeerimiseeskirjad ning vähendada kaubandus- ja investeerimistõkkeid või need kaotada; OLLES OTSUSTANUD aidata käesoleva lepinguga kaubandustõkkeid kaotades kaasa maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ja laienemisele ning vältida oma territooriumide vahel uute kaubandus- ja investeerimistõkete loomist, mis võivad vähendada käesolevast lepingust tulenevat kasu; SOOVIDES toetada töö- ja keskkonnaalaste õigusaktide ning poliitikate väljatöötamist ja jõustamist, edendada töötajate põhiõigusi ja säästvat arengut ning rakendada käesolevat lepingut viisil, mis on kooskõlas nimetatud eesmärkidega, ja TUGINEDES oma vastavatele õigustele ja kohustustele, mis tulenevad 15. aprillil 1994 Marrakechis sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust (edaspidi "WTO asutamisleping") ning teistest mitmepoolsetest, piirkondlikest ja kahepoolsetest lepingutest ning kokkulepetest, mille osalised nad on; ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: ESIMENE PEATÜKK EESMÄRGID JA ÜLDMÕISTED Artikkel 1.1 Eesmärgid 1. Käesolevaga asutavad lepinguosalised vabakaubanduspiirkonna kaupade, teenuste, ettevõtluse ja nendega seotud eeskirjade osas vastavalt käesolevale lepingule. 2. Käesoleva lepingu eesmärgid on: a) liberaliseerida ja hõlbustada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (edaspidi "GATT 1994") XXIV artikliga; b) liberaliseerida lepinguosaliste vahelist teenustekaubandust ja investeerimist kooskõlas teenustekaubanduse üldlepingu (edaspidi "GATS") V artikliga; c) edendada konkurentsi oma majanduses, eelkõige kui see on seotud lepinguosaliste vaheliste majandussuhetega; d) jätkata lepinguosaliste riigihanketurgude vastastikust liberaliseerimist; e) kaitsta piisavalt ja tõhusalt intellektuaalomandi õigusi; f) aidata kaubandustõkkeid kõrvaldades ja investeeringuid soodustavat keskkonda arendades kaasa maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ja laienemisele; g) võtta säästvat arengut üldise eesmärgina tunnustades kohustus arendada rahvusvahelist kaubandust nii, et see aitaks kaasa säästva arengu eesmärgile, ja püüda tagada, et kõnealust eesmärki võetaks arvesse ja kajastataks lepinguosaliste kaubandussuhete kõigil tasanditel, ning h) edendada välismaiseid otseinvesteeringuid, ilma et lepinguosaliste keskkonna- ja tööalaseid õigusakte kohaldades ja jõustades leevendataks või vähendataks keskkonnanorme, tööstandardeid ning töötervishoiu ja -ohutuse standardeid. Artikkel 1.2 Üldmõisted Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: "lepinguosalised" – ühelt poolt Euroopa Liit või selle liikmesriigid või Euroopa Liit ja selle liikmesriigid nende Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust tuleneva pädevuse piires (edaspidi "liit") ja teiselt poolt Korea; "raamleping" – Luxembourgis 28. oktoobril 1996 alla kirjutatud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Korea Vabariigi vaheline kaubanduse ja koostöö raamleping või seda asjakohastav, muutev või asendav leping, ning "tollileping" – Brüsselis 10. aprillil 1997 alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Korea Vabariigi vaheline tolliküsimustes toimuva koostöö ja vastastikuse haldusabi leping. TEINE PEATÜKK VÕRDNE KOHTLEMINE JA KAUPADE TURULEPÄÄS A JAGU Üldsätted Artikkel 2.1 Eesmärk Lepinguosalised liberaliseerivad järk-järgult ja vastastikku kaubavahetust käesoleva lepingu jõustumisest algava üleminekuperioodi jooksul vastavalt käesolevale lepingule ja kooskõlas GATT 1994 XXIV artikliga. Artikkel 2.2 Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosaliste vahelise kaubavahetuse [1] suhtes. Artikkel 2.3 Tollimaks Käesoleva peatüki tähenduses hõlmab tollimaks mis tahes maksu või lõivu, mis on kehtestatud kaupade impordi suhtes või sellega seoses, sealhulgas mis tahes kujul lisamaksu või -lõivu, mis on kehtestatud sellise impordi suhtes või sellega seoses [2]. Tollimaks ei hõlma: a) maksu, mis on võrdväärne riigisisese maksuga, mida kohaldatakse artikli 2.8 kohaselt samasugusele omamaisele kaubale või artiklile, millest imporditud kaup on osaliselt või täielikult valmistatud või toodetud; b) maksu, mida kohaldatakse lepinguosalise õiguse kohaselt kooskõlas kolmanda peatükiga ("Kaubanduse parandusmeetmed"); c) tasu või muud lõivu, mida kohaldatakse lepinguosalise õiguse kohaselt kooskõlas artikliga 2.10, või d) maksu, mida kohaldatakse lepinguosalise õiguse kohaselt kooskõlas WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva põllumajanduslepingu (edaspidi "põllumajandusleping") artikliga 5. Artikkel 2.4 Kaupade klassifitseerimine Lepinguosaliste vahelise kaubandusega hõlmatud kaupade klassifikatsioon esitatakse lepinguosaliste vastavates tariifinomenklatuurides, mida tõlgendatakse vastavalt Brüsselis 14. juunil 1983 sõlmitud rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooni kohase kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile (edaspidi "HS"). B JAGU Tollimaksude kaotamine Artikkel 2.5 Tollimaksude kaotamine 1. Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, kaotab lepinguosaline teise lepinguosalise riigist pärit kaupadele kohaldatavad tollimaksud vastavalt 2-A lisas teda käsitlevale tabelile. 2. Iga kauba puhul on tollimaksu baasmäär, mille suhtes tuleb vastavalt lõikele 1 kohaldada järjestikuseid vähendamisi, 2-A lisa tabelites märgitud määr. 3. Kui lepinguosaline vähendab kohaldatud enamsoodustusrežiimi tollimaksumäära mis tahes hetkel pärast käesoleva lepingu jõustumist, siis kohaldatakse seda tollimaksumäära käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluva kaubanduse suhtes, kui ja seni, kuni see on 2-A lisa tabeli kohaselt arvutatud tollimaksumäärast väiksem. 4. Kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist konsulteerivad lepinguosalised ühe lepinguosalise taotluse korral omavahel, et kaaluda võimalust kiirendada nendevahelisele impordile kohaldatavate tollimaksude kaotamist ja laiendada selle ulatust. Lepinguosaliste otsus, mis tehakse pärast sellist konsulteerimist kaubanduskomitees kauba suhtes kohaldatud tollimaksu kaotamise kiirendamise või selle ulatuse laiendamise kohta, asendab 2-A lisa tabelite kohaselt asjaomasele kaubale määratud tollimaksumäära või üleminekukategooriat. Artikkel 2.6 Status quo Lepinguosaline ei või suurendada kehtivaid tollimakse või kehtestada uusi tollimakse teise lepinguosalise riigist pärit kaubale, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti ja kui 2-A lisas esitatud lepinguosaliste tabelites ei ole seda sõnaselgelt märgitud. See ei välista lepinguosalise võimalust tõsta tollimaks pärast ühepoolset vähendamist 2-A lisa tabelis kindlaksmääratud tasemele. Artikkel 2.7 Tariifikvootide haldamine ja rakendamine 1. Lepinguosaline haldab ja rakendab 2-A lisa teda käsitleva tabeli 2-A-1 liites sätestatud tariifikvoote vastavalt GATT 1994 XIII artiklile, sealhulgas selle tõlgendusmärkustele ning WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvale lepingule impordi litsentsimise protseduuride kohta. 2. Lepinguosaline tagab, et: a) tema tariifikvootide haldamise menetlused on läbipaistvad, üldsusele kättesaadavad, õigeaegsed, mittediskrimineerivad, turutingimustele vastavad, kaubandust võimalikult vähe koormavad ja lõppkasutaja eelistusi kajastavad; b) igal lepinguosalise isikul, kes täidab importiva lepinguosalise õigus- ja haldusnõudeid, on õigus taotleda tariifikvoodi eraldamist ja taotluse läbivaatamist lepinguosalise poolt. Mis tahes töötlejal, jaemüüjal, restoranil, hotellil, toitlustusteenuste osutajal või asutusel või mis tahes muul isikul on õigus taotleda tariifikvoodi eraldamist ja taotluse läbivaatamist, kui lepinguosalised ei lepi kaubavahetuskomitee otsusega kokku teisiti. Tariifikvoodi eraldamise taotlemisega seotud teenuste eest võetav tasu on piiratud osutatud teenuste tegeliku maksumusega; c) ta ei eralda ühtegi tariifikvoodi osa tootja kontsernile, ei sea tariifikvootide eraldamise tingimuseks omamaise toodangu ostmist ega piira juurdepääsu tariifikvootide eraldamisele töötlejatega, välja arvatud 2-A lisa teda käsitleva tabeli 2-A-1 liites nimetatud juhtudel, ning d) ta eraldab tariifikvoodid majanduslikult tasuvates tarnekogustes ja võimalust mööda importijate taotletud hulgal. Iga tariifikvoodi eraldamine kehtib konkreetse tariifikvoodi alla kuuluva(te) kaubaartikli(te) kohta, olenemata kaubaartikli(te) omadustest või klassist, ja see ei tohi sõltuda kaubaartikli(te) kavandatud lõppkasutusest või pakendi suurusest, kui iga tariifikvoodi kohta kehtestatud õigusnormides ja 2-A lisas esitatud lepinguosalise tabeli liite 2-A-1 kohaldataval tariifireal ei ole sätestatud teisiti. 3. Lepinguosaline määrab kindlaks üksused, kes vastutavad tema tariifikvootide haldamise eest. 4. Lepinguosaline teeb kõik endast oleneva, et hallata oma tariifikvoote viisil, mis võimaldab importijatel tariifikvootide kogused täielikult ära kasutada. 5. Lepinguosaline ei või seada tariifikvoodi eraldamise taotlemise või selle ärakasutamise tingimuseks toodete reeksporti. 6. Lepinguosalise kirjaliku taotluse korral konsulteerivad lepinguosalised omavahel tariifikvootide haldamise üle. 7. Kui 2-A lisa lepinguosalist käsitleva tabeli 2-A-1 liites ei ole sätestatud teisiti, teeb lepinguosaline kogu kõnealuses liites sätestatud tariifikvoodi taotlejatele kättesaadavaks esimesel aastal käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ja seejärel igal järgmisel aastal käesoleva lepingu jõustumise aastapäevast. Igal aastal avaldab importiva lepinguosalise haldusasutus selleks määratud üldsusele kättesaadaval veebisaidil õigeaegselt iga tariifikvoodi kasutusmäärad ja allesjäänud kogused. C JAGU Mittetariifsed meetmed Artikkel 2.8 Võrdne kohtlemine Lepinguosaline tagab teise lepinguosalise kaupade võrdse kohtlemise vastavalt GATT 1994 III artiklile ja selle tõlgendusmärkustele. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 III artikkel ja selle tõlgendusmärkused käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 2.9 Impordi- ja ekspordipiirangud Lepinguosaline ei või kehtestada ega rakendada mis tahes keelde või piiranguid, välja arvatud teise lepinguosalise mis tahes kauba impordi või teise lepinguosalise territooriumile suunatud mis tahes kauba ekspordi või ekspordiks müümise suhtes kohaldatavad tollimaksud, maksud või muud lõivud vastavalt GATT 1994 XI artiklile ja selle tõlgendusmärkustele. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 XI artikkel ja selle tõlgendusmärkused käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 2.10 Impordi suhtes kohaldatavad tasud ja muud lõivud Lepinguosaline tagab, et kõik impordi suhtes või sellega seoses kohaldatavad mis tahes laadi tasude ja lõivude (välja arvatud tollimaksud ja maksud, mis ei kuulu tollimaksu mõiste alla artikli 2.3 punktide a, b ja d alusel) suurus on piiratud osutatud teenuste ligikaudse maksumusega, neid ei arvutata väärtuse alusel ja need ei kujuta endast omamaiste kaupade kaudset kaitset ega impordimaksu fiskaalses tähenduses. Artikkel 2.11 Ekspordi suhtes kohaldatavad tollimaksud, maksud või muud tasud ja lõivud Lepinguosaline ei või säilitada ega kehtestada tollimakse, makse ega muid tasusid ja lõive, mida kohaldatakse seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele, ega riigisiseseid makse, tasusid ja lõive seoses kaupade ekspordiga teisele lepinguosalisele lisaks nendele, mida kohaldatakse riigisiseseks müügiks ettenähtud samasugustele kaupadele. Artikkel 2.12 Tolliväärtuse määramine WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv GATT 1994 VII artikli rakendamise leping (edaspidi "tolliväärtuse määramise leping") inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Tolliväärtuse määramise lepingu artikliga 20 ja III lisa punktidega 2–4 ette nähtud reservatsioone ja valikuvõimalusi ei kohaldata. Artikkel 2.13 Riiklikud kaubandusettevõtted 1. Lepinguosalised kinnitavad oma kehtivaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XVII artiklist, selle tõlgendusmärkustest ning WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast käsitusleppest GATT 1994 XVII artikli tõlgendamise kohta, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 2. Kui üks lepinguosaline taotleb teiselt lepinguosaliselt teavet riiklike kaubandusettevõtetega seotud üksikjuhtumite kohta, nende tegutsemisviisi ja nende tegevuse mõju kohta kahepoolsele kaubandusele, võtab taotluse saanud lepinguosaline arvesse vajadust tagada võimaluse korral maksimaalne läbipaistvus, ilma et see piiraks konfidentsiaalset teavet käsitleva GATT 1994 XVII artikli lõike 4 punkti d kohaldamist. Artikkel 2.14 Valdkondlike mittetariifsete meetmete kaotamine 1. Lepinguosalised täidavad oma kohustusi seoses kaupade suhtes kohaldatavate valdkondlike mittetariifsete meetmetega vastavalt 2-B kuni 2-E lisas sätestatud kohustustele. 2. Kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja lepinguosalise taotluse korral konsulteerivad lepinguosalised omavahel, et kaaluda kaupade suhtes kohaldatavate valdkondlike mittetariifsete meetmetega seotud kohustuste ulatuse laiendamist. D JAGU Kaupadega seotud erandid Artikkel 2.15 Üldised erandid 1. Lepinguosalised kinnitavad, et käesoleva lepinguga hõlmatud kaubavahetuse suhtes kohaldatakse mutatis mutandis nende kehtivaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XX artiklist ja selle tõlgendusmärkustest, mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ning muudetakse selle osaks. 2. Lepinguosalised mõistavad, et enne GATT 1994 XX artikli punktides i ja j sätestatud meetmete võtmist esitab meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline teisele lepinguosalisele kogu asjakohase teabe, et leida lepinguosalisi rahuldav lahendus. Lepinguosalised võivad kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja probleemide lahendamiseks. Kui 30 päeva jooksul pärast sellise teabe esitamist kokkuleppele ei jõuta, võib lepinguosaline kohaldada asjaomase kauba suhtes meetmeid käesoleva artikli alusel. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või läbivaatamine võimatu, võib meetmeid võtta kavatsev lepinguosaline kohaldada viivitamata ettevaatusmeetmeid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks ja teavitab sellest viivitamata teist lepinguosalist. E JAGU Institutsioonilised sätted Artikkel 2.16 Kaubavahetuskomitee 1. Artikli 15.2 ("Erikomiteed") lõike 1 alusel loodud kaubavahetuskomitee, millesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad, tuleb kokku lepinguosalise või kaubanduskomitee taotluse korral, et arutada käesoleva peatüki alusel tõstatatud küsimusi. 2. Komitee ülesanded on muu hulgas: a) edendada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust, konsulteerides sealhulgas tariifide kaotamise kiirendamise ja selle ulatuse laiendamise ning käesoleva lepinguga hõlmatud mittetariifsete meetmetega seotud kohustuste ulatuse laiendamise küsimuses ja vajaduse korral muudel teemadel, ning b) käsitleda lepinguosaliste vahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid tariifseid ja mittetariifseid meetmeid ning saata vajaduse korral sellised küsimused arutamiseks kaubanduskomiteele, kui need ülesanded ei ole usaldatud asjakohastele töörühmadele, mis moodustatakse artikli 15.3 ("Töörühmad") lõike 1 alusel. Artikkel 2.17 Halduskoostööd käsitlevad erisätted 1. Lepinguosalised nõustuvad, et halduskoostöö on äärmiselt oluline käesoleva peatüki kohaselt võimaldatud tariifse sooduskohtlemise rakendamiseks ja kontrollimiseks, ning rõhutavad oma kohustusi võidelda eeskirjade eiramise ja pettuse vastu tolli- ja sellega seotud küsimustes. 2. Kui lepinguosaline on objektiivse teabe põhjal avastanud halduskoostööst hoidumise ja/või eeskirjade eiramise või pettuse, tuleb kõnealuse lepinguosalise taotluse alusel 20 päeva jooksul pärast nimetatud taotluse esitamist kokku tollikomitee, et püüda olukord kiiremas korras lahendada. Tollikomitees toimuvad konsultatsioonid täidavad sama ülesannet kui artikli 14.3 ("Konsultatsioonid") alusel peetavad konsultatsioonid. KOLMAS PEATÜKK KAUBANDUSE PARANDUSMEETMED A JAGU Kahepoolsed kaitsemeetmed Artikkel 3.1 Kahepoolse kaitsemeetme kohaldamine 1. Kui käesoleva lepingu kohase tollimaksu vähendamise või kaotamise tulemusena imporditakse ühe lepinguosalise riigist pärit kaupu teise lepinguosalise territooriumile sellises absoluutselt või omamaise toodanguga võrreldes suhteliselt suurenenud koguses ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada tõsist kahju samasuguseid või otseselt konkureerivaid kaupu valmistavale omamaisele tootmisharule, võib importiv lepinguosaline rakendada lõikes 2 sätestatud meetmeid käesolevas jaos ettenähtud tingimustel ja korras. 2. Importiv lepinguosaline võib võtta kahepoolseid kaitsemeetmeid, millega: a) peatatakse asjaomase kauba suhtes käesoleva lepingu alusel kehtestatud tollimaksumäära edasine vähendamine või b) suurendatakse kauba suhtes kehtivat tollimaksumäära tasemeni, mis ei ületa väiksemat järgmistest: i) enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär, mis kehtis kauba suhtes meetme võtmise ajal, või ii) 2-A lisa ("Tollimaksude kaotamine") tabelites artikli 2.5 ("Tollimaksude kaotamine") lõike 2 kohaselt märgitud tollimaksu baasmäär. Artikkel 3.2 Tingimused ja piirangud 1. Lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult lõikes 2 kirjeldatud uurimise algatamisest ja konsulteerib teise lepinguosalisega võimalikult varakult enne kahepoolse kaitsemeetme kohaldamist, et vaadata läbi uurimise tulemusena saadud teave ja vahetada arvamusi meetme kohta. 2. Lepinguosaline kohaldab kahepoolset kaitsemeedet üksnes pärast seda, kui tema pädevad asutused on korraldanud uurimise vastavalt WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva kaitsemeetmete lepingu (edaspidi "kaitsemeetmete leping") artiklile 3 ja artikli 4 lõike 2 punktile c, ning selleks inkorporeeritakse kaitsemeetmete lepingu artikkel 3 ja artikli 4 lõike 2 punkt c käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 3. Lõikes 2 kirjeldatud uurimise käigus täidab lepinguosaline kaitsemeetmete lepingu artikli 4 lõike 2 punkti a nõudeid ja selleks inkorporeeritakse kaitsemeetmete lepingu artikli 4 lõike 2 punkt a käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. 4. Lepinguosaline tagab, et tema pädevad asutused lõpetavad kõnealuse uurimise aasta jooksul pärast uurimise algatamise kuupäeva. 5. Lepinguosaline ei või kohaldada kahepoolset meedet: a) välja arvatud sellises ulatuses ja nii kaua, kui on vajalik, et hoida ära või heastada tõsine kahju ja kohanemisele kaasa aidata; b) kauem kui kaks aastat, kuid seda ajavahemikku võib pikendada kahe aasta võrra, kui importiva lepinguosalise pädevad asutused otsustavad käesolevas artiklis sätestatud korras, et meedet on jätkuvalt vaja tõsise kahju ärahoidmiseks või heastamiseks ja kohanemisele kaasa aitamiseks ning on tõendeid, et tootmisharu püüab kohaneda, ning tingimusel, et meetme kogu kohaldamisaeg, sealhulgas esialgne kohaldamisaeg ja selle pikendamine, ei ületa nelja aastat, või c) pärast üleminekuperioodi lõppu, välja arvatud teise lepinguosalise nõusolekul. 6. Kui lepinguosaline tühistab kahepoolse kaitsemeetme, kohaldatakse tollimaksumäärana määra, mida oleks kohaldatud vastavalt 2-A lisa ("Tollimaksude kaotamine") teda käsitlevale tabelile, kui meedet ei oleks olnud. Artikkel 3.3 Ajutised meetmed Kriitilistel asjaoludel, kui viivitamisega võib kaasneda raskesti korvatav kahju, võib lepinguosaline kohaldada ajutist kahepoolset kaitsemeedet, lähtudes esialgsest otsusest, mille kohaselt on olemas selge tõendusmaterjal, et teise lepinguosalise riigist pärit kauba import on käesoleva lepingu kohase tollimaksu vähendamise või kaotamise tagajärjel suurenenud ja et selline import on tekitanud või ähvardab tekitada tõsist kahju omamaisele tootmisharule. Ajutise meetme kohaldamisaeg ei tohi ületada 200 päeva, mille jooksul peab lepinguosaline täitma artikli 3.2 lõigete 2 ja 3 nõuded. Lepinguosaline maksab suurendatud tollimaksu viivitamata tagasi, kui artikli 3.2 lõikes 2 kirjeldatud uurimisega tuvastatakse, et artikli 3.1 nõuded ei ole täidetud. Ajutise meetme kohaldamisaeg arvestatakse artikli 3.2 lõike 5 punktis b kirjeldatud ajavahemiku osaks. Artikkel 3.4 Kompensatsioon 1. Kahepoolset kaitsemeedet kohaldav lepinguosaline konsulteerib teise lepinguosalisega, et vastastikku kokku leppida asjakohane kaubandust liberaliseeriv kompensatsioon kontsessioonide näol, millel on sisuliselt samasugune mõju kaubandusele või mis on võrdväärsed kaitsemeetme tagajärjel eeldatavasti rakendatavate täiendavate tollimaksudega. Lepinguosaline võimaldab korraldada selliseid konsultatsioone hiljemalt 30 päeva jooksul pärast kahepoolse kaitsemeetme kohaldamist. 2. Kui lõike 1 kohase konsulteerimise käigus ei jõuta kaubandust liberaliseeriva kompensatsiooni suhtes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast konsulteerimise algust, võib lepinguosaline, kelle kaupade suhtes rakendatakse kaitsemeedet, peatada sisuliselt samaväärsete kontsessioonide kohaldamise kaitsemeedet kohaldava lepinguosalise suhtes. 3. Lõikes 2 osutatud peatamisõigust ei rakendata esimese 24 kuu jooksul, mil kahepoolne kaitsemeede kehtib, tingimusel et kaitsemeede on kooskõlas käesolevas lepingus sätestatud tingimustega. Artikkel 3.5 Mõisted Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: "tõsine kahju" ja "tõsise kahju oht" – käsitatakse vastavalt kaitsemeetmete lepingu artikli 4 lõike 1 punktidele a ja b. Selleks inkorporeeritakse artikli 4 lõike 1 punktid a ja b käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks; ja "üleminekuperiood" – kauba suhtes kehtestatud ajavahemik alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 10 aasta möödumiseni tollimaksu vähendamisest või kaotamisest, vastavalt sellele, kumba neist kauba suhtes kohaldati. B JAGU Põllumajanduse kaitsemeetmed Artikkel 3.6 Põllumajanduse kaitsemeetmed 1. Lepinguosaline võib kohaldada meedet, kehtestades 3. lisa teda käsitlevas tabelis nimetatud päritolustaatusega põllumajanduskaubale kõrgema imporditollimaksu kooskõlas lõigetega 2–8, kui asjaomase kauba impordi kogumaht ületab mis tahes aastal 3. lisa teda käsitlevas tabelis sätestatud käivitusläve. 2. Lõike 1 kohane tollimaks ei tohi olla suurem kui väikseim järgmistest: kohaldatav valitseva enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär või enamsoodustusrežiimi tollimaksumäär, mis kehtib käesoleva lepingu jõustumiskuupäevale vahetult eelneval päeval, või 3. lisa lepinguosalist käsitlevas tabelis sätestatud tollimaksumäär. 3. Tollimaksud, mida lepinguosaline lõike 1 alusel kohaldab, määratakse vastavalt 3. lisa teda käsitlevatele tabelitele. 4. Lepinguosaline ei või kohaldada ega säilitada põllumajanduse kaitsemeedet käesoleva artikli alusel ja samal ajal kohaldada või säilitada sama kauba suhtes: a) kahepoolset kaitsemeedet vastavalt artiklile 3.1; b) GATT 1994 XIX artikli ja kaitsemeetmete lepingu kohast meedet või c) põllumajanduslepingu artikli 5 kohast spetsiaalset kaitsemeedet. 5. Lepinguosaline rakendab põllumajanduse kaitsemeetmeid läbipaistval viisil. 60 päeva jooksul pärast põllumajanduse kaitsemeetme kehtestamist teavitab meedet kohaldav lepinguosaline sellest kirjalikult teist lepinguosalist ja esitab talle asjakohased andmed meetme kohta. Eksportiva lepinguosalise kirjaliku taotluse korral konsulteerivad lepinguosalised omavahel meetme kohaldamise küsimuses. 6. Käesoleva artikli rakendamist ja toimimist võib arutada ja läbi vaadata artiklis 2.16 ("Kaubavahetuskomitee") osutatud kaubavahetuskomitees. 7. Lepinguosaline ei või kohaldada ega säilitada päritolustaatusega põllumajandustoote suhtes põllumajanduse kaitsemeedet, kui: a) 3. lisa teda käsitleva tabeli põllumajanduse kaitsemeetmeid käsitlevates sätetes kindlaks määratud ajavahemik on möödunud või b) meede suurendab 2-A lisa ("Tollimaksude kaotamine") teda käsitleva tabeli 2-A-1 liites sätestatud tariifikvoodi alla kuuluva kauba suhtes kehtestatud kvoodisisest tollimaksu. 8. Kõik kõnealuste kaupade tarned, mis olid enne lõigete 1–4 alusel täiendava tollimaksu kehtestamist sõlmitud lepingu kohaselt teel, vabastatakse sellistest täiendavatest tollimaksudest tingimusel, et need võib arvata kõnealuste kaupade järgmise aasta impordimahu hulka, kasutamaks kõnealusel aastal lõike 1 sätteid. C JAGU Ülemaailmsed kaitsemeetmed Artikkel 3.7 Ülemaailmsed kaitsemeetmed 1. Lepinguosaline säilitab oma õigused ja kohustused, mis tulenevad GATT 1994 XIX artiklist ja kaitsemeetmete lepingust. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, ei anta käesoleva lepinguga lepinguosalistele täiendavaid õigusi ega panda neile täiendavaid kohustusi seoses GATT 1994 XIX artikli ja kaitsemeetmete lepingu alusel võetud meetmetega. 2. Teise lepinguosalise taotluse korral ja kui tal on oluline huvi, saadab kaitsemeetmeid võtta kavatsev lepinguosaline talle viivitamata ad hoc kirjaliku teate kogu asjakohase teabega kaitsemeetmete rakendamist käsitleva uurimise algatamise ning uurimise esialgsete ja lõplike tulemuste kohta. 3. Käesoleva artikli kohaldamisel arvestatakse, et lepinguosalisel on oluline huvi, kui ta on viimase kolmeaastase ajavahemiku jooksul olnud imporditud kauba viie suurema tarnija hulgas, mõõdetuna kas absoluutmahus või -väärtuses. 4. Lepinguosaline ei või kohaldada sama kauba suhtes samal ajal a) kahepoolset kaitsemeedet vastavalt artiklile 3.1 ja b) GATT 1994 XIX artikli ja kaitsemeetmete lepingu kohast meedet. 5. Käesolevast jaost tulenevate küsimuste lahendamisel ei või lepinguosalised kohaldada neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine"). D JAGU Dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud Artikkel 3.8 Üldsätted 1. Kui käesolevas peatükis ei ole sätestatud teisiti, säilitavad lepinguosalised oma õigused ja kohustused, mis tulenevad GATT 1994 VI artiklist, WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast GATT 1994 VI artikli rakendamise lepingust (edaspidi "dumpinguvastane leping") ning WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust (edaspidi "subsiidiumide leping"). 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse tuleks kasutada täielikult kooskõlas asjakohaste WTO nõuetega ning need peaksid põhinema teise lepinguosalise riigist pärit kaupu puudutavate menetluste õiglasel ja läbipaistval süsteemil. Selleks tagavad lepinguosalised viivitamata pärast ajutiste meetmete kehtestamist ja igal juhul enne lõpliku otsuse tegemist meetmete kohaldamise otsuse aluseks olevate kõigi oluliste asjaolude ning kaalutluste täieliku ja otstarbeka avalikustamise, ilma et see piiraks dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 5 ja subsiidiumide lepingu artikli 12 lõike 4 kohaldamist. Asjaolud ja kaalutlused avalikustatakse kirjalikult ning huvitatud isikutele antakse piisavalt aega märkuste esitamiseks. 3. Et tagada dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimise maksimaalne tõhusus ja võttes eelkõige arvesse piisavat kaitseõigust, nõustuvad lepinguosalised, et dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimisel esitatakse dokumendid inglise keeles. Käesolev lõige ei takista Koread nõudmast kirjalike selgituste esitamist korea keeles, kui: a) Korea uurimisasutused ei pea esitatud dokumentide tähendust dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimise jaoks piisavalt selgeks ja b) nõue on rangelt piiratud osaga, mis ei ole dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimise jaoks piisavalt selge. 4. Huvitatud isikutele antakse võimalus esitada dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimise ajal oma seisukohti, kui see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi. Artikkel 3.9 Teavitamine 1. Pärast seda, kui lepinguosalise pädev asutus on saanud teiselt lepinguosaliselt impordiga seotud nõuetekohaselt dokumenteeritud dumpinguvastase tollimaksu uurimise taotluse ja hiljemalt 15 päeva enne uurimise algatamist teatab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult taotluse kättesaamisest. 2. Pärast seda, kui lepinguosalise pädev asutus on saanud teiselt lepinguosaliselt impordiga seotud nõuetekohaselt dokumenteeritud tasakaalustava tollimaksu uurimise taotluse ja enne uurimise algatamist teatab lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult taotluse kättesaamisest ning teeb teisele lepinguosalisele ettepaneku korraldada kohtumine, et konsulteerida tema pädevate asutustega taotluse küsimuses. Artikkel 3.10 Avaliku huvi arvessevõtmine Lepinguosalised püüavad võtta enne dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu kehtestamist arvesse avalikku huvi. Artikkel 3.11 Uurimine pärast läbivaatamisest tulenevat meetmete lõpetamist Lepinguosalised lepivad kokku, et uurivad eriti hoolikalt dumpinguvastaste tollimaksude uurimise algatamise taotlusi selliste kaupade puhul, mis pärinevad teise lepinguosalise riigist ja mille suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed on läbivaatamise tulemusel viimase 12 kuu jooksul lõpetatud. Kui algatamiseelne uurimine näitab, et olukord ei ole muutunud, siis uurimist ei alustata. Artikkel 3.12 Kumulatiivne hindamine Kui dumpinguvastaste või tasakaalustavate tollimaksude uurimine impordi suhtes rohkem kui ühest riigist toimub üheaegselt, uurib lepinguosaline eriti hoolikalt seda, kas teise lepinguosalise impordi mõju kumulatiivne hindamine on asjakohane, võttes arvesse imporditavate kaupade vahelise konkurentsi tingimusi ning imporditavate kaupade ja samasuguste omamaiste kaupade vahelise konkurentsi tingimusi. Artikkel 3.13 Läbivaatamisel kohaldatav miinimumnõue 1. Dumpinguvastase lepingu artikli 11 kohaselt läbivaatamisele kuuluvad meetmed lõpetatakse, kui otsustatakse, et tõenäoliselt korduv dumpingumarginaal on allpool dumpinguvastase lepingu artikli 5 lõikes 8 sätestatud miinimumtaset. 2. Individuaalsete marginaalide määramisel vastavalt dumpinguvastase lepingu artikli 9 lõikele 5 ei kehtestata tollimakse eksportiva lepinguosalise eksportijate või tootjate suhtes, kelle puhul otsustatakse tüüpilise ekspordimüügi põhjal, et dumpingumarginaal on allpool dumpinguvastase lepingu artikli 5 lõikes 8 sätestatud miinimumtaset. Artikkel 3.14 Väiksema tollimaksu reegel Kui lepinguosaline otsustab kehtestada dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu, ei tohi sellise maksu summa ületada dumpingumarginaali või tasakaalustavaid subsiidiume ning see peaks olema marginaalist väiksem, kui sellisest väiksemast tollimaksust piisab omamaisele tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks. Artikkel 3.15 Vaidluste lahendamine Käesolevast jaost tulenevate küsimuste lahendamisel ei või lepinguosalised kohaldada neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine"). E JAGU Institutsioonilised sätted Artikkel 3.16 Kaubanduse parandusmeetmete alase koostöö töörühm 1. Artikli 15.3 ("Töörühmad") lõike 1 alusel loodud kaubanduse parandusmeetmete alase koostöö töörühm on foorum dialoogi pidamiseks kaubanduse parandusmeetmete alase koostöö üle. 2. Töörühma ülesanded on: a) täiendada lepinguosalise teadmisi ja arusaama teise lepinguosalise kaubanduse parandusmeetmete alastest õigusaktidest, põhimõtetest ja tavadest; b) teostada järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle; c) parandada koostööd lepinguosaliste ametiasutuste vahel, kes vastutavad kaubanduse parandusmeetmetega seotud küsimuste eest; d) korraldada lepinguosaliste koosolekuid, et vahetada teavet dumpinguvastaste meetmete, subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete ning kaitsemeetmetega seotud küsimustes; e) korraldada lepinguosaliste koosolekuid, et arutada muid vastastikust huvi pakkuvaid küsimusi, sealhulgas: i) rahvusvahelisi kaubanduse parandusmeetmetega seotud küsimusi, kaasa arvatud eeskirjade üle peetavate WTO Doha vooru läbirääkimistega seotud küsimused, ja ii) lepinguosaliste pädevate asutuste tavasid dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude uurimise valdkonnas, nagu "kättesaadavate faktide" ja kontrollimenetluste kohaldamine, ning f) teha koostööd muudes küsimustes, mida lepinguosalised peavad vajalikuks. 3. Töörühm tuleb kokku tavaliselt kord aastas ja vajaduse korral võib lepinguosalise taotlusel korraldada täiendavaid koosolekuid. NELJAS PEATÜKK TEHNILISED KAUBANDUSTÕKKED Artikkel 4.1 Tehniliste kaubandustõkete lepingu kinnitamine Lepinguosalised kinnitavad üksteise suhtes oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduvast lepingust tehniliste kaubandustõkete kohta (edaspidi "tehniliste kaubandustõkete leping"), mis inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis selle osaks. ARTIKKEL 4.2 Kohaldamisala ja mõisted 1. Käesolevat peatükki kohaldatakse selliste tehniliste kaubandustõkete lepingus määratletud standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisele, vastuvõtmisele ja kohaldamisele, mis võivad mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubavahetust. 2. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata käesolevat peatükki: a) tehnilistele kirjeldustele, mille valitsusasutused koostavad tootmise tarvis, või selliste asutuste tarbimisnõuetele või b) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetele, mis on määratletud WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduva sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu A lisas. 3. Käesoleva peatüki kohaldamisel kehtivad tehniliste kaubandustõkete lepingu 1. lisas kasutatud mõisted. Artikkel 4.3 Koostöö 1. Lepinguosalised tugevdavad oma koostööd standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste valdkonnas, et mõista paremini üksteise vastavaid süsteeme ja hõlbustada juurdepääsu oma vastavatele turgudele. Sel eesmärgil võivad nad pidada reguleerimisalaseid dialooge nii horisontaalsel kui ka valdkondlikul tasandil. 2. Lepinguosalised püüavad oma kahepoolse koostöö raames teha kindlaks, arendada ja edendada kaubandust toetavaid algatusi, mis võivad hõlmata (loetelu ei ole ammendav): a) reguleerimisalase koostöö suurendamist näiteks teabe-, kogemuste ja andmevahetuse ning teadusliku ja tehnilise koostöö kaudu, eesmärgiga tõsta oma tehniliste normide kvaliteeti ja taset ning kasutada tõhusalt reguleerimisvahendeid; b) vajaduse korral tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste lihtsustamist; c) normide ja vastavushindamismenetlustega seotud lähenemisviisides põhjendamatute lahknevuste vältimist ning tegevust tehniliste nõuete kooskõlastamiseks või ühtlustamiseks, kui lepinguosalised on sellega nõus ja kui see on vajalik, näiteks rahvusvahelise standardi puudumise korral, ning d) kahepoolse koostöö edendamist ning toetamist oma vastavate era- ja avalik-õiguslike organisatsioonide kaudu, mis vastutavad metroloogia, standardimise, katsetamise, sertifitseerimise ja akrediteerimise eest. 3. Lepinguosaline võtab teise lepinguosalise taotluse korral nõuetekohaselt arvesse ettepanekuid, mida teine lepinguosaline esitab koostöö tegemiseks käesoleva peatüki tähenduses. Artikkel 4.4 Tehnilised normid 1. Lepinguosalised kasutavad parimal viisil tehniliste kaubandustõkete lepingus sätestatud häid reguleerimistavasid. Eelkõige nõustuvad lepinguosalised: a) täitma lepinguosaliste läbipaistvuskohustusi, millele on osutatud tehniliste kaubandustõkete lepingus; b) kasutama asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid tehniliste normide, sealhulgas vastavushindamismenetluste alusena, välja arvatud juhul, kui sellised rahvusvahelised standardid oleksid seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või asjakohatud; ja juhul kui rahvusvahelisi standardeid ei ole kasutatud alusena, selgitama teisele lepinguosalisele taotluse korral põhjusi, miks selliseid standardeid peetakse seatud eesmärgi saavutamiseks asjakohatuks või ebatõhusaks; c) kui lepinguosaline on vastu võtnud või kavatseb vastu võtta tehnilise normi, esitama teisele lepinguosalisele taotluse korral olemasoleva teabe tehnilise normi eesmärgi, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta; d) looma süsteemi teise lepinguosalise ettevõtjatele parema teabe edastamiseks tehniliste normide kohta (sealhulgas avaliku veebisaidi kaudu) ja eelkõige andma teisele lepinguosalisele või tema ettevõtjatele taotluse korral põhjendamatu viivituseta kirjalikku teavet ning vajaduse ja olemasolu korral kirjalikke suuniseid oma tehniliste normide järgimise kohta; e) võtma vajalikul määral arvesse teise lepinguosalise seisukohti, kui tehnilise normi väljatöötamise protsessi teatud osa üle toimub avalik arutelu ja kui on esitatud taotlus, vastama kirjalikult teise lepinguosalise esitatud märkustele; f) tehniliste kaubandustõkete lepingu kohase teavitamise korral andma teisele lepinguosalisele pärast teavitamist ettepaneku kohta kirjalike märkuste esitamiseks aega vähemalt 60 päeva ning g) jätma piisavalt aega tehniliste nõuete avaldamise ja nende jõustumise vahele, et teise lepinguosalise ettevõtjad saaksid kohanduda, välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida ohutuse, tervise, keskkonnakaitse või riikliku julgeolekuga seotud kiireloomulised probleemid, ja võtma võimaluse korral vajalikul määral arvesse põhjendatud taotlusi märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks. 2. Lepinguosaline tagab, et teise lepinguosalise ettevõtjatele ja teistele huvitatud isikutele antakse võimalus osaleda tehniliste normide väljatöötamist käsitlevatel ametlikel avalikel aruteludel vähemalt sama soodsatel tingimustel kui need, mida võimaldatakse oma juriidilistele või füüsilistele isikutele. 3. Lepinguosaline püüab kohaldada tehnilisi norme ühetaoliselt ja järjekindlalt kogu oma territooriumil. Kui Korea teavitab liitu kaubandusalasest probleemist, mis näib tekkivat Euroopa Liidu liikmesriikide õigusaktide erinevuste tõttu, mis ei ole Korea arvates kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga, püüab liit teha kõik endast sõltuva, et kõnealune probleem õigel ajal lahendada. Artikkel 4.5 Standardid 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 4 lõike 1 kohast kohustust tagada, et nende standardimisasutused tunnustaksid ja järgiksid tehniliste kaubandustõkete lepingu 3. lisas esitatud standardite koostamise, vastuvõtmise ja kohaldamise tegevusnormistikku ning võtaksid ka arvesse põhimõtteid, mis on esitatud WTO tehniliste kaubandustõkete komitee väljaande "Komitee otsused ja soovitused alates 1. jaanuarist 1995" (G/TBT/1/rev. 8, 23. mai 2002) IX jaos ("Komitee otsus rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamispõhimõtete kohta seoses lepingu artiklitega 2 ja 5 ning 3. lisaga"). 2. Lepinguosalised vahetavad teavet järgmistes valdkondades: a) standardite kasutamine seoses tehniliste normidega; b) üksteise standardimisprotsessid ja rahvusvaheliste standardite kasutamine lepinguosaliste riiklike ja piirkondlike standardite alusena ning c) lepinguosalise rakendatud standardimisalased koostöölepingud, näiteks teave standardimisalaste teemade kohta kolmandate isikutega sõlmitud vabakaubanduslepingutes. Artikkel 4.6 Vastavushindamine ja akrediteerimine 1. Lepinguosalised tunnistavad, et on olemas palju mehhanisme, mis hõlbustavad teise lepinguosalise territooriumil läbiviidud vastavushindamismenetluste tulemuste tunnustamist, sealhulgas: a) kokkulepped teise lepinguosalise territooriumil paiknevate asutuste poolt seoses konkreetsete tehniliste normidega läbiviidud vastavushindamismenetluste tulemuste vastastikuse tunnustamise kohta; b) teise lepinguosalise territooriumil paiknevate vastavushindamisasutuste akrediteerimise kord; c) teise lepinguosalise territooriumil paiknevate vastavushindamisasutuste riiklik määramine; d) ühe lepinguosalise territooriumil läbiviidud vastavushindamismenetluste tulemuste tunnustamine teise lepinguosalise poolt; e) iga lepinguosalise territooriumil paiknevate vastavushindamisasutuste vahelised vabatahtlikud kokkulepped ja f) tarnija vastavusdeklaratsiooni tunnustamine importiva lepinguosalise poolt. 2. Võttes eelkõige arvesse nimetatud kaalutlusi, kohustuvad lepinguosalised: a) suurendama oma teabevahetust kõnealuste ja samalaadsete mehhanismide kohta, et hõlbustada vastavushindamise tulemuste tunnustamist; b) vahetama teavet vastavushindamismenetluste kohta ja eelkõige kriteeriumide kohta, mida kasutatakse konkreetsete toodete jaoks sobivate vastavushindamismenetluste väljavalimiseks; c) vahetama teavet akrediteerimispoliitika kohta ja kaaluma võimalusi, kuidas kasutada parimal viisil ära rahvusvahelisi akrediteerimisstandardeid ning lepinguosaliste akrediteerimisasutusi kaasavaid rahvusvahelisi lepinguid, näiteks Rahvusvahelise Laborite Akrediteerimise Koostööorgani ja Rahvusvahelise Akrediteerimisfoorumi kaudu, ning d) nõudma kooskõlas tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 5 lõike 1 punktiga 2 selliste vastavushindamismenetluste läbiviimist, mis ei oleks põhjendamatult ranged. 3. Põhimõtteid ja menetlusi, mis kehtestatakse artikli 4.4 alusel tehniliste normide väljatöötamise ja vastuvõtmise suhtes, et vältida põhjendamatuid kaubandustõkkeid ning tagada läbipaistvus ja mittediskrimineerimine, kohaldatakse ka kohustuslike vastavushindamismenetluste suhtes. Artikkel 4.7 Turujärelevalve Lepinguosalised vahetavad arvamusi turujärelevalve ja jõustamistegevuse kohta. Artikkel 4.8 Vastavushindamise tasud Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 5 lõike 2 punkti 5 kohast kohustust tagada, et imporditud toodete kohustusliku vastavushindamise tasud oleksid õiglased võrreldes omamaise päritoluga või muudest riikidest pärit samasuguste toodete vastavushindamise eest võetavate tasudega, võttes arvesse side-, transpordi- ja muid kulusid, mis tulenevad taotleja ja vastavushindamisasutuse rajatiste eri asukohast, ja kohaldavad kõnealust põhimõtet käesoleva peatükiga hõlmatud valdkondades. Artikkel 4.9 Märgistamine ja etikettimine 1. Lepinguosalised võtavad arvesse tehniliste kaubandustõkete lepingu 1. lisa lõike 1 tingimust, mille kohaselt võidakse tehnilises normis hõlmata või käsitleda üksnes märgistamis- või etikettimisnõudeid, ja lepivad kokku, et kui nende tehnilised normid sisaldavad kohustuslikku märgistamist või etikettimist, siis järgivad nad tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2 lõike 2 põhimõtteid, mille kohaselt ei tohiks tehnilisi norme koostada eesmärgiga tekitada või tekitades tarbetuid takistusi rahvusvahelisele kaubandusele, ja need ei tohiks piirata kaubandust rohkem kui õiguspärase eesmärgi saavutamiseks vajalik. 2. Eelkõige lepivad lepinguosalised kokku, et kui lepinguosaline nõuab toodete kohustuslikku märgistamist või etikettimist, siis ta: a) püüab vähendada oma märgistamis- või etikettimisnõudeid, kui tegemist ei ole sellise märgistamise või etikettimisega, mis on oluline tarbijate või toote kasutajate jaoks. Kui etikettimist nõutakse muul otstarbel, näiteks maksustamiseks, sõnastatakse kõnealune nõue nii, et see ei piiraks kaubandust rohkem kui õiguspärase eesmärgi saavutamiseks vajalik; b) võib kindlaks määrata etikettide või märgistuse vormi, kuid ei nõua seoses sellega eelnevat heakskiitmist, registreerimist või sertifitseerimist. Käesoleva sättega ei piirata lepinguosalise õigust nõuda sellise konkreetse teabe eelnevat heakskiitmist, mis tuleb asjakohaseid omamaiseid õigusnorme arvesse võttes etiketil või märgistusel esitada; c) väljastab teise lepinguosalise ettevõtjatele põhjendamatu viivituseta ja mittediskrimineerival viisil kordumatu identifitseerimisnumbri, juhul kui lepinguosaline nõuab, et ettevõtjad sellist numbrit kasutaksid; d) võib nõuda, et märgistustel või etikettidel oleks teave kindlaksmääratud keeles. Kui lepinguosalised on heaks kiitnud rahvusvahelise nomenklatuuri süsteemi, siis võib ka seda kasutada. Muude keelte samaaegne kasutamine ei ole keelatud, tingimusel et teises keeles esitatud teave on identne kindlaksmääratud keeles esitatud teabega või täiendavas keeles esitatud teave ei ole toote suhtes eksitav, ja e) püüab heaks kiita ajutisi või eemaldatavaid etikette või saatedokumentides olevaid ja tootele füüsiliselt kinnitamata märgistust või etiketti, kui ta leiab, et see ei kahjusta tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaseid õiguspäraseid eesmärke. Artikkel 4.10 Kooskõlastusmehhanism 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et nimetavad tehniliste kaubandustõkete koordinaatorid ja esitavad asjakohase teabe teisele lepinguosalisele, kui nende tehniliste kaubandustõkete koordinaator vahetub. Tehniliste kaubandustõkete koordinaatorid teevad koostööd, et hõlbustada käesoleva peatüki rakendamist ja lepinguosaliste vahelist koostööd kõigis käesoleva peatükiga seotud küsimustes. 2. Koordinaatori ülesanded on muu hulgas järgmised: a) järelevalve teostamine käesoleva peatüki rakendamise ja haldamise üle, käsitledes viivitamata iga probleemi, mille lepinguosaline tõstatab seoses standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamise, vastuvõtmise, kohaldamise või järgimise tagamisega, ning lepinguosalise taotluse korral konsulteerimine käesolevast peatükist tulenevates küsimustes; b) koostöö suurendamine standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste väljatöötamisel ning täiustamisel; c) vajaduse korral reguleerimisalaste dialoogide pidamise korraldamine vastavalt artiklile 4.3; d) selliste töörühmade moodustamise korraldamine, milles võivad osaleda valitsusvälised eksperdid ja sidusrühmad või mille raames võib nendega nõu pidada, vastavalt lepinguosaliste omavahelisele kokkuleppele; e) teabe vahetamine valitsusvälistel, piirkondlikel ja mitmepoolsetel foorumitel standardite, tehniliste normide ja vastavushindamismenetlustega seotud muudatuste kohta ning f) käesoleva peatüki läbivaatamine, võttes arvesse tehniliste kaubandustõkete lepingu kohaseid muudatusi. 3. Koordinaatorid vahetavad teavet mis tahes kokkulepitud viisil, mis sobib nende ülesannete tõhusaks ja mõjusaks täitmiseks. VIIES PEATÜKK SANITAAR- JA FÜTOSANITAARMEETMED Artikkel 5.1 Eesmärk 1. Käesoleva peatüki eesmärk on vähendada sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kahjulikku mõju kaubandusele ning kaitsta samal ajal inimeste, loomade ja taimede elu ning tervist lepinguosaliste territooriumidel. 2. Lisaks sellele püütakse käesoleva peatükiga suurendada lepinguosaliste vahelist koostööd loomade heaolu küsimustes, võttes arvesse mitmeid tegureid, nagu lepinguosaliste loomakasvatussektori tingimused. Artikkel 5.2 Kohaldamisala Käesolevat peatükki kohaldatakse lepinguosalise kõikide sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete suhtes, mis võivad otseselt või kaudselt mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust. Artikkel 5.3 Mõiste Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab "sanitaar- või fütosanitaarmeede" sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingu A lisa punktis 1 määratletud meedet. Artikkel 5.4. Õigused ja kohustused Lepinguosalised kinnitavad oma kehtivaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingust. Artikkel 5.5 Läbipaistvus ja teabevahetus Lepinguosalised: a) püüavad tagada kaubandusele kohaldatavate sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete läbipaistvust; b) suurendavad vastastikust arusaamist lepinguosaliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest ning nende kohaldamisest; c) vahetavad teavet selliste sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete väljatöötamise ning rakendamise kohta, mis mõjutavad või võivad mõjutada lepinguosaliste vahelist kaubandust, et vähendada nende kahjulikku mõju kaubandusele, ja d) teavitavad lepinguosalise taotluse korral nõuetest, mida kohaldatakse konkreetsete toodete impordi suhtes. Artikkel 5.6 Rahvusvahelised standardid Lepinguosalised: a) teevad lepinguosalise taotluse korral koostööd, et kujundada ühine arusaam rahvusvaheliste standardite kohaldamisest valdkondades, mis mõjutavad või võivad mõjutada nendevahelist kaubandust, eesmärgiga vähendada kahjulikku mõju nendevahelisele kaubandusele, ja b) teevad koostööd rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamisel. Artikkel 5.7 Impordinõuded 1. Lepinguosalise üldisi impordinõudeid kohaldatakse kogu teise lepinguosalise territooriumil. 2. Eksportivale lepinguosalisele või selle osadele võib kehtestada täiendavaid importimise erinõudeid, võttes aluseks eksportiva lepinguosalise või selle osade loomade või taimede terviseseisundi, mille importiv lepinguosaline määrab kindlaks vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingule ning Codex Alimentariuse komisjoni, Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni suunistele ning standarditele. Artikkel 5.8 Looma- ja taimetervisega seotud meetmed 1. Lepinguosalised tunnustavad kahjuri- või haigusvabade alade ja vähese kahjuri- või haiguslevikuga alade põhimõtet vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingule ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standarditele ning kehtestavad asjakohased menetlused selliste alade tunnustamiseks, võttes arvesse kõiki asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi. 2. Kõnealuste alade kindlaksmääramisel võtavad lepinguosalised arvesse selliseid tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli tõhusus nendel aladel. 3. Lepinguosalised seavad sisse tiheda koostöö kahjuri- või haigusvabade alade ja vähese kahjuri- või haiguslevikuga alade kindlaksmääramisel, et suurendada usaldust menetluste vastu, mida lepinguosalised kasutavad selliste alade kindlaksmääramisel. Lepinguosalised püüavad sellise usalduse suurendamisele suunatud tegevuse lõpule viia umbes kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Usalduse suurendamisele suunatud koostöö edukat lõpuleviimist kinnitab artiklis 5.10 osutatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee. 4. Kõnealuseid alasid määrates tugineb importiv lepinguosaline eksportiva lepinguosalise või selle osade loomade või taimede terviseseisundi kindlaksmääramisel põhimõtteliselt teabele, mille eksportiv lepinguosaline esitab vastavalt sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise lepingule ning Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standarditele, ja võtab arvesse eksportiva lepinguosalise poolseid määranguid. Kui lepinguosaline ei ole teise lepinguosalise määranguga nõus, peab ta seda põhjendama ja olema valmis alustama konsultatsioone. 5. Eksportiv lepinguosaline esitab vajaliku tõendusmaterjali, mille alusel saab importivale lepinguosalisele objektiivselt tõendada, et kõnealused alad on praegu ja tõenäoliselt ka edaspidi vastavalt kas kahjuri- või haigusvabad alad või vähese kahjuri- või haiguslevikuga alad. Selleks antakse importivale lepinguosalisele taotluse korral piisav juurdepääs inspekteerimiseks, proovide võtmiseks ja muude asjakohaste menetluste läbiviimiseks. Artikkel 5.9 Loomade heaolu käsitlev koostöö Lepinguosalised: a) vahetavad teavet, teadmisi ja kogemusi loomade heaolu valdkonnas ning võtavad selleks vastu asjakohase töökava ja b) teevad rahvusvahelistel foorumitel koostööd loomade heaolu standardite väljatöötamiseks, eelkõige seoses loomade uimastamise ja tapmisega. Artikkel 5.10 Sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee 1. Artikli 15.2 lõike 1 ("Erikomiteed") alusel loodud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete komitee võib: a) töötada välja vajalikud menetlused või korra käesoleva peatüki rakendamiseks; b) teostada järelevalvet käesoleva peatüki rakendamisel tehtud edusammude üle; c) kinnitada artikli 5.8 lõikes 3 osutatud usalduse suurendamisele suunatud tegevuse edukat lõpuleviimist; d) töötada välja menetlused loomseid saadusi käitlevate ettevõtete ja vajaduse korral taimse päritoluga toodete tootmisrajatiste heakskiitmiseks ning e) korraldada koosolekuid teatavate sanitaar- või fütosanitaarmeetmete kohaldamisest tulenevate probleemide arutamiseks, et leida vastastikku vastuvõetavad alternatiivid. Sellega seoses kutsutakse komitee lepinguosalise taotluse korral kiiresti kokku, et pidada konsultatsioone. 2. Komiteesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad ja see tuleb kokku kord aastas omavahel kokku lepitud kuupäeval. Samuti lepitakse omavahel kokku koosolekute toimumise koht. Päevakord lepitakse kokku enne koosoleku toimumist. Koosolekuid juhatavad vaheldumisi mõlemad lepinguosalised. Artikkel 5.11 Vaidluste lahendamine Käesolevast peatükist tulenevate küsimuste lahendamisel ei või lepinguosalised rakendada neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine"). KUUES PEATÜKK TOLLI JA KAUBANDUSE SOODUSTAMINE Artikkel 6.1 Eesmärgid ja põhimõtted Eesmärgiga soodustada kaubandust ja edendada kahe- ning mitmepoolset tollikoostööd lepivad lepinguosalised kokku, et nad teevad koostööd ja võtavad vastu oma kaupade impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ning -menetlused ja kohaldavad neid kooskõlas järgmiste eesmärkide ning põhimõtetega: a) selleks et tagada kaupade impordi-, ekspordi- ja transiidinõuete ning -menetluste tõhusus ja proportsionaalsus: i) lepinguosaline võtab vastu või jätab kehtima kiirendatud tolliprotseduurid ning järgib samal ajal asjakohast tollikontrolli korda ja sobivaid valikumenetlusi; ii) impordi-, ekspordi- ega transiidinõuded ei ole halduslikult koormavamad või kaubandust piiravamad kui õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks vajalik; iii) lepinguosaline näeb ette kaupade tollivormistuse võimalikult väheste dokumentidega ja annab tolli kasutajatele juurdepääsu elektroonilistele süsteemidele; iv) lepinguosaline kasutab infotehnoloogiat, mis kiirendab kauba vabastamise protseduure; v) lepinguosaline tagab, et tema tolliasutused ja -ametid, kes tegelevad piirikontrolliga, sealhulgas impordi-, ekspordi- ja transiidiküsimustega, teevad koostööd ja kooskõlastavad oma tegevuse, ning vi) lepinguosaline näeb ette, et tollimaaklerite kasutamine on vabatahtlik; b) impordi-, ekspordi- ja transiidinõuded ning -menetlused põhinevad rahvusvahelistel kaubandus- ja tollimeetmetel ning -standarditel, mille lepinguosalised on heaks kiitnud: i) rahvusvahelised kaubandus- ja tollimeetmed ning -standardid on olemasolu korral aluseks impordi-, ekspordi- ja transiidinõuetele ja -menetlustele, välja arvatud juhul, kui need oleksid seatud õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks asjakohatud või ebatõhusad, ning ii) järk-järgult suureneb andmenõuete ja -protsesside kasutamine ning kohaldamine vastavalt Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudelile ja asjakohastele Maailma Tolliorganisatsiooni soovitustele ning suunistele; c) nõuded ja menetlused on importijate, eksportijate ja muude huvitatud isikute jaoks läbipaistvad ning prognoositavad; d) lepinguosaline konsulteerib õigel ajal kaubandusringkondade esindajate ja muude huvitatud isikutega, sealhulgas oluliste uute või muudetud nõuete ja menetluste küsimustes enne nende vastuvõtmist; e) kohaldatakse riskijuhtimise põhimõtteid ja menetlusi, et keskenduda vastavushindamisel tehingutele, millele tuleb tähelepanu pöörata; f) lepinguosalised teevad koostööd ja vahetavad teavet, et edendada käesoleva lepingu alusel kokku lepitud kaubandust soodustavate meetmete kohaldamist ja järgimist, ning g) kaubandust soodustavad meetmed ei piira selliste õiguspäraste poliitikaeesmärkide saavutamist nagu riikliku julgeoleku, tervise ja keskkonna kaitse. Artikkel 6.2 Kauba vabastamine 1. Lepinguosaline võtab vastu lihtsustatud ning tõhusad tolli- ja muud kaubandusalased nõuded ja menetlused ning kohaldab neid, et soodustada lepinguosaliste vahelist kaubandust. 2. Lepinguosaline tagab lõike 1 kohaselt, et tema toll, piiriteenistused või muud pädevad asutused kohaldavad nõudeid ja menetlusi, mis: a) näevad ette, et kaup vabastatakse ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem kui on vajalik, et tagada tema tolli- ja muude kaubandusalaste õigusnormide ning formaalsuste täitmine. Lepinguosaline püüab vabastamisaega veelgi lühendada; b) võimaldavad andmete elektroonilist esitamist ja seejärel töötlemist enne kauba tegelikku saabumist, st andmete saabumiseelset töötlemist, et kauba saaks saabumisel vabastada; c) võimaldavad importijatel saavutada kauba tollist vabastamise enne, kui toll teeb lõpliku otsuse kohaldatavate tollimaksude, maksude ja tasude kohta ning ilma et see piiraks sellise otsuse tegemist, [3] ja d) võimaldavad lubada kauba vabasse ringlusse selle saabumise hetkel, ladustamata seda ajutiselt lattu või muudesse rajatistesse. Artikkel 6.3 Lihtsustatud tolliprotseduur Lepinguosalised püüavad kohaldada lihtsustatud impordi- ja ekspordiprotseduure selliste ettevõtjate puhul, kes vastavad lepinguosalise määratud erikriteeriumidele, ja näevad eelkõige ette kauba kiirema vabastamise ning tollis vormistamise, sealhulgas andmete elektroonilise esitamise ja töötlemise enne kaubasaadetiste tegelikku saabumist, füüsiliste kontrollide arvu vähenemise ning kaubanduse soodustamise, näiteks minimaalsel arvul dokumente nõudvad lihtsustatud deklaratsioonid. Artikkel 6.4 Riskijuhtimine Lepinguosaline kohaldab riskide analüüsimiseks ja peamiste riskide tuvastamiseks riskijuhtimissüsteemi, tehes seda võimaluse korral elektrooniliselt, mis võimaldab tema tollil keskenduda kontrollimisel kõrge riskiastmega kaubale ja lihtsustab madala riskiastmega kauba tollis vormistamist ning liikumist. Lepinguosaline tugineb oma riskijuhtimise korra väljatöötamisel muudetud 1999. aasta rahvusvaheliste tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise konventsioonile (edaspidi "Kyoto konventsioon") ja Maailma Tolliorganisatsiooni riskijuhtimise suunistele. Artikkel 6.5 Läbipaistvus 1. Lepinguosaline tagab, et tema tolli- ja muud kaubandusalased õigusnormid ja üldised haldusmenetlused ning muud nõuded, sealhulgas tasud ja lõivud, on kõigile huvitatud isikutele hõlpsasti kättesaadavad ametlikult määratud kanali kaudu ning võimaluse korral ametliku veebisaidi kaudu. 2. Lepinguosaline määrab või säilitab vähemalt ühe konsultatsiooni- või teabepunkti, mis tegeleb huvitatud isikute päringutega tolli- ja muudes kaubandusküsimustes. 3. Lepinguosaline konsulteerib kaubandusringkondade esindajate ning muude huvitatud isikutega ja esitab neile teavet. Konsulteerimine ja teabe esitamine hõlmab olulisi uusi või muudetud nõudeid ja menetlusi ning enne kõnealuste nõuete ja menetluste vastuvõtmist antakse võimalus esitada märkusi. Artikkel 6.6 Eelotsused 1. Ettevõtja kirjaliku taotluse korral väljastab lepinguosaline enne kauba importimist tema territooriumile vastavalt tema õigusnormidele oma tolli kaudu kirjaliku eelotsuse tariifse klassifitseerimise, päritolu kohta või mis tahes muu lepinguosalise määratud küsimuse kohta. 2. Lepinguosaline avaldab, näiteks Internetis, oma eelotsused tariifse klassifitseerimise kohta ja mis tahes muu enda määratud küsimuse kohta, järgides oma õigusnormidega ette nähtud konfidentsiaalsusnõudeid. 3. Kaubavahetuse hõlbustamiseks käsitlevad lepinguosalised omavahelises dialoogis korrapäraselt oma asjakohaste õigusaktide muudatusi seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud küsimustega. Artikkel 6.7 Kaebuste esitamise kord 1. Lepinguosaline tagab, et seoses temapoolsete tolliküsimustes ja muudes impordi-, ekspordi- ja transiidinõuetes ning -menetlustes tehtavate otsustega on asjaomastel isikutel, kelle kohta on kõnealused otsused tehtud, võimalik taotleda selliste otsuste läbivaatamist või need edasi kaevata. Lepinguosaline võib nõuda, et kaebuse vaataks esialgu läbi sama asutus, selle järelevalveasutus või õigusasutus, enne kui selle vaatab läbi kõrgem sõltumatu organ, milleks võib olla õigusasutus või halduskohus. 2. Tootja või eksportija võib läbivaatava asutuse taotluse korral esitada teabe otse halduskontrolli korraldavale lepinguosalisele. Teavet esitav eksportija või tootja võib paluda halduskontrolli korraldaval lepinguosalisel käsitada kõnealust teavet konfidentsiaalsena vastavalt tema õigusnormidele. Artikkel 6.8 Konfidentsiaalsus 1. Teavet, mille ühe lepinguosalise isikud või ametiasutused esitavad käesoleva peatüki alusel teise lepinguosalise ametiasutustele, sealhulgas juhul, kui teavet on taotletud vastavalt artiklile 6.7, käsitatakse konfidentsiaalse või piiratud kasutusega teabena, olenevalt kummagi lepinguosalise kehtivatest õigusnormidest. Kõnealuse teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andmetele teavet vastuvõtva lepinguosalise vastavate õigusnormide kohaselt. 2. Isikuandmeid võib vahetada üksnes siis, kui andmeid vastu võttev lepinguosaline kohustub neid kaitsma vähemalt nii, nagu selliseid andmeid kaitseks andmeid edastav lepinguosaline. Teavet esitav isik ei nõua, et täidetaks rangemaid nõudeid, kui kehtivad tema haldusalas. 3. Lõikes 1 osutatud teabe vastu võtnud lepinguosalise ametiasutused ei kasuta seda teavet ilma selle esitanud isiku või asutuse otsese nõusolekuta muuks otstarbeks kui selleks, milleks see esitati. 4. Lõikes 1 osutatud teavet ei avaldata ega avalikustata muul viisil mis tahes isikule ilma selle esitanud isiku või asutuse otsese nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui teabe vastu võtnud lepinguosalise õigusnormide kohaselt on kohustus või õigus teave seoses õigustoimingutega avaldada. Teabe esitanud isikut või asutust teavitatakse võimaluse korral eelnevalt teabe avaldamisest. 5. Kui lepinguosalise ametiasutus taotleb teavet käesoleva peatüki alusel, teatab ta taotluse saanud isikutele teabe avaldamise võimalusest seoses õigustoimingutega. 6. Kui teabe esitanud isikuga ei ole kokku lepitud teisiti, võtab teavet taotlenud lepinguosaline võimaluse korral kõik tema kehtivate õigusnormide kohaselt võimalikud meetmed teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks ja isikuandmete kaitsmiseks, kui kolmandad isikud või muud asutused taotlevad asjaomase teabe avalikustamist. Artikkel 6.9 Tasud ja lõivud Mis puutub impordi või ekspordiga seoses kehtestatud tasudesse ja lõivudesse, välja arvatud tollimaksud ja artikli 2.3 ("Tollimaks") alusel tollimaksu määratlusest välja jäetud maksud, siis: a) tasud ja lõivud kehtestatakse üksnes kõnealuse impordi või ekspordiga seoses osutatavatele teenustele või ettevõtja puhul sellise impordi või ekspordiga seoses nõutavale formaalsusele; b) tasud ja lõivud ei ületa osutatava teenuse ligikaudset maksumust; c) tasusid ja lõive ei arvutata väärtuse alusel; d) tasusid ja lõive ei võeta konsulaarteenuste eest; e) teave tasude ja lõivude kohta avaldatakse ametlikult määratud kanali kaudu ning võimaluse korral ametlikul veebisaidil. Teave sisaldab osutatava teenuse eest võetava tasu või lõivu kehtestamise põhjust, vastutavat asutust, kohaldatavaid tasusid ja lõive ning makse tegemise aega ja viisi ning f) uusi või muudetud tasusid ja lõive ei kehtestata enne, kui teave on vastavalt punktile e avaldatud ja muudetud hõlpsasti kättesaadavaks. Artikkel 6.10 Transpordieelne kontroll Lepinguosaline ei nõua kauba transpordieelse või muu võrdväärse kontrolli tegemist. Artikkel 6.11 Tollivormistusjärgne kontroll Lepinguosaline annab ettevõtjatele võimaluse kasutada tõhusat tollivormistusjärgset kontrolli. Tollivormistusjärgse kontrolliga ei kehtestata ettevõtjatele põhjendamatuid nõudeid ega panda neile liigset koormust. Artikkel 6.12 Tolliväärtuse määramine Tolliväärtuse määramise leping ilma kõnealuse lepingu artiklis 20 ja III lisa punktides 2–4 sätestatud reservatsioonide ja valikuvõimalusteta inkorporeeritakse käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis selle osaks. Artikkel 6.13 Tollikoostöö 1. Lepinguosalised suurendavad oma koostööd tolli- ja sellega seotud küsimustes. 2. Lepinguosalised kohustuvad töötama tollivaldkonnas välja kaubanduse soodustamise meetmed, võttes arvesse rahvusvaheliste organisatsioonide tehtud tööd selles valdkonnas. See võib hõlmata uute tolliprotseduuride katsetamist. 3. Lepinguosalised kinnitavad, et nad kohustuvad hõlbustama kauba seaduslikku liikumist ja vahetavad teadmisi tollimeetodite ja -protseduuride parandamise meetmete ning arvutisüsteemide kohta vastavalt käesolevale lepingule. 4. Lepinguosalised võtavad kohustuse: a) ühtlustada kaubanduses kasutatavad dokumendid ja andmeelemendid vastavalt rahvusvahelistele standarditele, et hõlbustada omavahelisi kaubavoogusid tolliga seotud küsimustes kauba impordi, ekspordi ja transiidi valdkonnas; b) süvendada oma tollilaborite ja teadusasutuste vahelist koostööd ning tegutseda tollilaborite meetodite ühtlustamise nimel; c) vahetada omavahel tollitöötajaid; d) korraldada ühiselt tolliprotseduurides vahetult osalevate ametnike jaoks koolitusprogramme tolliga seotud teemadel; e) töötada välja tõhusad mehhanismid teabevahetuseks kaubandus- ja äriringkondadega; f) abistada üksteist võimalust mööda tariifsel klassifitseerimisel, väärtuse määramisel ja päritolu kindlakstegemisel imporditud kauba tariifse sooduskohtlemise kohaldamiseks; g) edendada tollipoolset kindlat ja tõhusat intellektuaalomandi õiguste jõustamist seoses impordi, ekspordi, reekspordi, transiidi, ümberlaadimise ja muude tolliprotseduuridega, eelkõige seoses võltsitud kaubaga, ning h) suurendada kõikjalt saabuvate ja lepinguosaliste riikidesse imporditavate, seal ümber laaditavate või neid läbivate merekonteinerite ja muude kaubasaadetiste turvalisust, hõlbustades samal ajal kaubavahetust. Lepinguosalised lepivad kokku, et suurema ja ulatuslikuma koostöö eesmärgid on muu hulgas järgmised (loetelu ei ole ammendav): i) ühine tegutsemine tolliga seotud aspektide tugevdamiseks, et tagada rahvusvahelise kaubanduse logistikaahela turvalisus, ning ii) seisukohtade kooskõlastamine võimalikult suures ulatuses mitmepoolsetel foorumitel, kus võib asjakohaselt tõstatada ja arutada konteinerite turvalisusega seotud küsimusi. 5. Lepinguosalised tunnistavad omavahelise tehnilise koostöö olulisust, et hõlbustada käesoleva lepinguga ette nähtud kohustuste täitmist ja tagada kaubanduse kõrgetasemeline soodustamine. Lepinguosalised nõustuvad oma tolliasutuste kaudu välja töötama tehnilise koostöö kava vastastikku kokku lepitud tingimustel, mis hõlmavad tolli ja sellega seotud valdkondade koostöömeetmete ulatust, ajastust ning maksumust. 6. Lepinguosalised vaatavad oma vastavate tolliasutuste ja muude piiriteenistuste kaudu läbi asjakohased rahvusvahelised kaubanduse soodustamise alased algatused, sealhulgas ka WTOs ja Maailma Tolliorganisatsioonis tehtud asjakohase töö, et teha kindlaks valdkonnad, kus edasised ühismeetmed soodustaksid lepinguosaliste vahelist kaubandust ja edendaksid ühiseid mitmepoolseid eesmärke. Lepinguosalised teevad koostööd, et leida võimaluse korral ühised seisukohad tolli ja kaubanduse soodustamise valdkonnas rahvusvahelistes organisatsioonides, eelkõige WTOs ja Maailma Tolliorganisatsioonis. 7. Lepinguosalised aitavad teineteisel rakendada ja jõustada käesolevat peatükki, päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevat protokolli ning oma vastavaid tollialaseid õigusnorme. Artikkel 6.14 Vastastikune haldusabi tolliküsimustes 1. Lepinguosalised annavad tolliküsimustes vastastikust haldusabi vastavalt tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitlevas protokollis sätestatud tingimustele. 2. Tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli artiklis 9.1 vaadeldud küsimuste lahendamisel ei või lepinguosaline rakendada käesoleva lepingu neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine"). Artikkel 6.15 Tollikontaktpunktid 1. Lepinguosalised vahetavad omavahel käesolevast peatükist ning päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevast protokollist tulenevate küsimuste lahendamiseks määratud kontaktpunktide loetelusid. 2. Kontaktpunktid püüavad lahendada käesoleva peatükiga hõlmatud kiirküsimused konsulteerimise teel. Kui küsimust ei saa kontaktpunkti kaudu lahendada, esitatakse see lahendamiseks käesolevas peatükis osutatud tollikomiteele. Artikkel 6.16 Tollikomitee 1. Artikli 15.2 ("Erikomiteed") lõike 1 alusel loodud tollikomitee tagab käesoleva peatüki, päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli ning tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli nõuetekohase toimimise ja uurib kõiki nende kohaldamisest tulenevaid probleeme. Komitee annab käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes aru artikli 15.1 ("Kaubanduskomitee") lõike 1alusel loodud kaubanduskomiteele. 2. Tollikomiteesse kuuluvad lepinguosaliste tolli ja muude pädevate asutuste esindajad, kes vastutavad tolli ja kaubanduse soodustamisega seotud küsimuste, päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitleva protokolli ning tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli haldamise eest. 3. Tollikomitee võtab vastu oma kodukorra ja tuleb kokku kord aastas, kohtumised toimuvad vaheldumisi kummagi lepinguosalise riigis. 4. Tollikomitee tuleb lepinguosalise taotluse korral kokku, et arutada erimeelsusi, mis võivad lepinguosaliste vahel tekkida käesolevas peatükis, päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevas protokollis ning tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitlevas protokollis vaadeldud küsimustes, sealhulgas seoses kaubanduse soodustamise, tariifse klassifitseerimise, kaupade päritolu ja haldusabiga tolliküsimustes, ning eelkõige tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitleva protokolli artiklitega 7 ja 8 seotud küsimustes, ja püüda need erimeelsused lahendada. 5. Tollikomitee võib koostada resolutsioone, soovitusi või arvamusi, mida ta peab vajalikuks, et saavutada käesolevas peatükis, päritolustaatusega toodete mõiste määratlust ja halduskoostöö meetodeid käsitlevas protokollis ning tolliküsimustes vastastikust haldusabi käsitlevas protokollis sätestatud mehhanismide ühised eesmärgid ning tagada nende usaldusväärne toimimine. SEITSMES PEATÜKK TEENUSTEKAUBANDUS, ETTEVÕTLUS JA ELEKTROONILINE KAUBANDUS A JAGU Üldsätted Artikkel 7.1 Eesmärk ning kohaldamisala 1. Kinnitades veel kord oma vastavaid WTO asutamislepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi, näevad lepinguosalised käesolevaga ette korra, mis on vajalik, et järk-järgult vastastikku liberaliseerida teenustekaubandust ja ettevõtlust ning teha koostööd elektroonilise kaubanduse valdkonnas. 2. Ühtki käesoleva peatüki sätet ei tõlgendata nii, et see seaks kohustusi seoses riigihangetega. 3. Käesolevat peatükki ei kohaldata lepinguosaliste poolt antavatele subsiidiumidele või toetustele, sealhulgas riigi toetatud laenudele, tagatistele ja kindlustusele. 4. Kooskõlas käesoleva peatükiga säilitab lepinguosaline õiguse reguleerida ja kehtestada uusi norme, et tagada õiguspäraste poliitikaeesmärkide saavutamine. 5. Käesolevat peatükki ei kohaldata meetmetele, mis mõjutavad füüsilisi isikuid, kes püüavad pääseda lepinguosalise tööturule, ega ka kodakondsuse ning alalise elu- või töökohaga seotud meetmetele. 6. Ükski käesoleva peatüki säte ei takista lepinguosalist kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste isikute pääsu tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks või vähendaks kasu, mida teine lepinguosaline saab käesolevas peatükis ja selle lisades sätestatud erikohustuse tingimuste kohaselt [4]. Artikkel 7.2 Mõisted Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) "meede" – lepinguosalise võetav meede seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldusmeetme või mõnel muul kujul; b) "lepinguosalise vastu võetud või säilitatud meetmed" – meetmed, mida võtavad: i) keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused ja riiklikud, piirkondlikud või kohalikud ametiasutused ning ii) valitsusvälised organisatsioonid keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste või riiklike, piirkondlike või kohalike ametiasutuste delegeeritud ülesannete täitmisel; c) "isik" – füüsiline või juriidiline isik; d) "füüsiline isik" – Korea või mõne Euroopa Liidu liikmesriigi kodanik vastavalt riigi asjakohastele õigusaktidele; e) "juriidiline isik" – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omanduses, kaasa arvatud aktsiaselts, trust, ühing, ühisettevõte, üksikettevõtja või ühistu; f) "lepinguosalise juriidiline isik" – i) juriidiline isik, mis on asutatud vastavalt kas Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea õigusaktide alusel ja mille registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht [5] või põhitegevuskoht on vastavalt kas Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Korea territooriumil. Kui juriidilisel isikul on vastavalt kas Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Korea territooriumil üksnes registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht, ei käsitata teda Euroopa Liidu või Korea juriidilise isikuna, kui ta ei ole seotud olulise äritegevusega [6] vastavalt kas Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil või Korea territooriumil, või ii) artikli 7.9 punkti a kohase ettevõtluse korral juriidiline isik, kes on vastavalt kas liidu või Korea füüsiliste isikute või punktis i sätestatud Euroopa Liidu või Korea juriidilise isiku omanduses või kontrolli all. Juriidiline isik on: i) liidu või Korea isikute omanduses, kui need isikud omavad üle 50 % selle isiku omakapitalist; ii) liidu või Korea isikute kontrolli all, kui sellistel isikutel on õigus nimetada suurem osa tema juhtkonnast või juhtida muul õiguspärasel viisil tema tegevust; iii) teise isikuga seotud, kui ta kontrollib kõnealust isikut või on selle teise isiku kontrolli all või kui juriidilist isikut ja seda teist isikut kontrollib üks ja seesama isik; g) olenemata punktist f kuuluvad käesoleva lepingu alla ka laevandusettevõtjad, kes on asutatud väljaspool liitu või Koread ja kes on vastavalt kas Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanike kontrolli all, kui nende laevad on registreeritud vastavalt asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea asjakohasele õigusaktile ja sõidavad Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea lipu all [7]; h) "majandusliku integratsiooni leping" – leping, millega oluliselt liberaliseeritakse teenustekaubandust ja ettevõtlust vastavalt WTO asutamislepingule ning eelkõige GATSi V ja Vbis artiklile; i) "õhusõidukite remondi- ja hooldustööd" – toimingud, mida tehakse liiklusest kõrvaldatud lennuki või selle osaga ja mis ei hõlma nn liinihooldust; j) "arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused" – arvutipõhise andmetöötlussüsteemi teenused, mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaanide, pakkumiste, hindade ja hinnaeeskirjade kohta ning mille kaudu saab pileteid ette tellida ja väljastada; k) "õhutransporditeenuste müük ja turustamine" – asjaomaste lennuettevõtjate võimalus vabalt müüa ja turustada oma õhutransporditeenuseid, sealhulgas turunduse kõik aspektid, nagu turu-uuringud, reklaam ja turustamine. Kõnealune tegevus ei hõlma õhutransporditeenuste hinnakujundust ega kohaldatavaid tingimusi, ning l) "teenuseosutaja" – isik, kes osutab või püüab osutada teenust, sealhulgas investor. Artikkel 7.3 Teenustekaubanduse, ettevõtluse ja elektroonilise kaubanduse komitee 1. Artikli 15.2 ("Erikomiteed") lõike 1 alusel loodud teenustekaubanduse, ettevõtluse ja elektroonilise kaubanduse komiteesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad. Lepinguosalise peamine esindaja komitees on käesoleva peatüki rakendamise eest vastutava ametiasutuse ametnik. 2. Komitee: a) teostab järelevalvet käesoleva peatüki rakendamise üle ja hindab selle rakendamist; b) arutab käesoleva peatükiga seotud küsimusi, mille lepinguosaline on talle esitanud, ja c) võimaldab asjaomastel ametiasutustel vahetada teavet ettevaatusmeetmete kohta seoses artikliga 7.46. B JAGU Teenuste piiriülene osutamine Artikkel 7.4 Kohaldamisala ja mõisted 1. Käesoleva jao sätteid kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis mõjutavad kõigi valdkondade teenuste piiriülest osutamist, välja arvatud: a) audiovisuaalteenused [8]; b) riigisisene merekabotaaž ning c) riigisisesed ja rahvusvahelised regulaarsed või mitteregulaarsed õhutransporditeenused ning liiklemisõiguste teostamisega otseselt seotud teenused, välja arvatud: i) õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused; ii) õhutransporditeenuste müük ja turustamine; iii) arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused ja iv) muud õhutransporditeenuseid toetavad teenused, näiteks maapealne teenindus, meeskonnaga õhusõidukite väljaüürimine ning lennujaama haldamise teenused. 2. Teenuste piiriülest osutamist mõjutavad meetmed hõlmavad meetmeid, mis mõjutavad: a) teenuse tootmist, levitamist, turustamist, müüki ja tarnimist; b) teenuse ostmist, teenuse eest maksmist või teenuse kasutamist; c) teenuse osutamisega seoses juurdepääsu sellistele võrkudele või teenustele ja nende kasutamist, mida tuleb lepinguosalise nõudel avalikkusele pakkuda, ning d) teise lepinguosalise teenuseosutaja olemasolu lepinguosalise territooriumil. 3. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: a) "teenuste piiriülene osutamine" – teenuse osutamine: i) ühe lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile ja ii) ühe lepinguosalise territooriumil teise lepinguosalise teenusetarbijale; b) "teenused" – teenus mis tahes valdkonnas, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel, ja c) "teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel" – teenus, mida ei osutata kaubanduslikel alustel ega konkureerides ühe või mitme teenuseosutajaga. Artikkel 7.5 Turulepääs 1. Seoses turulepääsuga teenuste piiriülese osutamise kaudu kohtleb lepinguosaline teise lepinguosalise teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt, kui on ette nähtud 7-A lisas esitatud erikohustustes kokku lepitud ja kindlaks määratud tingimuste ning piirangute kohaselt. 2. Sektorites, kus on võetud turulepääsuga seotud kohustused, ei või lepinguosaline piirkondlikus ulatuses ega kogu oma territooriumil vastu võtta ega säilitada järgmisi meetmeid, kui 7-A lisas ei ole sätestatud teisiti: a) piirangud teenuseosutajate arvule kas arvuliste kvootide, monopolide, teenuse osutamise ainuõiguste või majandusvajaduste testi nõude näol [9]; b) piirangud teenustealaste tehingute või vara koguväärtusele arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol ning c) piirangud teenusega seotud tehingute koguarvule või teenuse väljundi kogumahule, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduse testi nõudena [10]. Artikkel 7.6 Võrdne kohtlemine 1. Sektorites, mille puhul on 7-A lisaga ette nähtud turulepääsuga seotud kohustused, ning vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele ja nõuetele kohtleb lepinguosaline kõigi teenuste piiriülest osutamist mõjutavate meetmete korral teise lepinguosalise teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt, kui ta kohtleb omaenda samasuguseid teenuseid ja teenuseosutajaid. 2. Lepinguosaline võib täita lõike 1 nõude, võimaldades teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele kas vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist, kui ta võimaldab omaenda samasugustele teenustele ja teenuseosutajatele. 3. Vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist peetakse ebasoodsamaks, kui see muudab konkurentsitingimused soodsamaks lepinguosalise teenustele või teenuseosutajatele, võrreldes teise lepinguosalise samasuguste teenuste või teenuseosutajatega. 4. Käesoleva artikli alusel võetud erikohustusi ei tõlgendata nii, et lepinguosaline oleks kohustatud hüvitama loomulikke ebasoodsaid konkurentsitingimusi, mis tulenevad vastavate teenuste või teenuseosutajate välismaisusest. Artikkel 7.7 Kohustuste loetelud 1. Sektorid, mida lepinguosaline vastavalt käesolevale jaole liberaliseerib, ning neis sektorites teise lepinguosalise teenuste ja teenuseosutajate suhtes erandina kohaldatavad turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud on sätestatud 7-A lisas esitatud kohustuste loeteludes. 2. Lepinguosaline ei või kehtestada uusi või veelgi diskrimineerivamaid meetmeid seoses teise lepinguosalise teenuste või teenuseosutajatega, võrreldes kohtlemisega, mida võimaldatakse vastavalt lõike 1 kohaselt võetud erikohustustele. Artikkel 7.8 Enamsoodustusrežiim [11] 1. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, võimaldab lepinguosaline kõikide käesoleva jaoga hõlmatud meetmete korral, mis mõjutavad teenuste piiriülest osutamist, teise lepinguosalise teenustele ja teenuseosutajatele vähemalt sama soodsat kohtlemist, kui ta võimaldab mis tahes kolmanda riigi samasugustele teenustele ja teenuseosutajatele seoses majandusliku integratsiooni lepinguga, mis sõlmitakse pärast käesoleva lepingu jõustumist. 2. Piirkondlikust majandusliku integratsiooni lepingust tulenev kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab kolmanda isiku teenustele ja teenuseosutajatele, jäetakse lõike 1 kohustusest välja üksnes juhul, kui sellist kohtlemist võimaldatakse valdkondlike või horisontaalsete kohustuste alusel, mille puhul on piirkondlikus majandusliku integratsiooni lepingus sätestatud oluliselt rangemad nõuded kui 7-B lisas esitatud kohustused, mis võetakse seoses käesoleva jaoga. 3. Olenemata lõikest 2 ei kohaldata lõikest 1 tulenevaid kohustusi kohtlemise suhtes, mis tuleneb: a) meetmetest, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja ettevaatusmeetmete tunnustamine vastavalt GATSi VII artiklile või selle lisale finantsteenuste kohta; b) rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega, või c) meetmetest, mis kuuluvad 7-C lisas loetletud enamsoodustusrežiimi erandite alla. 4. Käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist andmast või kohaldamast eeliseid naabermaadele, et hõlbustada kohapeal toodetud ja tarbitud teenuste vahetamist, mis piirdub kõrvuti asetsevate piirialadega. C JAGU Ettevõtlus Artikkel 7.9 Mõisted Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: a) "ettevõtlus" – i) juriidilise isiku asutamine, omandamine või ülalpidamine [12] või ii) filiaali või esinduse loomine või ülalpidamine lepinguosalise territooriumil majandustegevuse eesmärgil; b) "investor" – isik, kes püüab tegeleda või tegeleb majandustegevusega ettevõtluse kaudu [13]; c) "majandustegevus" – mis tahes majanduslikku laadi tegevus, välja arvatud valitsuse funktsioonide täitmisega seotud tegevus, st tegevus, mis ei toimu kaubanduslikel alustel ega ühe või mitme ettevõtjaga konkureerides; d) "lepinguosalise juriidilise isiku tütarettevõtja" – juriidiline isik, kes on asjaomase lepinguosalise teise juriidilise isiku tegeliku kontrolli all, ja e) "juriidilise isiku filiaal" – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et viimased, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega. Artikkel 7.10 Kohaldamisala Eesmärgiga parandada investeerimiskeskkonda ja eelkõige lepinguosaliste vahelisi ettevõtlustingimusi, kohaldatakse käesolevat jagu lepinguosaliste meetmete suhtes, mis mõjutavad ettevõtlust [14] mis tahes majandustegevuses, välja arvatud: a) tuumamaterjalide kaevandamine, tootmine ja töötlemine [15]; b) relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine või nendega kauplemine [16]; c) audiovisuaalteenused [17]; d) riigisisene merekabotaaž ja e) riigisisesed ja rahvusvahelised regulaarsed või mitteregulaarsed õhutransporditeenused ning liiklemisõiguste teostamisega otseselt seotud teenused, välja arvatud: i) õhusõidukite remondi- ja hooldusteenused; ii) õhutransporditeenuste müük ja turustamine; iii) arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused ning iv) muud õhutransporditeenuseid toetavad teenused, nagu maapealne teenindus, meeskonnaga õhusõidukite väljaüürimine ja lennujaama haldamise teenused. Artikkel 7.11 Turulepääs 1. Seoses turulepääsuga ettevõtluse kaudu kohtleb lepinguosaline teise lepinguosalise ettevõtlust ja investoreid vähemalt sama soodsalt, kui on ette nähtud 7-A lisas sätestatud erikohustustes kokku lepitud ja kindlaks määratud tingimuste ning piirangute kohaselt. 2. Sektorites, kus on võetud turulepääsuga seotud kohustused, ei või lepinguosaline piirkondlikus ulatuses ega kogu oma territooriumil vastu võtta ega säilitada järgmisi meetmeid, kui 7-A lisas ei ole sätestatud teisiti: a) piirangud ettevõtete arvule kas arvuliste kvootide, monopolide, ettevõtlusega seotud ainuõiguste või muude ettevõtlusega seotud nõuete, nagu majandusvajaduste testi nõude näol; b) piirangud tehingute või vara koguväärtusele arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi nõude näol; c) piirangud tehingute koguhulgale või väljundi kogumahule, väljendatuna kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduse testi nõudena [18]; d) piirangud väliskapitali osalusele, väljendatuna kas välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimäärana või üksiku välisinvesteeringu või kõikide välisinvesteeringute kogusummana; e) meetmed, millega piiratakse või nõutakse konkreetseid juriidilise üksuse või ühisettevõtte vorme, mille kaudu teise lepinguosalise investor võib tegeleda majandustegevusega, ning f) piirangud füüsiliste isikute koguarvule, välja arvatud artiklis 7.17 määratletud juhtivtöötajate ja kõrgharidusega praktikantide puhul, kes võivad töötada konkreetses sektoris või keda investor võib tööle võtta ja kes on majandustegevuse rakendamiseks vajalikud ja sellega otseselt seotud, väljendatuna arvuliste ühikutena kvootides või majandusvajaduse testi nõudena. Artikkel 7.12 Võrdne kohtlemine [19] 1. 7-A lisaga ette nähtud sektorites ning vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele ja nõuetele kohtleb lepinguosaline kõigi ettevõtlust mõjutavate meetmete korral teise lepinguosalise ettevõtlust ja investoreid vähemalt sama soodsalt, kui ta kohtleb omaenda samasugust ettevõtlust ja samasuguseid investoreid. 2. Lepinguosaline võib täita lõike 1 nõude, võimaldades teise lepinguosalise ettevõtlusele ja investoritele kas vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist, kui ta võimaldab omaenda samasugusele ettevõtlusele ja samasugustele investoritele. 3. Vormiliselt samasugust või vormiliselt erinevat kohtlemist peetakse ebasoodsamaks, kui see muudab konkurentsitingimused soodsamaks lepinguosalise ettevõtlusele või investoritele, võrreldes teise lepinguosalise samasuguse ettevõtluse või samasuguste investoritega. 4. Käesoleva artikli põhjal võetud erikohustusi ei tõlgendata nii, et lepinguosaline on kohustatud hüvitama loomulikke ebasoodsaid konkurentsitingimusi, mis tulenevad vastavate ettevõtete või investorite välismaisusest. Artikkel 7.13 Kohustuste loetelud 1. Sektorid, mida lepinguosaline vastavalt käesolevale jaole liberaliseerib, ning neis sektorites teise lepinguosalise ettevõtluse ja investorite suhtes erandina kohaldatavad turulepääsu ja võrdse kohtlemise piirangud on sätestatud 7-A lisas esitatud kohustuste loeteludes. 2. Lepinguosaline ei või vastu võtta uusi või veelgi diskrimineerivamaid meetmeid seoses teise lepinguosalise ettevõtluse või investoritega, võrreldes kohtlemisega, mida võimaldatakse vastavalt lõike 1 kohaselt võetud erikohustustele. Artikkel 7.14 Enamsoodustusrežiim [20] 1. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, võimaldab lepinguosaline kõikide käesoleva jaoga hõlmatud meetmete korral, mis mõjutavad ettevõtlust, teise lepinguosalise ettevõtlusele ja investoritele vähemalt sama soodsat kohtlemist, kui ta võimaldab mis tahes kolmanda riigi samasugusele ettevõtlusele ja samasugustele investoritele seoses majandusliku integratsiooni lepinguga, mis sõlmitakse pärast käesoleva lepingu jõustumist [21]. 2. Piirkondlikust majandusliku integratsiooni lepingust tulenev kohtlemine, mida lepinguosaline võimaldab kolmanda isiku ettevõtlusele ja investoritele, jäetakse lõike 1 kohustusest välja üksnes juhul, kui sellist kohtlemist võimaldatakse valdkondlike või horisontaalsete kohustuste alusel, mille puhul on piirkondlikus majandusliku integratsiooni lepingus sätestatud oluliselt rangemad nõuded kui 7-B lisas esitatud kohustused, mis võetakse seoses käesoleva jaoga. 3. Olenemata lõikest 2 ei kohaldata lõikest 1 tulenevaid kohustusi kohtlemise suhtes, mis tuleneb: a) meetmetest, millega nähakse ette kvalifikatsioonide, litsentside ja ettevaatusmeetmete tunnustamine vastavalt GATSi VII artiklile või selle lisale finantsteenuste kohta; b) rahvusvahelistest lepingutest või kokkulepetest, mis on täielikult või peamiselt seotud maksustamisega, või c) meetmetest, mis kuuluvad 7-C lisas loetletud enamsoodustusrežiimi erandite alla. 4. Käesolevat peatükki ei tõlgendata nii, et see takistaks lepinguosalist andmast või kohaldamast eeliseid naabermaadele, et hõlbustada kohapeal toodetud ja tarbitud teenuste vahetamist, mis piirdub kõrvuti asetsevate piirialadega. Artikkel 7.15 Muud lepingud Ühegi käesoleva peatüki sättega: a) ei piirata lepinguosaliste investorite õigust kasutada ära soodsamat kohtlemist, mis nähakse ette kehtivate või tulevaste rahvusvaheliste investeeringuid käsitlevate lepingutega, mille osaliseks on mõni Euroopa Liidu liikmesriik ja Korea, ning b) ei kalduta kõrvale lepinguosaliste rahvusvahelistest õiguslikest kohustustest, mis tulenevad lepingutest, millega nähakse lepinguosaliste investorite jaoks ette soodsam kohtlemine kui see, mis on sätestatud käesolevas lepingus. Artikkel 7.16 Investeeringute õigusliku raamistiku läbivaatamine 1. Investeeringute järk-järgulist liberaliseerimist silmas pidades vaatavad lepinguosalised hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ning edaspidi korrapäraste ajavahemike järel läbi investeeringute õigusliku raamistiku, [22] investeerimiskeskkonna ja omavahelise investeeringute voo kooskõlas nende rahvusvahelistest lepingutest tulenevate kohustustega. 2. Lõikes 1 osutatud läbivaatamise käigus hindavad lepinguosalised investeerimisel esinenud takistusi ja peavad selliste takistuste kõrvaldamiseks läbirääkimisi, et tugevdada käesoleva peatüki sätteid, sealhulgas seoses investeeringute kaitse üldpõhimõtetega. D JAGU Füüsiliste isikute ajutine kohalolek ärilisel eesmärgil Artikkel 7.17 Kohaldamisala ja mõisted 1. Käesolevat jagu kohaldatakse lepinguosaliste meetmete suhtes, mis seonduvad juhtivtöötajate, kõrgharidusega praktikantide, äriteenuse osutajate, lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide lühiajaliselt nende territooriumile sisenemise ja seal ajutise viibimisega, võttes arvesse artikli 7.1 lõiget 5. 2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid: a) "juhtivtöötajad" – lepinguosalise juriidilise isiku heaks töötavad füüsilised isikud, välja arvatud mittetulundusühenduse töötajad, kes vastutavad ettevõtte asutamise või selle nõuetekohase kontrollimise, haldamise ja toimimise eest. Juhtivtöötajad on muu hulgas ärikülastajad, kes vastutavad ettevõtte asutamise ja äriühingusiseselt üleviidavate isikute eest: i) "ärikülastajad" – kõrgel ametikohal töötavad füüsilised isikud, kes vastutavad ettevõtte asutamise eest. Nad ei tee tehinguid otse üldsusega ega saa töötasu vastuvõtva lepinguosalise riigis asuvast allikast, ja ii) "äriühingusiseselt üleviidavad isikud" – füüsilised isikud, kes on vähemalt ühe aasta olnud lepinguosalise juriidilise isiku töötajad või osanikud (välja arvatud põhiaktsionärid) ning kes viiakse ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuvasse ettevõttesse (sealhulgas tütarettevõttesse, sidusettevõttesse või filiaali). Asjaomane füüsiline isik peab kuuluma ühte allpool nimetatud kategooriasse. Tegevjuhid Juriidilises isikus juhtival kohal töötavad füüsilised isikud, kes peamiselt juhivad ettevõtet ja kelle tegevust jälgib või juhib eeskätt äriühingu juhatus või aktsionärid või samaväärsed isikud, sealhulgas: A) ettevõtet või selle talitust või allüksust juhtivad isikud; B) teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate üle järelevalvet ja kontrolli teostavad isikud ning C) isikud, kellel on õigus töötajaid tööle võtta ja neid töölt vabastada või anda soovitusi nende töölevõtmiseks, vabastamiseks või muudeks personalijuhtimise meetmeteks. Spetsialistid Juriidilises isikus töötavad füüsilised isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõtluses vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, sealhulgas kuulumine töötajate hulka, kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba; b) "kõrgharidusega praktikandid" – füüsilised isikud, kes on vähemalt ühe aasta olnud lepinguosalise juriidilise isiku töötajad, kellel on kõrgharidus ning kes viiakse ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumil asuva ettevõtte juurde, et edendada karjäärivõimalusi või saada äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud väljaõpet [23]; c) "äriteenuse osutajad" – füüsilised isikud, kes esindavad lepinguosalise teenuseosutajat ning soovivad ajutiselt siseneda teise lepinguosalise territooriumile, et pidada kõnealuse teenuseosutaja nimel läbirääkimisi teenuste müügi üle või sõlmida teenuste müümise lepinguid. Nad ei müü otse üldsusele ega saa töötasu vastuvõtva lepinguosalise riigis asuvast allikast; d) "lepingulised teenuseosutajad" – füüsilised isikud, kes töötavad lepinguosalise juriidilise isiku heaks, kes ei tegele ettevõtlusega teise lepinguosalise territooriumil ning kes on sõlminud heauskse lepingu teise lepinguosalise territooriumil asuvale lõpptarbijale selliste teenuste osutamiseks, mis eeldavad tema töötajate ajutist viibimist selle lepinguosalise territooriumil, et täita teenuse osutamise lepingut, [24] ning e) "sõltumatud spetsialistid" – füüsilised isikud, kes osutavad teenuseid ja on lepinguosalise territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjad, kes ei tegele ettevõtlusega teise lepinguosalise territooriumil ja kes on sõlminud heauskse lepingu teise lepinguosalise territooriumil asuvale lõpptarbijale selliste teenuste osutamiseks, mis eeldavad nende ajutist viibimist selle lepinguosalise territooriumil, et täita teenuse osutamise lepingut [25]. Artikkel 7.18 Juhtivtöötajad ja kõrgharidusega praktikandid 1. Kõikides C jao kohaselt liberaliseeritud sektorites ning 7-A lisas loetletud erandeid arvesse võttes võimaldab lepinguosaline teise lepinguosalise investoritel võtta oma ettevõttesse tööle kõnealuse teise lepinguosalise füüsilisi isikuid, juhul kui tegemist on artiklis 7.17 määratletud juhtivtöötajate või kõrgharidusega praktikantidega. Juhtivtöötajad ja kõrgharidusega praktikandid võivad ajutiselt riiki siseneda ja seal viibida äriühingusisese üleviimise puhul kuni kolm aastat, [26] ärikülastajatena kuni 90 päeva iga 12kuulise ajavahemiku jooksul [27] ja kõrgharidusega praktikantidena kuni üks aasta. 2. C jao kohaselt liberaliseeritud sektorites ei või lepinguosaline säilitada ega vastu võtta meetmeid, mis piiravad selliste füüsiliste isikute koguarvu, keda investor võib juhtivtöötajate või kõrgharidusega praktikantidena tööle võtta, väljendatuna konkreetses sektoris kinnitatud arvuliste ühikutena kvootides, või millega nähakse ette majandusvajaduste testi nõue või diskrimineerivad piirangud, juhul kui 7-A lisas ei ole sätestatud teisiti [28]. Artikkel 7.19 Äriteenuse osutajad Kõikides B või C jao kohaselt liberaliseeritud sektorites ja 7-A lisas loetletud erandeid arvesse võttes võimaldab lepinguosaline äriteenuse osutajatel ajutiselt riiki siseneda ja seal viibida iga 12kuulise ajavahemiku jooksul kuni 90 päeva [29]. Artikkel 7.20 Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma asjaomaste GATSist tulenevate kohustuste kehtivust, mis seonduvad lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide ajutise riiki sisenemise ja seal viibimisega. 2. Hiljemalt kahe aasta jooksul pärast GATSi XIX artikli ja WTO ministrite konverentsil 14. novembril 2001 vastu võetud ministrite deklaratsiooni kohaselt peetud läbirääkimiste lõppu võtab kaubanduskomitee vastu otsuse, mis sisaldab kohustuste loetelu seoses ühe lepinguosalise lepinguliste teenuseosutajate ja sõltumatute spetsialistide juurdepääsuga teise lepinguosalise territooriumile. Võttes arvesse kõnealuste GATSi läbirääkimiste tulemusi, peavad nimetatud kohustused olema vastastikku kasulikud ja äriliselt tasuvad. E JAGU Õiguslik raamistik A alajagu Üldkohaldatavad sätted Artikkel 7.21 Vastastikune tunnustamine 1. Ükski käesoleva peatüki säte ei takista lepinguosalist nõudmast, et füüsilisel isikul peab olema vajalik kvalifikatsioon ja/või erialane töökogemus, mida nõutakse vastavas sektoris sellel territooriumil, kus teenust osutatakse. 2. Lepinguosalised julgustavad oma territooriumidel asuvaid asjaomaseid kutseorganisatsioone töötama ühiselt välja vastastikuse tunnustamise alased soovitused ja esitama need kaubanduskomiteele, et teenuseosutajad ja investorid saaksid teenusesektorites täielikult või osaliselt täita kriteeriume, mida kumbki lepinguosaline kohaldab teenuseosutajatele ja investoritele teenusesektorites lubade ja litsentside andmise ning nende tegevuse ja sertifitseerimise suhtes, eelkõige aga erialateenuste, sealhulgas ajutiste litsentside andmise suhtes. 3. Pärast lõikes 2 osutatud soovituse saamist vaatab kaubanduskomitee selle mõistliku aja jooksul läbi, et teha kindlaks, kas soovitus on käesoleva lepinguga kooskõlas. 4. Kui lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt leitakse, et