Kaitsemeetmete leping

LIIKMED,

pidades silmas liikmete üldeesmärki parandada ja tugevdada GATTil 1994 põhinevat rahvusvahelist kaubandussüsteemi;

tunnistades vajadust selgitada ja tugevdada GATT 1994 põhimõtteid, eriti XIX artikli omi ("Erakorralised meetmed teatavate toodete impordi suhtes") ning taaskehtestada mitmepoolne kontroll kaitsemeetmete üle ja kõrvaldada meetmed, mis väldivad sellist kontrolli;

tunnistades struktuurilise kohandamise tähtsust ja vajadust pigem tõhustada kui piirata konkurentsi rahvusvahelistel turgudel;

tunnistades veel, et nende eesmärkide täitmiseks on vaja laiahaardelist, kõikide liikmete puhul kohaldatavat lepingut, mis rajaneb GATT 1994 põhiprintsiipidel,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Üldsäte

Käesolev leping kehtestab rakendamisreeglid kaitsemeetmete kohta, mille all tuleb mõista neid meetmeid, mis on sätestatud GATT 1994 XIX artiklis.

Artikkel 2

Tingimused

1. Liige [1] võib rakendada kaitsemeedet teatava toote puhul ainult siis, kui see liige on vastavalt allpool toodud sätetele tuvastanud, et sellist toodet imporditakse tema territooriumile niisuguses absoluutselt või kodumaise toodanguga võrreldes suhteliselt suurenenud koguses ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju samasuguseid või otseselt konkureerivaid tooteid valmistavale kodumaisele tootmisharule.

2. Kaitsemeetmeid tuleb rakendada imporditavale tootele sõltumata selle lähtemaast.

Artikkel 3

Juurdlus

1. Liige võib rakendada kaitsemeedet üksnes pärast kõnesoleva liikme pädevate organite poolt läbi viidud juurdlust vastavalt varem kehtestatud ja kooskõlas GATT 1994 X artikliga avalikustatud protseduurireeglitele. Selline juurdlus peab hõlmama õigustatud avalikku teatamist kõikidele huvitatud pooltele, avalikke ärakuulamisi või teisi asjakohaseid vahendeid, kus importijad, eksportijad ja teised huvitatud pooled võiksid esitada tõendeid ja oma seisukohti, kaasa arvatud võimalus vastata teiste osapoolte esitatule ja esitada oma seisukohti muu hulgas selle kohta, kas kaitsemeetme rakendamine vastaks üldisele huvile. Pädevatel organitel tuleb avaldada aruanne, milles on esile toodud juurdlustulemused ja põhjendatud järeldused kõigis asjakohastes faktilistes ja õiguslikes küsimustes.

2. Mis tahes teavet, mis on oma olemuselt konfidentsiaalne või mida antakse konfidentsiaalselt, tuleb pädevatel organitel põhjuse näitamise korral käsitleda konfidentsiaalsena. Sellist teavet ei tohi avalikustada ilma selle esitanud poole loata. Konfidentsiaalset teavet andvatelt pooltelt võib nõuda selle teabe kohta mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, või kui vastavad osapooled näitavad, et niisugust teavet ei saa kokku võtta, siis põhjused, miks kokkuvõtet ei saa esitada. Kui pädevad organid leiavad siiski, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, ning kui kõnealune osapool ei soovi teavet avalikustada või anda volitust selle üldistatud või kokkuvõtlikul kujul avaldamiseks, võivad võimuorganid sellist teavet eirata, välja arvatud juhul, kui neile saab asjakohaste allikate põhjal tõestada ja nad veenduvad, et see teave vastab tõele.

Artikkel 4

Märgatava kahju või selle ohu tuvastamine

1. Käesolevas lepingus:

a) tähistab "märgatav kahju" märgatavat kodumaise tootmisharu seisundi üldist nõrgenemist;

b) tähistab "märgatava kahju oht" märgatavat kahju, mis on ilmne lõike 2 sätete kohaselt. Märgatava kahju ohu olemasolu tuleb tuvastada faktide, mitte lihtsalt väite, oletuse või kaudse võimaluse põhjal;

c) tuvastades kahju või selle ohu, tuleb "kodumaise tootmisharu" all mõelda liikme territooriumil tegutsevaid samasuguste või otseselt konkureerivate toodete tootjaid tervikuna või neid, kelle samasuguste või otseselt konkureerivate toodete väljalase ühtekokku moodustab põhiosa nende toodete omamaisest kogutoodangust.

2. a) Et juurdlusel tuvastada, kas suurenenud import on põhjustanud või ähvardab põhjustada käesoleva lepingu tingimustele vastavat märgatavat kahju kodumaisele tootmisharule, peavad pädevad organid hindama kõiki asjakohaseid objektiivseid ja koguselisi tegureid, mis võivad mõjutada uuritava tootmisharu seisukorda, eriti kõnealuse toote impordi kasvu määra ja mahtu absoluut- ja suhtelises mõttes, suurenenud impordi poolt hõivatud siseturu osa, müügitaseme, tootmise, tootlikkuse, tootmisvõimsuste kasutamise, kasumi ja kahjumi ning tööhõive muudatusi.

b) Punktile a vastavat otsustust ei tohi teha, kui selline juurdlus ei näita objektiivse tõendusmaterjali põhjal põhjusliku seose olemasolu kõnealuse toote impordi kasvu ja märgatava kahju või selle ohu vahel. Kui samaaegselt põhjustavad muud tegurid kui suurenenud import kodumaisele tootmisharule kahju, ei tohi sellist kahju pidada suurenenud impordi põhjustatuks.

c) Vastavalt artikli 3 sätetele tuleb pädevatel organitel viivitamata avaldada juureldava üksikasjalik analüüs, näidates uuritud tegurite asjakohasuse.

Artikkel 5

Kaitsemeetmete rakendamine

1. Liikmel tuleb rakendada kaitsemeetmeid ainult niisugusel määral, kui on vaja märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks ja kohandamise hõlbustamiseks. Kui kasutatakse kvantitatiivset piirangut, ei tohi see meede vähendada impordi mahtu allapoole hiljutise perioodi taset, mis peab olema kolme viimase tüüpilise aasta impordi keskmine, mille kohta statistika on kättesaadav, kui ei ole selgelt põhjendatud, et märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks on vaja teistsugust taset. Liikmed peaksid selliste eesmärkide saavutamiseks valima kõige sobivamad abinõud.

2. a) Juhul kui tarnijamaade vahel on jaotatud kvoot, võib piiranguid rakendav liige püüda kõigi teiste kõnealuse toote tarnimisest tõsiselt huvitatud liikmetega kvoodi osade jaotamise suhtes kokku leppida. Juhul kui seda meetodit ei ole võimalik mõistlikult praktikas rakendada, tuleb asjaomasel liikmel jaotada kõnealuse toote tarnimisest tõsiselt huvitatud liikmetele osad, mis põhinevad proportsionaalselt nende liikmete poolt eelneva tüüpilise perioodi jooksul tarnitud selle toote kogustel, võttes kohaselt arvesse eritegureid, mis võisid või võivad mõjutada selle tootega kauplemist.

b) Liige võib punkti a sätetest kõrvale kalduda tingimusel, kui artikli 12 lõikele 3 vastavad konsultatsioonid on korraldatud artikli 13 lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmete komitee egiidi all ja komiteele on selgelt näidatud, et 1) import teatud liikmetelt on ebaproportsionaalselt kasvanud, võrreldes asjassepuutuva toote impordi kogukasvuga tüüpilise perioodi jooksul, 2) punkti a sätetest kõrvalekaldumise põhjused on õigustatud ja 3) sellise kõrvalekaldumise tingimused on erapooletud kõikidele asjassepuutuva toote tarnijatele. Mis tahes sellise meetme rakendusaega ei tohi pikendada üle artikli 7 lõikes 1 märgitud esialgse aja. Eespool nimetatud kõrvalekaldumist ei tohi lubada märgatava kahju ohu puhul.

Artikkel 6

Ajutised kaitsemeetmed

Kriitilistel asjaoludel, kui viivitamisega võib kaasneda raskesti korvatav kahju, võib liige rakendada ajutist kaitsemeedet, lähtudes esialgsest otsusest, mille järgi on olemas selge tõendusmaterjal, et suurenenud import on põhjustanud või ähvardab põhjustada märgatavat kahju. Ajutise meetme rakendamisaeg ei tohi ületada 200 päeva, mille jooksul tuleb täita artiklite 2–7 ja 12 asjakohased nõuded. Sellised meetmed peaksid endast kujutama suurendatud tollimaksu, mis makstakse viivitamata tagasi, kui artikli 4 lõikes 2 märgitud juurdlus ei tuvasta, et suurenenud import on põhjustanud või ähvardanud põhjustada märgatavat kahju kodumaisele tootmisharule. Iga sellise ajutise meetme rakendamisaeg tuleb arvestada esialgse rakendamisaja osaks või selle mis tahes pikenduse osaks, millele on viidatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3.

Artikkel 7

Kaitsemeetmete rakendamisaeg ja läbivaatamine

1. Liikmel tuleb rakendada kaitsemeetmeid ainult niisugusel määral, kui on vaja märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks ja kohandamise hõlbustamiseks. See rakendamisaeg ei tohi ületada nelja aastat, kui lõike 2 kohaselt seda ei pikendata.

2. Lõikes 1 märgitud rakendamisaega võib pikendada tingimusel, et importijaliikme pädevad organid on artiklites 2, 3, 4 ja 5 esitatud protseduuride kohaselt tuvastanud, et kaitsemeedet on jätkuvalt vaja märgatava kahju vältimiseks või heastamiseks ja et on tõendeid, et tootmisharu kohandub, ning tingimusel, et on järgitud artiklite 8 ja 12 asjakohaseid sätteid.

3. Kaitsemeetme üldrakendamisaeg, sealhulgas mis tahes ajutise meetme rakendamisaeg, esialgne rakendamisaeg ja iga selle pikendus ei tohi ületada kaheksat aastat.

4. Kohandamise hõlbustamiseks olukorras, kus kaitsemeetme oodatav rakendamisaeg on, nagu sellest on artikli 12 lõike 1 sätete alusel teatatud, üle aasta, tuleb meedet rakendaval liikmel seda rakendamisaja kestel järk-järgult regulaarsete ajavahemike järel liberaliseerida. Kui meetme rakendamisaeg ületab kolme aastat, tuleb sellist meedet rakendaval liikmel hiljemalt poole rakendamisaja järel olukord üle vaadata ja kui asjakohane, kõrvaldada meede või kiirendada selle liberaliseerimist. Lõike 2 alusel pikendatud meede ei tohi olla piiravam kui esialgse rakendamisaja lõpul ja selle liberaliseerimine peaks jätkuma.

5. Ühtki kaitsemeedet ei tohi uuesti rakendada sellise toote impordile, mis on allunud WTO lepingu jõustumiskuupäeva järel võetud kaitsemeetmele, selliseks ajaks, mis võrdub selle meetme varasema rakendamisajaga, tingimusel, et vähemalt kaks aastat pole meedet rakendatud.

6. Vaatamata lõike 5 sätetele võib kaitsemeedet, mille rakendamisaeg on 180 päeva või vähem, rakendada uuesti toote impordi puhul, kui:

a) selle toote impordi puhul rakendatud kaitsemeetme kasutuselevõtu kuupäevast on möödunud vähemalt üks aasta;

b) seda kaitsemeedet ei ole rakendatud sama toote puhul rohkem kui kaks korda vahetult kaitsemeetme kasutuselevõtu kuupäevale eelnenud viie aasta jooksul.

Artikkel 8

Kontsessioonide ja muude kohustuste tase

1. Liikmel, kes paneb ette rakendada kaitsemeedet või taotleb kaitsemeetme pikendamist, tuleb vastavalt artikli 12 lõike 3 sätetele püüda säilitada valdavalt samaväärne GATT 1994 järgsete kontsessioonide ja muude kohustuste tase enda ja eksportijaliikmete vahel, keda selline meede võiks mõjutada. Selle eesmärgi saavutamiseks võivad asjaomased liikmed kokku leppida mis tahes piisavas kaubanduskompensatsiooni vahendis meetme ebasoodsate mõjude eest nende kaubandusele.

2. Kui artikli 12 lõike 3 kohaste konsultatsioonide käigus ei jõuta 30 päeva jooksul kokkuleppele, on mõjutatud eksportijaliikmetel lubatud enne 90 päeva möödumist meetme rakendamisest peatada pärast 30 päeva möödumist päevast, kui kaubavahetuse nõukogu on saanud kirjaliku teatise sellise peatamise kohta, sisuliselt samaväärsed GATT 1994 järgsed kontsessioonid või muud kohustused selle liikme kaubanduse suhtes, kes rakendab kaitsemeedet, ning mille peatamist kaubavahetuse nõukogu ei tauni.

3. Lõikes 2 viidatud peatamisõigust ei tohi rakendada esimese kolme aasta jooksul, kui kaitsemeede kehtib, tingimusel et kaitsemeede on võetud impordi absoluutse kasvu tulemusena ja et selline meede vastab käesoleva lepingu sätetele.

Artikkel 9

Arengumaaliikmed

1. Kaitsemeedet ei tohi rakendada arengumaaliikmelt pärit toote vastu nii kaua, kui tema osa kõnealuse toote üldimpordist importijaliikme puhul ei ületa 3 %, tingimusel et arengumaaliikmete kohta, kelle impordiosa on alla 3 %, ei tuleks kokku üle 9 % kõnealuse toote üldimpordist. [2]

2. Arengumaaliikmel on õigus pikendada kaitsemeetme rakendamisaega kuni kaks aastat üle artikli 7 lõikes 3 sätestatud maksimaalaja. Vaatamata artikli 7 lõike 5 sätetele, on arengumaaliikmel õigus rakendada uuesti kaitsemeedet sellise toote impordi puhul, mis on allunud sellisele, WTO lepingu jõustumiskuupäeva järel võetud kaitsemeetmele, pärast poole selle meetme eelmise rakendamisaja möödumist tingimusel, et vähemalt kahe aasta jooksul ei ole meedet rakendatud.

Artikkel 10

Varasemad XIX artikli meetmed

Liikmetel tuleb tühistada kõik WTO lepingu jõustumiskuupäeval kehtinud GATT 1947 XIX artikli põhjal võetud kaitsemeetmed hiljemalt kaheksa aastat pärast nende esimest rakendamispäeva või viis aastat pärast WTO lepingu jõustumiskuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 11

Teatud meetmete keelamine ja kõrvaldamine

1. a) Liige ei tohi rakendada ega taotleda teatud toodete impordi suhtes ühtki erakorralist meedet, nagu on sätestatud GATT 1994 XIX artiklis, kui selline meede ei ole kooskõlas selle artikli sätetega, mida rakendatakse vastavalt käesolevale lepingule.

b) Peale selle ei tohi liige taotleda, rakendada ega säilitada ühtki vabatahtlikku ekspordipiirangut, korrapäraseid turukokkuleppeid või teisi samalaadseid meetmeid kas ekspordi või impordi suhtes. [3], [4] Nende alla kuuluvad üksikliikme meetmed, samuti kahe või enama liikme vahel sõlmitud lepingute, kokkulepete ja käsituslepete alusel võetud meetmed. Iga selline WTO lepingu jõustumiskuupäeval kehtiv meede tuleb viia kooskõlla käesoleva lepinguga või lõike 2 kohaselt järk-järgult tühistada.

c) Käesolevat lepingut ei kohaldata meetmete puhul, mida liige on taotlenud, rakendanud või säilitanud GATT 1994 sätete kohaselt, v.a XIX artikkel, lisas 1 A sisalduvate mitmepoolsete kaubanduslepingute kohaselt, v.a käesolev leping, või GATT 1994 raames sõlmitud protokollide, lepingute ja kokkulepete kohaselt.

2. Lõike 1 punktis b osutatud meetmed tuleb tühistada järk-järgult ajakava järgi, mille asjaomased liikmed esitavad kaitsemeetmete komiteele hiljemalt 180. päeval alates WTO lepingu jõustumise kuupäevast. Nende ajakavade abil tuleb hoolt kanda selle eest, et kõik lõikes 1 viidatud meetmed tuleb tühistada või viia need kooskõlla käesoleva lepinguga aja jooksul, mis ei ületa nelja aastat alates WTO lepingu jõustumiskuupäevast, erandiks on vaid üks konkreetne meede importijaliikme kohta, [5] mille rakendamisaeg ei tohi ületada 31. detsembrit 1999. Iga sellise erandi suhtes peavad otseselt asjassepuutuvad liikmed omavahel kokku leppima ning 90 päeva jooksul alates WTO lepingu jõustumisest teavitama sellest kaitsemeetmete komiteed erandi läbivaatamiseks ja aktsepteerimiseks. Käesoleva lepingu lisas on näidatud meede, mille puhul on kokku lepitud, et see vastab erandi tunnustele.

3. Liikmed ei tohi õhutada ega toetada riiklikke või eraettevõtteid vastu võtma või säilitama mitteriiklikke meetmeid, mis on samaväärsed lõikes 1 viidatud meetmetega.

Artikkel 12

Teavitamine ja konsulteerimine

1. Liikmel tuleb viivitamata teatada kaitsemeetmete komiteele:

a) märgatavat kahju või selle ohtu ning põhjusi puudutava juurdlusprotsessi algatamisest;

b) järelduse tegemisest suurenenud impordist tingitud märgatava kahju või selle ohu kohta;

c) otsusest rakendada või pikendada kaitsemeetme rakendamist.

2. Esitades lõike 1 punktides b ja c viidatud teatise, tuleb liikmel, kes paneb ette rakendada või pikendada kaitsemeedet, esitada kaitsemeetmete komiteele kogu asjakohane teave, milles peab sisalduma tõendusmaterjal suurenenud impordist põhjustatud märgatavast kahjust või selle ohust, kõnealuse toote täpne kirjeldus ning ette pandud meede, ette pandud kasutuselevõtu kuupäev, eeldatav rakendamisaeg ja järkjärgulise liberaliseerimise ajakava. Meetme pikendamise korral tuleb esitada ka tõendusmaterjal selle kohta, et asjassepuutuv tootmisharu on kohandumas. Nii kaubavahetuse nõukogu kui kaitsemeetmete komitee võivad nõuda liikmelt, kes paneb ette rakendada või pikendada meedet, sellist lisateavet, mida nad võivad pidada vajalikuks.

3. Liikmel, kes paneb ette rakendada või pikendada kaitsemeedet, tuleb anda piisav võimalus eelkonsultatsioonideks nende liikmetega, kes on eksportijatena oluliselt huvitatud kõnealusest tootest, et muu hulgas läbi vaadata lõike 2 kohaselt esitatud teave, vahetada arvamusi meetme kohta ja jõuda kokkuleppele, kuidas saavutada artikli 8 lõikes 1 sätestatud eesmärk.

4. Liikmel tuleb teatada enne artiklis 6 viidatud ajutise kaitsemeetme võtmist sellest kaitsemeetmete komiteele. Konsultatsioone tuleb alustada viivitamata pärast meetme võtmist.

5. Asjaomastel liikmetel tuleb kaubavahetuse nõukogule viivitamata teatavaks teha nii käesolevas artiklis viidatud konsultatsioonide kui ka artikli 7 lõikes 4 viidatud vaheläbivaatuste tulemused, artikli 8 lõikes 1 ette pandud mis tahes kompensatsioonivorm ja artikli 8 lõikes 2 viidatud kontsessioonide ja muude kohustuste peatamise ettepanekud.

6. Liikmetel tuleb viivitamata teatada kaitsemeetmete komiteele nii kaitsemeetmetega seotud seadustest, määrustest ja haldusprotseduuridest kui ka igast nendes tehtud muudatusest.

7. Liikmetel, kes säilitavad artiklis 10 ja artikli 11 lõikes 1 kirjeldatud meetmed, mis kehtivad WTO asutamislepingu jõustumiskuupäeval, tuleb teatada neist meetmetest kaitsemeetmete komiteele hiljemalt 60. päeval pärast WTO lepingu jõustumist.

8. Iga liige võib teatada kaitsemeetmete komiteele kõikidest seadustest, määrustest, haldusprotseduuridest ja mis tahes käesolevas lepingus käsitletud meetmest või sammust, millest teised käesoleva lepingu järgi selleks kohustatud liikmed pole teatanud.

9. Iga liige võib teatada kaitsemeetmete komiteele artikli 11 lõikes 3 märgitud mis tahes mitteriiklikust meetmest.

10. Kõik käesolevas lepingus märgitud teatised kaubavahetuse nõukogule tuleb harilikult esitada kaitsemeetmete komitee kaudu.

11. Käesoleva lepingu teatamissätted ei tohi nõuda üheltki liikmelt sellise konfidentsiaalse teabe avalikustamist, mille avalikustamine takistaks seaduse rakendamist või oleks muul viisil vastuolus üldiste huvidega või kahjustaks mõne riigi- või eraettevõtte seaduslikke kaubandushuve.

Artikkel 13

Järelevalve

1. Käesolevaga asutatakse kaubavahetuse nõukogu alluvuses kaitsemeetmete komitee, mis on avatud igale liikmele, kes avaldab soovi selles osaleda. Komiteel on järgmised kohustused:

a) jälgida ning esitada kaubavahetuse nõukogule igal aastal aruanne käesoleva lepingu üldise täitmise kohta ja teha soovitusi selle parandamiseks;

b) kannatanud liikme taotlusel selgitada välja, kas käesoleva lepingu protseduurinõudeid on seoses kaitsemeetmega täidetud või mitte ja kanda oma järeldustest ette kaubavahetuse nõukogule;

c) aidata liikmeid, kui nad seda taotlevad, käesoleva lepingu kohastes konsultatsioonides;

d) vaadata läbi artiklis 10 ja artikli 11 lõikes 1 sisalduvad meetmed, jälgida selliste meetmete tühistamist ja vajaduse korral ette kanda kaubavahetuse nõukogule;

e) kaitsemeedet rakendava liikme taotlusel vaadata järele, kas kontsessioonide või muude kohustuste peatamise ettepanekud on "valdavalt samaväärsed" ning vajaduse korral kanda sellest ette kaubavahetuse nõukogule;

f) vastu võtta ja läbi vaadata kõik käesolevas lepingus ette nähtud teatised ja vajaduse korral ette kanda kaubavahetuse nõukogule;

g) täita mis tahes käesoleva lepinguga liituvat muud kohustust, mille kaubavahetuse nõukogu võib määrata.

2. Aitamaks komiteel täita tema järelevalve kohustust, tuleb sekretariaadil iga aasta koostada teatistel ja muul talle kättesaadaval usaldusväärsel infol põhinev selgitav aruanne käesoleva lepingu toimimisest.

Artikkel 14

Vaidluste lahendamine

Käesolevast lepingust tulenevate konsultatsioonide ja vaidluste lahendamise puhul kohaldatakse GATT 1994 XXII ja XXIII artikli sätteid, nagu need on täpsustatud ja rakendatud vaidluste lahendamise käsitusleppes.

[1] Tolliliit võib rakendada kaitsemeedet kui ühtne tervik või ühe liikmesriigi nimel. Kui tolliliit ühtse tervikuna rakendab kaitsemeedet, peavad kõik käesoleva lepingu kohaselt märgatava kahju või selle ohu tuvastamise nõuded põhinema kogu tolliliidus valitsevatel tingimustel. Kui kaitsemeedet rakendatakse ühe liikmesriigi nimel, peavad kõik märgatava kahju või selle ohu tuvastamise nõuded põhinema selles liikmesriigis valitsevatel tingimustel ja meede peab piirduma ainult selle liikmesriigiga. Miski käesolevas lepingus ei takista GATT 1994 XIX artikli ja XXIV artikli lõike 8 vahelise seose tõlgendamist.

[2] Liikmel tuleb artikli 9 lõike 1 kohaselt astutud sammust viivitamata teatada kaitsemeetmete komiteele.

[3] Kooskõlas GATT 1994 ja käesoleva lepingu asjakohaste sätetega võib kaitsemeetmena rakendatud impordikvooti vastastikusel kokkuleppel hallata eksportijaliige.

[4] Samalaadsete meetmete näidete alla kuuluvad ekspordi reguleerimine, ekspordi- või impordi hinna seiresüsteemid, ekspordi või impordi järelevalve, kohustuslikud impordikartellid ning suvalised ekspordi- ja impordilitsentsisüsteemid, millest igaüks võimaldab kaitset.

[5] Ainuke selline erand, mis on lubatud Euroopa ühendustele, on märgitud käesoleva lepingu lisas.

--------------------------------------------------

LISA

ARTIKLI 11 LÕIKES 2 VIIDATUD ERAND

Asjaomased liikmed | Toode | Lõpptähtpäev |

EÜ/Jaapan | Sõiduautod, maastikuautod, kerged kaubaveokid, kerged veoautod (kuni 5 tonni) ja samad autod täielikult osadeks võetuna (CKD komplektid completely knocked down sets) | 31. detsember 1999 |

--------------------------------------------------