Euroopa Liidu Teataja L 159 , 10/06/1989 Lk 0002 - 0008



Euroopa Majandusühenduse ja Mauritiuse valitsuse vaheline Mauritiuse vetes kalastamise kokkulepe EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS (edaspidi "ühendus") ja MAURITIUSE VALITSUS (edaspidi "Mauritius"), VÕTTES ARVESSE AKV-EMÜ konventsioonil põhinevat koostöövalmidust ning ühenduse ja Mauritiuse häid koostöösuhteid; VÕTTES ARVESSE Mauritiuse soovi oma kalavarusid tihedama koostöö kaudu otstarbekamalt kasutada; TULETADES MEELDE, et ühendus ja Mauritius on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile ja kooskõlas kõnealuse konventsiooniga on Mauritius moodustanud kaldast kuni 200 meremiilini ulatuva ja tema suveräänsete õiguste alla kuuluva majandusvööndi, et uurida, kasutada, kaitsta ja majandada kõnealuse vööndi ressursse vastavalt rahvusvahelise õiguse põhimõtetele; OTSUSTANUD oma suhteid merekalapüügi valdkonnas arendada vastastikuse usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus; SOOVIDES leppida kokku tegevuse üksikasjades ja tingimustes, mis pakuvad huvi mõlemale osapoolele, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja muude rahvusvahelise õiguse sätetega põhimõtted ja eeskirjad, mis reguleerivad tulevikus igas suhtes ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvate laevade (edaspidi "ühenduse laevad") kalastustegevust vetes, mis kalanduse valdkonnas kuuluvad Mauritiuse suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla (edaspidi "Mauritiuse veed"). Artikkel 2 Mauritius lubab ühenduse laevadel püüda kala Mauritiuse vetes kooskõlas käesoleva kokkuleppega. Artikkel 3 1. Ühendus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ja kalapüüki Mauritiuse vetes käsitlevatest seadustest kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja muude rahvusvahelise õiguse eeskirjadega. 2. Mauritiuse ametivõimud teatavad Euroopa Ühenduste Komisjonile kõikidest kõnealustes seadustes kavandatavatest muudatustest. Artikkel 4 1. Käesoleva kokkuleppe alusel Mauritiuse vetes kalastavatel ühenduse laevadel peab olema ühenduse taotlusel Mauritiuse ametiasutuste väljaantud püügilitsents. 2. Litsents antakse välja tingimusel, et asjaomane laevaomanik on tasunud litsentsitasu. 3. Litsentsi taotlemise vorminõuded, litsentsitasu suurus ja makseviis täpsustatakse lisas. Artikkel 5 Pooled kohustuvad kas otse või rahvusvaheliste organisatsioonide raames kooskõlastama meetmeid, et tagada India ookeani elusressursside majandamine ja kaitse, eriti siirdekalade osas, ja hõlbustada asjakohaseid teadusuuringuid. Artikkel 6 Ühendus maksab artikli 2 alusel antud kalastusvõimaluste vastu Mauritiusele rahalist hüvitist vastavalt protokollide sätetele, ilma et see piiraks Mauritiuse rahastamist AKV-EMÜ konventsiooni alusel. Artikkel 7 1. Kui Mauritiuse ametivõimud otsustavad kalavarude olukorra muutumise tõttu võtta kaitsemeetmeid, mis mõjutavad ühenduse laevade kalastustegevust, peavad pooled nõu, et käesoleva kokkuleppe lisa ja protokolle kohandada. 2. Nõudpidamine rajaneb põhimõttel, et protokollidega ettenähtud kalastusõiguste oluline vähendamine toob kaasa ühenduse poolt makstava rahalise hüvitise samaväärse vähendamise. 3. Mauritiuse ametiasutuste võetavaid kaitsemeetmeid kohaldatakse võrdselt nii ühenduse laevade kui ka kolmandate riikide laevade suhtes, ilma et see piiraks sama geograafilise piirkonna arenguriikide vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist. Artikkel 8 1. Pooled lepivad kokku, et käesoleva kokkuleppe rakendamise ja nõuetekohase toimimisega seotud küsimustes peetakse nõu. Selleks moodustatakse ühiskomitee. Komitee tuleb kokku kummagi poole taotlusel. 2. Käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse pooltevaheliste konsultatsioonidega. Artikkel 9 Mitte ükski käesoleva kokkulepe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 10 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumite suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mauritiuse territooriumi suhtes. Artikkel 11 Lisa ja protokollid on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa ja kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse viidet käesolevale kokkuleppele viitena lisale ja protokollile. Artikkel 12 1. Käesolev kokkulepe sõlmitakse esialgu kolmeks aastaks kokkuleppe jõustumise kuupäevast arvates. Kui kumbki pool ei teata kokkuleppe lõpetamisest vähemalt kuus kuud enne nimetatud kolme aasta möödumist, jääb kokkulepe jõusse järgmisteks kolmeaastasteks tähtaegadeks, välja arvatud kui denonsseerimisest teatatakse vähemalt kolm kuud enne nimetatud kolmeaastase tähtaja möödumist. 2. Juhul kui üks lepinguosaline teatab kokkuleppe denonsseerimisest, alustavad lepinguosalised läbirääkimisi. 3. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist peavad lepinguosalised läbirääkimisi, et vastastikusel kokkuleppel kehtestada protokolli sätted järgmiseks tähtajaks ning, kui vaja, teha lisas muudatusi või täiendusi. Artikkel 13 Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris taani, hollandi, inglise, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia, portugali ja hispaania keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; kokkulepe jõustub selle allakirjutamise kuupäeval. -------------------------------------------------- LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUSE TINGIMUSED MAURITIUSE VETES 1. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded Ühenduse laevadel Mauritiuse vetes kalastada võimaldavate litsentside taotlemise ja väljaandmise kord on järgmine: a) Euroopa Ühenduste Komisjon esitab Euroopa Ühenduste Komisjoni Mauritiusel tegutseva esindaja vahendusel Mauritiuse ametivõimudele laevaomaniku koostatud taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda, vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse vormidel, mis Mauritius on selleks ette näinud; näidis on lisatud. b) Iga litsents väljastatakse laevaomanikule ühe konkreetse laeva jaoks. Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel võib ühele laevale väljaantud litsentsi asendada, ja vääramatu jõu korral tuleb see asendada mõnele muule ühenduse laevale väljaantava litsentsiga. c) Mauritiuse ametiasutused edastavad litsentsi Euroopa Ühenduste Komisjoni esindajale Mauritiusel. d) Litsents peab alati pardal olema. e) Enne kokkuleppe jõustumist teevad Mauritiuse ametivõimud teatavaks litsentsitasude maksmise korra, eelkõige kasutatava pangakonto ja vääringu. 2. Tuunipüügilaevade litsentside kehtivusaeg ja maksmise kord a) Litsentsid kehtivad üks aasta. Litsentse on võimalik uuendada. b) Litsentsitasu on 20 eküüd iga Mauritiuse vetes püütud tonni kohta. Tuunipüügilaevadele antakse litsentsid välja pärast seda, kui Mauritiusele on tasutud ettemakse, mille põhisumma on 1000 eküüd aastas iga tuunipüügiseineri kohta, mis võrdub summaga, mida tasutakse aastas 50 tonni Mauritiuse vetes püütud tuunikala eest. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab laevaomanike esitatud püügiaruannete põhjal iga kalendriaasta lõpus kalastusaasta eest tasumisele kuuluvate maksude esialgse arvestuse, mis edastatakse üheaegselt Mauritiuse ametivõimudele ja Euroopa Ühenduste Komisjonile. Laevaomanikud tasuvad vastava summa Mauritiuse riigikassale hiljemalt järgmise aasta 31. märtsiks. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab kalastusaasta eest tasumisele kuuluvate maksude lõpliku arvestuse, võttes arvesse olemasolevat teaduslikku tõendusmaterjali, eelkõige ORSTOMi, Hispaania Okeanograafia Instituudi ning rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonide poolt kogutavaid statistilisi andmeid India ookeani kohta. Euroopa Ühenduste Komisjon edastab arvestuse laevaomanikele, kellel on oma rahaliste kohustuste täitmiseks aega 30 päeva. Kui tegelik kalastustegevuse eest tasumisele kuuluv summa on ettemaksust väiksem, siis summade vahet laevaomanikule tagasi ei maksta. 3. Muude laevade litsentside kehtivusaeg ja maksmise kord a) Õngepüügilaevade (v.a maili kasutavad laevad) litsentsid kehtivad kolm, kuus või kaksteist kuud. Aastatasud määratakse kindlaks brt alusel järgmiselt: 60 eküüd brt kohta pro rata temporis. b) Protokolli 2 sätete kohase vähkide eksperimentaalpüügiga tegelevate laevade litsentsitasu on 25 eküüd brt kohta aastas. 4. Vaatlejad Mauritiuse asutuste taotluse korral võtavad kõik üle 50 brt laevad pardale kõnealuste asutuste määratud vaatleja, et kontrollida Mauritiuse vetes püütud saaki. Vaatlejale antakse kõik võimalused kõnealuse ülesande täitmiseks, sealhulgas juurdepääs kohtadele ja dokumentidele. Vaatleja ei või pardal viibida kauem, kui tema ülesannete täitmiseks vaja. Talle võimaldatakse pardal sobiv toit ja majutus. Kui laev, mille pardal on Mauritiuse vaatleja, lahkub Mauritiuse kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Mauritiusele laevaomaniku kulul. 5. Raadioside ja aruandlus Üle 50 brt laevad teatavad raadiojaama (mille nimi, kutsung ja sagedus sätestatakse litsentsil) pardal oleva saagi koguse Mauritiuse vetesse sisenemisel ja sealt lahkumisel. Kõikide laevade, sealhulgas õngepüügilaevade kaptenid täidavad kalapüügiaruande vormi, millele märgitakse kuupäev, laeva asukoht ning püütud kala kogus ja liigid. Tuunipüügilaevad teevad teatavaks ka võrkude arvu ning püütud tuunikala koguse liikide kaupa. Vormid edastatakse Mauritiuse ametivõimudele hiljemalt kolm nädalat pärast laeva sadamasse saabumist. Seevastu õngepüügilaevade osas saadetakse need aruanded hiljemalt üks kuu pärast iga kvartali lõppu. 6. Kalastusvööndid Ühenduse laevad võivad kala püüda kõikjal Mauritiuse vetes, välja arvatud nulljoonest 12 meremiili piires. Õngepüügilaevadel on lubatud püüda üksnes tavapärastes püügikohtades, milleks on Soudani pank, Ida-Soudani pank, St Brandon ja Naatsareti pank. 12 kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest on tuunipüügilaevadel siiski lubatud Agalega saarte ümbruses püüda kala kuni viie miili kaugusel nulljoonest. Ühiskomitee vaatab selle erandi üle esimesel koosolekul. 7. Lossimisvõimalused Port Louis' rajatisi kasutavad ühenduse tuunipüügilaevad püüavad müüa osa oma saagist Mauritiuse tuunikonservitööstusele ühenduse laevaomanike ning Mauritiuse tuunikonservitööstuse omanike vahel kokku lepitud hinnaga. -------------------------------------------------- VÄLISMAA KALALAEVA PÜÜGILITSENTSITAOTLUS Taotleja nimi: … Taotleja aadress: … … Laeva prahtija nimi ja aadress, kui need erinevad eespool nimetatutest: … … Mauritiusel tegutseva agendi (kui on) nimi ja aadress: … … Laeva nimi: … Laeva tüüp: … Registreerimisriik: … Sadam ja registrinumber: … Kalalaeva pardatähis: … Raadiokutsung ja sagedus: … Laeva pikkus:… Laeva laius: … Masina tüüp ja võimsus: … Laeva brutoregistertonnaaž: … Laeva netoregistertonnaaž: … Minimaalne laevapere suurus: … Püügiliik: … Kalaliigid, mida kavatsetakse püüda: … … … … … Taotletav kehtivusaeg … Kinnitan, et esitatud teave on tõene. Allkiri … Kuupäev … -------------------------------------------------- Protokoll nr 1 Mauritiuse poolt antavate kalapüügivõimaluste ning ühenduse rahalise toetuse kohta Artikkel 1 1. Vastavalt kokkuleppe artiklile 2 ja kolme aasta jooksul alates jõustumise kuupäevast antakse järgmised kalastusvõimalused: - ookeani-tuunipüügiseinerid: litsentsid 40 laevale; - õngepüügilaevad (v.a maili kasutavad laevad): litsentsid 100 brt jaoks kuus aasta lõikes keskmiselt. 2. Kokkuleppe artiklis 8 nimetatud ühiskomitee võib kõnealuseid kalapüügivõimalusi ühenduse taotluse korral suurendada. Artikkel 2 1. Kokkuleppes viidatud rahaline hüvitis eespool nimetatud aja eest on 1200000 eküüd, mis tasutakse igal aastal kolme osamaksena. 2. Tuunipüügi puhul katab kõnealune hüvitis 7500 tonni Mauritiuse vetes aastas püütud tuunisaagist. Kui ühenduse laevade Mauritiuse vetes püütud aastane tuunisaak ületab kõnealuse koguse, suurendatakse eespool nimetatud hüvitist 50 eküü võrra iga püütud lisatonni kohta. 3. Kõnealuse hüvitise kasutamine on Mauritiuse ainupädevuses. 4. Rahaline hüvitis makstakse rahaasutuses või mõnes muus Mauritiuse määratud asutuses avatud kontole. Artikkel 3 1. Ühendus maksab lisaks 480000 eküüd toetust teadus- ja tehnikaprogrammide rahastamiseks (sealhulgas seadmed, infrastruktuur jne), et parandada teadmisi kalavarudest ning kalandusest üldiselt. 2. Mauritiuse pädevad asutused saadavad komisjonile lühiaruande eraldatud vahendite kasutamise kohta. 3. Ühendus maksab oma toetuse teadus- ja tehnikaprogrammide rahastamiseks kontole, mille Mauritiuse ametiasutused iga kord eraldi täpsustavad. Artikkel 4 Mõlemad pooled lepivad kokku, et nende koostöö edukuse peatingimus on merekalapüügiga tegelevate isikute oskuste parandamine ja oskusteabe täiendamine. Selleks abistab ühendus Mauritiuse kodanike pääsu oma liikmesriikide või nende riikide õppeasutustesse, kellega ühendus on koostöölepingu sõlminud, ning annab 120000 eküü ulatuses maksimaalselt viieaastase kestusega õppe- ja tööpraktikastipendiume kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades. Kuni 40000 eküüd sellest summast võib Mauritiuse ametivõimude taotlusel kasutada selleks, et rahastada osalemist rahvusvahelistel kalandusalastel kohtumistel. Artikkel 5 Kui ühendus eespool nimetatud summasid ei tasu, võib kalanduskokkuleppe peatada. -------------------------------------------------- Protokoll nr 2 vähkide eksperimentaalpüügi kohta Artikkel 1 Vastavalt kokkuleppe artiklile 2 võib 18 kuu jooksul alates selle jõustumisest anda eelteabekogumiskampaaniate raames lube vähkide püügiks Mauritiuse vetes, aasta lõikes keskmiselt kuni 1200 brt jaoks kuus. Artikkel 2 Ilma et see piiraks protokolli nr 1 kohaldamist, määratakse kokkuleppe artiklis 7 nimetatud rahalise toetuse summaks 150000 eküüd kogu eelteabekogumiskampaaniate kestvusajaks. Artikkel 3 Enne artiklis 1 nimetatud tähtaja lõppu peavad lepinguosalised teineteisega kokkuleppe artiklis 8 nimetatud ühiskomitees nõu, et määrata eelteabekogumiskampaaniate tulemustest lähtudes kindlaks vähkide püügivõimalused kokkuleppe artiklis 12 sätestatud esimese kohaldamisperioodi ülejäänud 18 kuuks ning vastav ühenduse hüvitis. --------------------------------------------------