Leping, millega pikendatakse Euroopa Ühenduse ja India Vabariigi valitsuse vahelist teadus- ja 
tehnoloogiakoostöö  
LEPINGUT  
EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”)  
ühelt poolt ning  
INDIA VABARIIGI VALITSUS (edaspidi „India”)  
teiselt poolt,  
edaspidi „lepinguosalised”,  
PIDADES SILMAS teaduse ja tehnoloogia tähtsust oma majandusliku ja ühiskondliku arengu jaoks,  
TÕDEDES, et ühendus ja India taotlevad ühiseid teadus- ja tehnoloogiaalaseid eesmärke paljudes ühist huvi pakkuvates 
valdkondades ning et koostöö soodustamine võib lepinguosalistele tuua vastastikust kasu,  
MÄRKIDES, et 20. detsembril 1993 ühenduse ja India vahel sõlmitud partnerlus- ja arengualase koostöö lepingu alusel on 
paljudes teaduse ja tehnoloogia valdkondades toimunud aktiivne koostöö ja teabevahetus,  
ARVESTADES Helsingis 2006. aasta oktoobris toimunud ELi-India tippkohtumise järeldusi, milles on märgitud: „Juhid 
soovivad, et 2007. aastal pikendataks ELi-India teadus- ja tehnoloogiakoostöö lepingut”,  
SOOVIDES laiendada teadus- ja tehnoloogiakoostööd, et tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning 
edendada koostöö tulemuste rakendamist majandusliku ja ühiskondliku kasu saamiseks,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
Artikkel 1  
Eesmärk  
Lepinguosalised hoogustavad ja hõlbustavad ühenduse ning 
India teadus- ja arendustegevuse alast koostööd ühist huvi 
pakkuvates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.  
Artikkel 2  
Mõisted  
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „koostöö” – käesoleva lepingu alusel toimuv tegevus, mida 
lepinguosalised teevad või toetavad, sealhulgas ühised tea ­
dusuuringud;  b) „teave” – teaduslikud või tehnilised andmed ning teadus- ja 
arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad 
käesoleva lepingu alusel tehtud ühistest teadusuuringutest, 
samuti kõik muud andmed, mida peavad vajalikuks koostöös 
osalejad, sealhulgas vajaduse korral ka lepinguosalised ise;  
c) „intellektuaalomand” – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud 
Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise 
konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;  
d) „ühised teadusuuringud” – ühe või mõlema lepinguosalise 
rahaliselt toetatav teadusuuringu, tehnoloogiaarenduse või 
-tutvustamise projekt, mis hõlmab koostööd nii ühendusest 
kui ka Indiast pärit osalejate vahel ning mille lepinguosalised 
või rakendusasutused on kirjalikult määratlenud ühise 
teadustööna. Kui rahastajaks on ainult üks lepinguosaline, 
on määratlejaks see lepinguosaline ja projektis osaleja;ET 1.7.2009 Euroopa Liidu Teataja L 171/19
e) „osaleja” või „teadusüksus” – iga isik, kõrgharidusasutus, 
teadusasutus või iga muu ühenduses või Indias asuv juriidi ­
line isik, ettevõtja või äriühing, kes osaleb koostöös, seal ­
hulgas lepinguosalised ise.  
Artikkel 3  
Põhimõtted  
Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:  
a) partnerlus tasakaalustatud vastastikuse kasu nimel;  
b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja 
tehnoloogiaarendustegevusele;  
c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;  
d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse.  
Artikkel 4  
Koostöö ulatus  
Käesoleva lepingu alusel toimuv koostöö võib hõlmata Euroopa 
Ühenduse asutamislepingu artikli 164 kohase raamprogrammiga 
hõlmatud teadusuuringuid, tehnoloogiaarendusi ja -tutvustamisi 
(edaspidi „TTA”) ning vastavates teadus- ja tehnoloogiavaldkon ­
dades toimuvat samalaadset TTA-tegevust Indias.  
Käesolev leping ei mõjuta India osalemist muus ühenduse tege ­
vuses.  
Artikkel 5  
Koostöö vormid  
Koostöö vormid võivad olla järgmised:  
— India teadusüksuste osalemine raamprogrammiga hõlmatud 
TTA-projektides ning ühenduses asuvate teadusüksuste 
osalemine India samalaadsete TTA-sektorite projektides. 
Osalemine toimub kummaski lepinguosalises kohaldatavate 
eeskirjade ja korra kohaselt;  
— ühised TTA-projektid; ühiseid TTA-projekte rakendatakse 
siis, kui osalejad on koostanud lisas esitatud tehnoloogiahal ­
duskava (milles käsitletakse teabe levitamist ja kasutamist 
ning teabele juurdepääsu õigusi);  
— juba rakendatavate TTA-projektide ühendamine kummagi 
lepinguosalise TTA-programmide suhtes kohaldatava korra 
kohaselt;  — teadlaste ja tehniliste ekspertide külastused ja vahetused;  
— teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja õpiko ­
dade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes;  
— kooskõlastatud meetmed rahastatud TTA-ühisprojektide 
tulemuste levitamiseks ja kogemuste vahetamiseks;  
— seadmete ja materjalide vahetamine ning ühiskasutamine, 
sealhulgas kõrgtasemel teadusrajatiste ühine kasutamine;  
— käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigus ­
norme ja programme käsitlev teabevahetus;  
— iga muu juhtkomitee soovitatud vorm, mida loetakse vasta ­
vaks kummagi lepinguosalise kohaldatavatele tegevuspõhi ­
mõtetele ja korrale.  
Artikkel 6  
Koostöö kooskõlastamine ja hõlbustamine  
a) Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamist ja 
hõlbustamist korraldavad India poolt teadus- ja tehnoloogia ­
ministeerium (teaduse ja tehnoloogia osakond) ning ühen ­
duse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused, kes 
tegutsevad rakendusasutustena.  
b) Rakendusasutused moodustavad käesoleva lepingu haldami ­
seks teadus- ja tehnoloogiakoostöö juhtkomitee (edaspidi 
„juhtkomitee”); sellesse komiteesse kuulub võrdne arv 
kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid ning selle 
kaaseesistujad on mõlema lepinguosalise esindajad; juhtko ­
mitee kehtestab oma töökorra.  
c) Juhtkomitee ülesanded on järgmised:  
i) artiklis 4 nimetatud eri liiki teadus- ja arendustegevuse 
alase koostöö edendamine ja järelevalve ning ka mitme ­
suguste muude selliste ühenduse programmide, mida 
raamprogramm ei hõlma, raames toimuva koostöö, 
mis võib mõjutada ja tõhustada käesoleva lepinguga 
hõlmatud koostööd, edendamine ja järelevalve;  
ii) selliste ühiste TTA-projektide välja arendamise aitamine, 
mida lepinguosalised kulude jagamise alusel rahastavad 
ja mis saadakse vastusena heakskiidetud ühiskonkursi 
kutsele, mille teksti rakendusasutused on ühel ajal aval ­
danud. Kumbki lepinguosaline valib ühisprojektid välja 
vastavalt oma valimismenetlusele, milles võivad aga 
osaleda mõlema poole eksperdid;ET L 171/20 Euroopa Liidu Teataja 1.7.2009
iii) järgmiseks aastaks vastavalt artikli 5 esimesele ja teisele 
taandele võimalike TTA-koostöö valdkondade hulgast 
vastastikust huvi pakkuvate esmatähtsate valdkondade 
või alamvaldkondade väljavalimine, milles püütakse 
teha koostööd;  
iv) vastavalt artikli 5 kolmandale taandele mõlemale lepin ­
guosalisele ettepanekute tegemine nende vastastikku 
kasulike ja täiendavate projektide ühendamiseks;  
v) artikli 5 neljanda kuni kaheksanda taande kohaste 
soovituste andmine;  
vi) lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätes ­
tatud põhimõtete kohase koostöö edendamise ja paran ­
damise alal;  
vii) käesoleva lepingu, sealhulgas sellega hõlmatud tege ­
vuste tõhusa toimimise ja rakendamise läbivaatamine;  
viii) igal aastal lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva 
lepingu alusel toimunud koostöö seisu, ulatuse ja tõhu ­
suse kohta. See aruanne antakse edasi Euroopa Ühen ­
duse ja India vahelise partnerlus- ja arengualase koostöö 
lepingu raames moodustatud ühiskomisjonile.  
d) Juhtkomitee tuleb üldreeglina kokku kord aastas, eelistatavalt 
enne Euroopa Ühenduse ja India vahelise partnerlus- ja aren ­
gualase koostöö lepingu raames moodustatud ühiskomisjoni 
koosolekut, ning vastavalt ühiselt kokku lepitud ajakavale; 
koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Indias. 
Kummagi lepinguosalise taotluse alusel võib korraldada 
erakorralisi koosolekuid.  
e) Juhtkomitee võtab otsused vastu konsensuse alusel. Igal 
koosolekul koostatakse protokoll, milles esitatakse otsused 
ja põhilised arutatud küsimused. Protokolli kooskõlastavad 
juhtkomitee määratud kaaseesistujad.  
f) Juhtkomitee koosolekute puhul kannab osalejate reisi- ja 
majutuskulud see osapool, keda osaleja esindab. Kõik 
muud juhtkomitee koosolekuga seotud kulud kannab vastu ­
võttev lepinguosaline.  
Artikkel 7  
Rahastamine  
a) Koostöö sõltub vajalike rahaliste vahendite olemasolust ning 
kummagi lepinguosalise territooriumil kohaldatavatest õigus ­
normidest (sealhulgas maksu- ja tollimaksuvabastusi käsitle ­vatest õigusnormidest) ning toimub vastavalt lepinguosaliste 
tegevuspõhimõtetele ja programmidele.  
b) Osalejad jagavad väljavalitud koostööprojektidega seotud 
kulud ilma vahendite ülekandmiseta ühelt lepinguosaliselt 
teisele.  
c) Koostöö täpsed haldus- ja finantseeskirjad täpsustatakse 
üksikasjalikumalt rakenduskorras.  
d) India osalusega TTA-projektide suhtes, mida ühendus 
rahastab muude meetmete kui raamprogrammi kaudu, ei 
kohaldata punktides b ja c nimetatud sätteid.  
Artikkel 8  
Töötajate ja varustuse riiki sisenemine  
Kumbki lepinguosaline võtab oma territooriumil kehtivate 
õigusnormide alusel kõik asjakohased meetmed ja teeb kõik 
endast oleneva, et hõlbustada lepinguosaliste poolt käesoleva 
lepingu sätete alusel kindlaks määratud koostööga seotud isikute 
ja selles koostöös kasutatava varustuse sisenemist oma territoo ­
riumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.  
Artikkel 9  
Teabe levitamine ja kasutamine  
Käesoleva lepingu kohast ühistest teadusuuringutest tulenevat 
teavet levitatakse ja kasutatakse ning nendest teadusuuringutest 
tulenevaid intellektuaalomandi õigusi hallatakse, jagatakse ja 
teostatakse käesoleva lepingu lisa nõuete kohaselt. Kõnealune 
lisa on käesoleva lepingu lahutamatu osa.  
Artikkel 10  
Territoriaalne kohaldatavus  
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriu ­
mide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamisle ­
pingut selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt 
poolt India territooriumi suhtes. See ei takista koostöö tegemist 
avamerel, kosmoses või kolmandate riikide territooriumil koos ­
kõlas rahvusvahelise õigusega.  
Artikkel 11  
Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine  
a) Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teine ­
teisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu jõus ­
tumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.ET 1.7.2009 Euroopa Liidu Teataja L 171/21
b) Käesolev leping sõlmitakse viieks aastaks ning seda võib 
lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel pikendada pärast 
nimetatud ajavahemiku viimasel aastal tehtud hindamist.  
c) Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. 
Muudatused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teine ­
teisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu 
muutmiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.  
d) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpe ­
tada, teatades sellest kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva 
lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei 
mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust 
ega kehtivusaega ega lepingu lisa kohaselt tekkinud eriõigusi 
ega -kohustusi.  e) Lepinguosalised lahendavad kõik käesoleva lepingu tõlgen ­
damise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused 
vastastikusel kokkuleppel.  
Artikkel 12  
Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, 
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, 
poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, 
sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja hindi keeles ning kõik 
need tekstid on võrdselt autentsed.  
Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule 
alla kirjutanud.  
Съставено  в Ню Делхи  на тридесети  ноември  две хиляди  и седма  година . 
Hecho en Nueva Delhi, el treinta de noviembre de dos mil siete.  
V Dillí dne t řicátého listopadu dva tisíce sedm.  
Udfærdiget i New Delhi den tredivte november to tusind og syv.  
Geschehen zu New Delhi am dreißigsten November zweitausendsieben.  
Kahe tuhande seitsmenda aasta novembrikuu kolmekümnendal päeval New Delhis.  
Έγινε  στo N έο Δελχί , στις τριάντα  Νοεμβρίου  δύο χιλιάδες  επτά . 
Done at New Delhi on the thirtieth day of November in the year two thousand and seven.  
Fait à New Delhi, le trente novembre deux mille sept.  
Fatto a Nuova Delhi, addì trenta novembre duemilasette.  
Ņūdeli, divt ūkstoš sept ītā gada tr īsdesmitaj ā novembr ī. 
Priimta du t ūkstan čiai septint ųjų met ų lapkri čio trisdešimt ą dien ą Naujajame Delyje.  
Kelt Újdelhiben, a kétezer-hetedik év november harmincadik napján.  
Mag ħmul fi New Delhi, fit-tletin jum ta' Novembru tas-sena elfejn u sebg ħa. 
Gedaan te New Delhi, de dertigste november tweeduizend zeven.  
Sporz ądzono w Nowym Delhi, dnia trzydziestego listopada roku dwa tysi ące siódmego.  
Feito em Nova Delhi, em trinta de Novembro de dois mil e sete.  
Întocmit la New Delhi, la treizeci noiembrie dou ă mii șapte.  
V Dillí tridsiateho novembra dvetisícsedem.  
V New Delhiju, dne tridesetega novembra leta dva tiso č sedem.  
Tehty New Delhissä kolmantenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.  
Som skedde i New Delhi den trettionde november țjugohundrasju.
ET L 171/22 Euroopa Liidu Teataja 1.7.2009
За Европейската  общност  
Por la Comunidad Europea  
Za Evropské spolecenství  
På vegne af Det Europæiske Fællesskab  
Für die Europäische Gemeinschaft  
Euroopa Ühenduse nimel  
Για την Ευρωπα ïκή Κοινότητα  
For the European Community  
Pour la Communauté européenne  
Per la Comunità europea  
Eiropas Kopienas v ārd ā 
Europos Bendrijos vardu  
Az Európai Közösség részér ől 
Gћall-Komunità Ewropea  
Voor de Europese Gemeenschap  
W imieniu Wspólnoty Europejskiej  
Pela Comunidade Europeia  
Pentru Comunitatea European ă 
Za Európske spolo čenstvo  
Za Evropsko skupnost  
Euroopan yhteisön puolesta  
För Europeiska gemenskapen
  
За правителството  на Република  Индия  
Por el Gobierno de la República de la India  
Za vládu Indické republiky  
På vegne af regeringen for Republikken Indien  
Für die Regierung der Republik Indien  
India Vabariigi valitsuse nimel  
Για την κυβέρνηση  της Δημοκρατίας  της Ινδίας  
For the Government of the Republic of India  
Pour le gouvernement de la République de l'Inde  
Per il governo della Republica dell'India  
Indijas Republikas vald ības v ārd ā 
Indijos Respublikos Vyriausyb ės vardu  
Az Indiai Köztársaság kormánya részér ől 
Għall-Gvern tar-Repubblika ta' l-Indja  
Voor de Regering van de Republiek India  
W imieniu Rz ądu Republiki Indii  
Pelo Governo da República Índia  
Pentru Guvernul Republicii India  
Za vládu Indickej republiky  
Za Vlado Republike Indije  
Intian tasavallan hallituksen puolesta  
För Republiken Indiens regering
ET 1.7.2009 Euroopa Liidu Teataja L 171/23
LISA  
INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED  
Käesoleva lepingu alusel loodud või antud õigused intellektuaalomandile jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil.  
KOHALDAMINE  
Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu alusel toimuvate ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku 
leppinud teisiti.  
I. Õiguste omandiline kuuluvus ning nende jagamine ja teostamine  
1. Käesolevas lisas kasutatakse lepingu artikli 2 punktis c esitatud intellektuaalomandi määratlust.  
2. Käesolevas lisas käsitletakse õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki 
lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva 
lisa kohaselt kuuluvad intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepingu ­
osalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja autoritasude jagamist, mis määratakse 
kindlaks kummagi lepinguosalise seaduste ja tavadega.  
3. Lepinguosalised lähtuvad ka järgmistest põhimõtetest, mis tuleks sätestada kokkulepetes:  
a) tõhus intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teavitavad üksteist 
õigel ajal käesoleva lepingu või rakenduskokkulepete alusel tekkinud intellektuaalomandist ja taotlevad sellisele 
intellektuaalomandile aegsasti kaitset;  
b) tulemuste tõhus kasutamine, mille puhul võetakse arvesse lepinguosaliste ja nende osalejate panust;  
c) teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega seoses teabe 
omandilise kuuluvuse, kasutamise ja levitamisega ning intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse, jagamise ja 
teostamisega;  
d) konfidentsiaalse äriteabe kaitse.  
4. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava (THK). THK on ühistes teadusuuringutes osalejate vaheline 
erikokkulepe, milles määratakse kindlaks nende vastavad õigused ja kohustused, sealhulgas ühiste teadusuuringute 
käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilise kuuluvuse ja kasutamisega, sealhulgas avaldamisega seotud 
õigused ja kohustused. Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse THKs tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, 
kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, küla ­
listeadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THKs käsitletakse ka eel- ja taustteavet, 
litsentsimist ja lõpptulemusi. THK koostatakse kummagi lepinguosalise kehtivate eeskirjade raames, võttes arvesse 
ühiste teadusuuringute eesmärke, lepinguosaliste ja osalejate suhtelist rahalist ning muud panust, territoriaalse või 
kasutusvaldkonniti litsentsimise häid ja halbu külgi, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid, vajadust 
vaidluste lahendamise korra järele ning muid tegureid, mida osalejad peavad vajalikuks. Ühistes tehnoloogiahal ­
duskavades käsitletakse ka külalisteadlaste (st väljastpoolt lepinguosalisi ja osalejaid pärit teadlased) tehtavate 
teadusuuringutega seotud intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi. Teadusuuringute rahastamises osaleva lepingu ­
osalise vastutav rahastamisasutus või -amet kinnitab THKd enne konkreetsete teadus- ja arengukoostöölepingute 
sõlmimist, millele need lisatakse.  
5. Ühiste teadusuuringute käigus tekkinud teave või intellektuaalomand, mida THKs ei käsitleta, jagatakse vastavalt 
THKs sätestatud põhimõtetele. Kui tekib vaidlus, mida ei ole võimalik kokkulepitud vaidluste lahendamise korra 
kohaselt lahendada, kuulub see teave või intellektuaalomand kõigi sellistes ühistes teadusuuringutes osalejate 
ühisomandisse, mille käigus teave või intellektuaalomand tekkis. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, 
on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta.ET L 171/24 Euroopa Liidu Teataja 1.7.2009
6. Kumbki lepinguosaline tagab kooskõlas kohaldatavate seadustega, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad 
omandada neile jagatud õigused intellektuaalomandile.  
7. Säilitades käesoleva lepinguga mõjutatud valdkondades konkurentsitingimused, püüab kumbki lepinguosaline 
tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi teostatakse nii, et 
soodustatakse eelkõige  
i) käesoleva lepingu kohaselt loodud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levikut ja kasutamist;  
ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist.  
8. Käesoleva lepingu lõpetamine või selle tähtaja möödumine ei mõjuta osalejate käesoleva lisa kohaseid õigusi ega 
kohustusi, mis on seotud heakskiidetud käimasolevate projektide alusel saadud intellektuaalomandiga.  
II. Autoriõigusega kaitstud teosed ja teaduskirjandus  
Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooni (1971. aasta 
Pariisi akt) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIPS-leping). Ilma et see piiraks III jao 
kohaldamist ja kui lepinguosalised ei ole THKs kokku leppinud teisiti, avaldavad lepinguosalised või osalejad teadus ­
uuringute tulemused ühiselt. Kui sellest üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.  
1. Kui lepinguosaline või tema avalikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest 
tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on 
teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, 
paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.  
2. Lepinguosalised püüavad võimalikult laialdaselt levitada teaduskirjandust, mis tuleneb käesoleva lepingu kohastest 
ühistest teadusuuringutest ja mida avaldavad sõltumatud kirjastajad.  
3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate 
sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on sõnaselgelt 
keelanud oma nime nimetada. Samuti on eksemplaridel selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.  
III. Avalikustamata teave  
A. Avalikustamata dokumenteeritud teave  
1. Mõlemad lepinguosalised või, kui see on asjakohane, nende asutused või osalejad määravad võimalikult kiirelt ja 
eelistatavalt THKs kindlaks teabe, mille avalikustamist nad seoses käesoleva lepinguga ei soovi, võttes muu 
hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:  
a) teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei 
ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;  
b) teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;  
c) teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud 
olukorrale vastavaid meetmeid. Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja nende osalejad 
teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, 
vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avalikustada.  
2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad avalikustamata teabe selgelt, näiteks kohase 
märke või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise taasesitamise puhul. 
Käesoleva lepingu kohaselt avalikustamata teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle piiratud juurdepääse ­
tavust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui teabe omanik avaldab teabe üldsusele.ET 1.7.2009 Euroopa Liidu Teataja L 171/25
3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud avalikustamata teavet levitada oma koos ­
seisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning oma muudele asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on 
käimasolevate ühiste teadusuuringutega eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud 
avalikustamata teabe suhtes kohaldatakse kirjalikku konfidentsiaalsuslepingut ja et see teave on kooskõlas 
eespool sätestatuga kergesti äratuntav kui avalikustamata teave.  
4. Käesoleva lepingu kohaselt avalikustamata teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastu ­
võttev lepinguosaline levitada sellist avalikustamata teavet laiemalt, kui on lubatud lõikes 3. Lepinguosalised 
teevad koostööd sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra 
väljatöötamiseks ja kumbki lepinguosaline annab sellise nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusnormi ­
dega lubatud ulatuses.  
B. Avalikustamata dokumenteerimata teave  
Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud avalikustamata dokumenteerimata 
teavet või muud salajast teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühispro ­
jektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende osalejad käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud 
põhimõtete kohaselt; seda siiski tingimusel, et sellise avalikustamata või muu salajase või piiratud juurdepääsuga 
teabe saajat on edastatava teabe salajasest olemusest eelnevalt kirjalikult teavitatud.  
C. Kontroll  
Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et talle käesoleva lepingu alusel teatavaks saanud avalikustamata teabe suhtes 
kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalisele saab teatavaks, et ta ei suuda 
täita jagude A ja B sätteid levitamisest hoidumise kohta või et seda võib põhjendatult eeldada, teatab ta sellest 
viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel peavad lepinguosalised sobivate meetmete võtmiseks teineteisega nõu.ET L 171/26 Euroopa Liidu Teataja 1.7.2009