LEPING
Euroopa Ühenduse ja Liechtensteini vürstiriigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intres-
side maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus ”,
jaLIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK, edaspidi “Liechtenstein ”,
mõlemad koos edaspidi “lepingupool ”või“lepingupooled ”,
taaskinnitades ühist huvi arendada edasi ühenduse ja Liechtenstein vahelisi erisuhteid,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Lepingualuse maksu kinnipidamine Liechtensteini intressi
maksja poolt
1. Intressimaksetelt, mida Liechtensteini territooriumil
asutatud intressi maksja tasub Euroopa Liidu liikmesriigi (edas-pidi “liikmesriik ”) elanikest tegelikele tulusaajatele artikli 4
tähenduses, peetakse artiklit 2 arvestades kinni intressimaksesummalt arvestatav lepingualune maks. Kinnipeetava maksumäär on 15 % esimesel kolmel aastal alates käesoleva lepingukohaldamise kuupäevast, 20 % järgneval kolmel aastal ja pärastseda 35 %.
2. Liechtenstein võtab vajalikud meetmed tagamaks, et Liech-
tensteini territooriumil asutatud intressi maksjad täidaksid
käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid ja eelkõige
sätestab selleks menetlused ja karistused.
Artikkel 2
Andmete vabatahtlik avaldamine
1. Liechtenstein sätestab menetluse, mis võimaldab artiklis 4
määratletud tegelikul tulusaajal vältida artiklis 1 määratletudlepingualuse maksu kinnipidamist, andes Liechtensteini intressimaksjale selge volituse edastada intressimakseid käsitlev teaveasjaomase riigi pädevale ametivõimule. Selline volitus hõlmabkõiki intressimakseid, mida asjaomane intressi maksja on tege-likule tulusaajale tasunud.
2. Tegelikult tulusaajalt selgesõnalise volituse saamisel peab
intressi maksja esitama vähemalt järgmised andmed:
a) artikli 5 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja
elukoht;b) intressi maksja nimi ja aadress;
c) tegeliku tulusaaja kontonumber või kui see puudub, siis
intresside aluseks oleva võlanõude andmed, ja
d) artikli 3 kohaselt arvutatud intressimakse summa.
3. Liechtensteini pädev ametivõim edastab lõikes 2 nime-
tatud andmed tegeliku tulusaaja elukohariigist liikmesriigi päde-vale ametivõimule. Andmed edastatakse automaatselt vähemaltkord aastas kuue kuu jooksul pärast Liechtensteini maksuaastalõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksetekohta.
4. Kui tegelik tulusaaja otsustab andmete vabatahtliku aval-
damise kasuks või muul viisil deklareerib Liechtensteini intressimaksjalt saadud intressitulu oma elukohariigist liikmesriigimaksuhaldurile, maksustatakse selles liikmesriigis asjaomastintressitulu sama maksumääraga, mida kohaldatakse selles riigistekkinud samalaadsele tulule.
Artikkel 3
Lepingualuse maksu kinnipidamise alused
1. Intressi maksja peab vastavalt artikli 1 lõikele 1 lepingu-
alust maksu kinni järgmiselt:
a) artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud intressimakse korral
makstud või krediteeritud intresside brutosummalt;ET L 379/84 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
b) artikli 7 lõike 1 punktis b või d osutatud intressimakse
korral kõnealustes punktides osutatud intresside või tulusummalt;
c) artikli 7 lõike 1 punktis c osutatud intressimakse korral
kõnealuses punktis osutatud intresside summalt.
2. Lõike 1 kohaldamisel peetakse lepingualune maks kinni
proportsionaalselt ajaga, mille jooksul tegelikul tulusaajal võla-nõue oli. Kui intressi maksja ei suuda talle edastatud teabepõhjal vastavat ajavahemikku kindlaks teha ja kui tegelik tulu-saaja ei esita tõendeid võlanõude omandamise kuupäeva kohta,käsitleb intressi maksja tegelikku tulusaajat võlanõude omani-kuna kogu selle kehtivusaja jooksul.
3. Muid samade intressimaksete suhtes kohaldatavaid makse
ja kinnipeetavaid summasid kui käesoleva lepingu alusel kinni-peetav maks, krediteeritakse käesoleva artikli kohaselt arvutatudkinnipeetava maksu summa ulatuses. Eelkõige hõlmab seeLiechtensteini Couponsteuer 'it, mille määr on 4 %.
Artikkel 4
Tegelik tulusaaja
1. Käesolevas lepingus tähendab tegelik tulusaaja füüsilist
isikut, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed ontagatud, kui ta ei esita tõendeid selle kohta, et intressi ei olemakstud või intressimaksed ei ole talle tagatud. Füüsilist isikut eiloeta tegelikuks tulusaajaks, kui ta:
a) tegutseb intressi maksjana artikli 6 tähenduses võib) tegutseb juriidilise isiku, investeerimisfondi või võrreldava või
võrdväärse väärtpaberitesse investeeriva üksuse nimel või
c) tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja ja
teeb intressi maksjale teatavaks oma isiku ja elukohariigi.
2. Kui intressi maksjal on andmeid, mille kohaselt isik, kellele
makstakse intressi või kellele on intressimaksed tagatud, eipruugi olla tegelik tulusaaja, võtab intressi maksja mõistlikkemeetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik. Kui intressimaksja ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha, käsitab takõnealust isikut tegeliku tulusaajana.Artikkel 5
Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht
Artiklis 4 määratletud tegeliku tulusaaja isiku ja elukoha kind-
lakstegemiseks peab intressi maksja vastavalt Liechtensteinirahapesu tõkestamist käsitlevatele õigusaktidele arvestust tege-liku tulusaaja perekonnanime, eesnime, aadressi ja elukohatäpsete andmete üle. 1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitudlepingute või nende puudumisel tehtud tehingute korral, kuiliikmesriigi poolt väljastatud passi või isikutunnistust esitav
füüsiline isik teatab, et ta on muu riigi kui liikmesriigi või
Liechtensteini elanik, tehakse elukoht kindlaks residentsusetõendi põhjal, mille väljastab selle riigi pädev ametivõim, milleelanik isik väidab end olevat. Kui sellist tõendit ei esitata,loetakse elukohariigiks liikmesriik, kes on välja andnud passivõi muu isikut tõendava dokumendi.
Artikkel 6
Intressi maksja
Käesolevas lepingus tähendab Liechtensteini intressi maksja
pankasid Liechtensteini pangaseaduse kohaselt, väärtpaberimaak-lereid, Liechtensteinis elavaid või asutatud füüsilisi või juriidilisiisikuid, sealhulgas ettevõtjad, kelle tegevust reguleerib isikute jaettevõtete seadus ( Personen- und Gesellschaftsrecht ), seltsinguid ja
välisriigi äriühingute püsivaid tegevuskohti, kes kas või mõni-kord võtavad vastu, valdavad, investeerivad või kannavad ülekolmandate osapoolte varasid või üksnes maksavad intressivõi tagavad intressi maksmise oma majandustegevuse käigus.
Artikkel 7
Intressimakse
1. Käesolevas lepingus tähendab intressimakse järgmist:
a) kontole makstud või krediteeritud intress, mis tuleneb igasu-
gusest võlanõudest, sealhulgas artikli 4 kohastele tegelikeletulusaajatele Liechtensteini intressi maksjate poolt anonüüm-setele kontodele makstud intress, olenemata sellest, kas nõueon tagatud hüpoteegiga või kas sellega kaasneb õigus saadaosa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadestvõi muudest võlakirjadest, kaasa arvatud selliste võlakirjadegaseotud ülekursid ja lisatasud, välja arvatud intressid füüsilisteisikute vahelistelt laenudelt, mis ei ole antud majandustege-vuse käigus. Makse hilinemise eest määratud trahve ei loetaintressimakseteks;
b) punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või
väljaostmise korral kogunenud või kapitaliseeritud intress;ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/85
c) intressimaksetest vahetult või nõukogu 3. juuni 2003. aasta
direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta,edaspidi direktiivi , artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse vahen-
dusel saadav tulu, mida jaotavad:
i) investeerimisfondid, mille asukoht on liikmesriigis või
Liechtensteinis,
ii) üksused, mille asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ningteatavad sellest intressi maksjale,
iii) väljaspool lepinguosaliste territooriumi asutatud investee-
rimisfondid;
d) järgmistes ettevõtjates ja üksustes osaluse müügist, tagasi-
maksmisest või väljaostmisest saadav tulu, kui nad investee-rivad rohkem kui 40 % oma varadest otse või muude inves-teerimisfondide või allnimetatud üksuste kaudu punktis animetatud võlanõuetesse:
i) investeerimisfondid, mille asukoht on liikmesriigis või
Liechtensteinis,
ii) üksused, mille asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ningteatavad sellest intressi maksjale,
iii) väljaspool lepinguosaliste territooriumi asutatud investee-
rimisfondid.
2. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti c kohaldamisel
teavet selle kohta, kui suur osa tulust saadakse intressimaksetest,loetakse kogu tulu intressimakseks.
3. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti d kohaldamisel
teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlanõue-tesse või kõnealuses punktis määratletud osalusse, loetakse seesuuremaks kui 40 %. Kui intressi maksja ei suuda teha kindlakstegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse tuluks osalusemüügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud summa.4. Tulu seoses ettevõtjate või üksustega, kes on investeerinud
kuni 15 % oma varadest võlanõuetesse lõike 1 punkti a tähen-duses, ei loeta intressimakseks lõike 1 punktide c ja d kohaselt.
5. Alates 1. jaanuarist 2011 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3
osutatud määr 25 %.
6. Lõike 1 punktis d ja lõikes 4 osutatud määrad määratakse
kindlaks lähtudes asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingi-mustes või põhikirjas kehtestatud investeerimispõhimõtetest,nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varadetegelikust koosseisust.
Artikkel 8
Tulu jaotamine
1. Liechtenstein jätab endale 25 % käesoleva lepingu alusel
kinnipeetavast maksust saadud tulust ja kannab 75 % tulustüle liikmesriigile, mille elanik tegelik tulusaaja on.
2. Sellised ülekanded tehakse iga aasta kohta igale liikmesrii-
gile ühe maksena hiljemalt 6 kuu jooksul pärast Liechtensteinimaksuaasta lõppu.
Artikkel 9
Topeltmaksustamise vältimine
1. Kui Liechtensteini intressi maksja on tegeliku tulusaaja
intressidelt lepingualuse maksu kinni pidanud, võimaldab tege-liku tulusaaja residendiriigist liikmesriik talle maksukrediitikinnipeetud lepingualuse maksuga samaväärses summas. Kuikõnealune summa ületab lepingualuse maksu kinnipidamisealuseks olevalt intresside kogusummalt siseriiklike õigusaktidekohaselt tasumisele kuuluvat maksusummat, maksab residendi-
riigist liikmesriik kinnipeetud maksu ülemäärase osa tegelikule
tulusaajale tagasi.
2. Kui lisaks käesolevas lepingus sätestatud maksudele ja
kinnipeetud summadele on tegeliku tulusaaja intressilt tasutudvõi kinni peetud muid makse ja residendiriigist liikmesriikvõimaldab selliste maksude ja kinnipeetud summade suhtes
krediiti oma siseriiklike õigusaktide või topeltmaksustamise
lepingute kohaselt, krediteeritakse sellised muud maksud jakinnipeetud summad enne lõikes 1 osutatud menetluse kohal-damist. Residendiriigist liikmesriik aktsepteerib Liechtensteiniintressi maksjate väljastatud tunnistusi nõuetekohaste tõenditenamaksude või kinnipeetud summade kohta, tingimusel et residen-diriigist liikmesriigi pädeval ametivõimul on võimalik saadaLiechtensteini pädevalt ametivõimult kinnitus Liechtensteiniintressi maksjate tunnistustes sisalduva teabe õigsuse kohta.ET L 379/86 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
3. Tegeliku tulusaaja residendiriigist liikmesriik võib asendada
lõigetes 1 ja 2 osutatud maksukrediidi artiklis 1 osutatud kinni-peetud lepingualuse maksu tagasimaksmisega.
Artikkel 10
Teabevahetus
1. Liechtensteini ja liikmesriikide pädevad ametivõimud vahe-
tavad teavet käitumisest, mis kujutab endast taotluse saanud riigiõigusaktide kohaselt maksupettust või sarnast õigusrikkumistkäesoleva lepinguga hõlmatud tulude osas. “Sarnased õigusrik-
kumised ”hõlmavad ainult rikkumisi, mille korral õigusvastasuse
tase on samaväärne maksupettusega taotluse saanud riigi õigus-aktide kohaselt. Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotlu-sele peab taotluse saanud riik kooskõlas oma menetlusõigusegaandma teavet seoses küsimustega, mida taotluse esitanud riikuurib või võib uurida haldus-, tsiviil- või kriminaalasja uurimiseraames. Saadud teavet käsitlevad Liechtenstein või liikmesriiksamal viisil nagu selle riigi siseriikliku õiguse alusel käsitletakssalajast teavet ning sellist teavet avaldatakse ainult isikutele võiasutustele (sealhulgas kohtud ja haldusorganid), kes on seotudkäesoleva lepinguga hõlmatud hoiuste intresside maksustamise
kohta esitatud kaebuste hindamise või vastuvõtmise, täitmise või
menetlemisega või määratlemisega. Nimetatud isikud võiasutused kasutavad teavet ainult nimetatud eesmärgil. Nadvõivad teavet avaldada avalikul kohtuistungil või kohtuotsusetegemiseks.
2. Otsustades, kas taotluse alusel võib teavet edastada, peab
taotluse saanud riik kohaldama taotluse esitanud riigi õigusak-tide alusel kohaldatavaid aegumistähtaegu taotluse saanud riigiaegumistähtaegade asemel.
3. Taotluse saanud riik peab esitama teavet juhtumi korral,
kus taotluse esitanud riigil on põhjendatud kahtlus, et vastavkäitumine kujutab endast maksupettust või sarnast õigusrikku-mist. Taotluse esitanud riigi maksupettuse või sarnase õigusrik-kumise kahtlus võib põhineda:
a) kinnitatud või kinnitamata dokumentidel, sealhulgas, kuid
mitte ainult, äridokumentidel, raamatupidamisdokumentidel
või pangakonto andmetel;
b) maksumaksja poolt antud tunnistusel;c) teabel, mis on saadud informaatorilt või muult kolmandalt
isikult, kes on sõltumatult kinnitatud või on muul põhjusel
tõenäoliselt usaldusväärne, või
d) kaudsetel tõenditel.4. Kui taotluse on esitanud liikmesriik, alustab Liechtenstein
kahepoolseid läbirääkimisi selle riigiga, et määratleda indivi-duaalsed “sarnaste õigusrikkumiste ”kategooriad vastavalt selles
riigis kehtivale maksukorraldusele.
Artikkel 11
Pädev ametivõim
Käesolevas lepingus tähendab pädev ametivõim I lisas loetletud
isikuid ja asutusi.
Artikkel 12
Konsulteerimine
Mis tahes erimeelsuse korral Liechtensteini pädeva ametivõimu
ja ühe või mitme muu artiklis 11 viidatud pädeva ametivõimuvahel käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel,püütakse erimeelsus lahendada vastastikuse kokkuleppega.Kõnealused ametivõimud teavitavad viivitamata Euroopa Ühen-duste Komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid ametivõimekonsultatsioonide tulemustest. Komisjon võib osaleda konsultat-sioonidel tõlgendamisega seotud küsimustes mis tahes pädevaametivõimu taotlusel.
Artikkel 13
Läbivaatamine
1. Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega vähemalt kord
kolme aasta jooksul või kummagi lepinguosalise taotlusel,
eesmärgiga vaadata läbi ja kui lepinguosalised peavad seda vaja-likuks, parandada käesolevat lepingut tehnilise toimimise seisu-kohast ning hinnata rahvusvahelist olukorda. Konsulteeritakseühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist või kiireloomulisteljuhtudel võimalikult kiiresti.
2. Sellise hindamise alusel võivad lepinguosalised omavahel
konsulteerida, et teha kindlaks, kas rahvusvahelist olukordaarvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.
3. Niipea kui on olemas piisavalt kogemusi artikli 1 lõike 1
täieliku rakendamise osas, konsulteerivad lepinguosalisedomavahel, et uurida, kas rahvusvahelist olukorda arvestades on
tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.
4. Seoses lõigetes 1, 2 ja 3 viidatud konsultatsioonidega
teavitab iga lepinguosaline teist lepinguosalist võimalikest aren-gutest, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohasttoimimist. See hõlmab ka mis tahes asjassepuutuvat lepingutühe lepinguosalise ja kolmanda riigi vahel.ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/87
Artikkel 14
Seos kahepoolsete topeltmaksustamise lepingutega
Liechtensteini ja liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksusta-
mise lepingud ei välista lepingualuse maksu kinnipidamist vasta-valt käesolevale lepingule.
Artikkel 15
Üleminekusätted käibevõlakirjade kohta (
1)
1. Käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast alates ja seni
kui vähemalt üks liikmesriik samuti kohaldab sarnaseid sätteidning hiljemalt kuni 31. detsembrini 2010 ei loeta riigisiseseid jarahvusvahelisi võlakirju ning muid käibevõlakirju, mis on esma-kordselt emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgsedemissiooniprospektid on enne nimetatud kuupäeva heakskiitnud emiteeriva riigi pädev ametivõim, võlanõueteks artikli
7 lõike 1 punkti a tähenduses, tingimusel et selliseid käibevõla-
kirju ei ole täiendavalt emiteeritud 1. märtsil 2002 ega pärastseda kuupäeva.
Niikaua kuni vähemalt üks liikmesriik kohaldab samuti sarna-
seid sätteid, kohaldatakse jätkuvalt käesoleva artikli sätteid ka
pärast 2010. aasta 31. detsembrit sellistele käibevõlakirjadele:
—mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varase väljaostmise
klausleid ning
—mille artiklis 6 määratletud intressi maksja on asutatud
Liechtensteinis ning
—mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intresse otse
või tagab intressimakse liikmesriigis elavale tegelikule tulu-saajale.
Kui kõik liikmesriigid lõpetavad sarnaste sätete kohaldamise,
jätkatakse käesoleva artikli kohaldamist ainult sellistele käibevõ-lakirjadele:
—mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varase väljaostmise
klausleid ning
—mille emitendist intressi maksja on asutatud Liechtensteinis
ning—mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intresse otse
või tagab intressimakse liikmesriigis elavale tegelikule tulu-saajale.
Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub riigi või käesoleva
lepingu II lisas loetletud seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeidtäitva või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksuse eespoolnimetatud käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse koguselliste võlakirjade emissioon, mis koosneb esialgsest emissioo-nist ja täiendavatest emissioonidest, võlanõudeks artikli 7 lõike1 punkti a tähenduses.
Kui eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendava emissiooni
teostab 1. märtsil või pärast seda neljandas lõigus nimetamataemitent, käsitatakse seda täiendavat emissiooni võlanõudenaartikli 7 lõike 1 punkti a tähenduses.
2. Käesolev artikkel ei takista Liechtensteinil ja liikmesriikidel
jätkata kooskõlas oma õigusaktidega lõikes 1 osutatud käibevõ-lakirjadest saadud tulude maksustamist.
Artikkel 16
Allakirjutamine, jõustumine ja kehtivus
1. Käesolev leping nõuab ratifitseerimist või heakskiitmist
lepinguosaliste poolt nende oma menetluse kohaselt. Lepingu-osalised teavitavad teineteist nende menetluste lõpuleviimisest.Käesolev leping jõustub viimasele teavitamisele järgneva teise
kuu esimesel päeval.
2. Arvestades Liechtensteini põhiseaduse ja ühenduse õiguse
nõudeid rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks ning ilma artiklit17 mõjutamata, rakendavad ja kohaldavad Liechtenstein ningvajaduse korral ka ühendus tõhusalt käesolevat lepingut 1.juulist 2005 ning teavitavad sellest teineteist.
3. Käesolev leping kehtib, kuni üks lepinguosalistest selle
lõpetab.
4. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada,
teatades sellest teisele poolele. Sellisel juhul kaotab käesolevleping kehtivuse 12 kuu möödumisel teatamise kuupäevast.ET L 379/88 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
(1) Nagu direktiivis sätestatud, kohaldatakse neid üleminekusätteid
samuti investeerimisfondide kaudu vallatavatele käibevõlakirjadele.
Artikkel 17
Kohaldamine ja kohaldamise peatamine
1. Käesoleva lepingu kohaldamine sõltub direktiivis või
käesolevas lepingus hõlmatud meetmete, välja arvatud käesolevalepingu artikkel 15, või nendega samaväärsete meetmete vastu-võtmisest ja rakendamisest liikmesriikide sõltlas- või assotsiee-runud territooriumide poolt, mida on nimetatud 19. ja 20.juunil Santa Maria da Feiras toimunud Euroopa Ülemkogulenõukogu (Majandus- ja rahandusasjad) esitatud aruandes, samuti
vastavalt Ameerika Ühendriikide, Šveitsi, Andorra, Monaco ja
San Marino poolt, nähes ette samad rakendamiskuupäevad.
2. Lepinguosalised otsustavad ühise kokkuleppega vähemalt
kuus kuud enne käesoleva lepingu artikli 16 lõikes 2 osutatudkuupäeva, kas lõikes 1 sätestatud tingimust täidetakse, võttesarvesse vastavate meetmete jõustumiskuupäeva kolmandates
riikides ning kõnealustel sõltlas- või assotsieerunud territooriu-
midel. Kui lepinguosalised ei otsusta, et tingimus täidetakse,määravad lepinguosalised ühisel kokkuleppel uue kuupäevaartikli 16 lõike 2 kohaldamiseks.
3. Käesoleva lepingu või selle osade kohaldamise võib üks
lepinguosaline otsekohe peatada vastava teate edastamisega
teisele lepinguosalisele, kui direktiiv või direktiivi osa kaotabkehtivuse kas ajutiselt või alaliselt kooskõlas ühenduse õigusega,või juhul, kui liikmesriik peatab oma rakendusaktide kohalda-mise.
4. Kumbki lepinguosaline võib peatada käesoleva lepingu
kohaldamise sellekohase teate esitamisega teisele lepinguosalisele
juhul, kui üks lõikes 1 viidatud kolmandatest riikidest või terri-tooriumidest peatab kõnealuses lõikes viidatud meetmete kohal-damise. Kohaldamine ei peatu varem kui kaks kuud pärast teata-mist. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub niipea, kui meet-mete kohaldamine on taastatud.
Artikkel 18
Nõuded ja lõplik lahendamine
1. Käesoleva lepingu lõpetamine või selle kohaldamise täielik
või osaline peatamine ei mõjuta artikliga 9 kooskõlas olevaid
füüsiliste isikute nõudeid.2. Liechtenstein koostab sellisel juhul käesoleva lepingu
kohaldamise perioodi lõpuks lõpliku aruande ja teeb liikmesrii-kidele lõppmakse.
Artikkel 19
Territoriaalne ulatus
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriu-
mide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamisle-pingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, jateiselt poolt Liechtensteini territooriumi suhtes.
Artikkel 20
Lisad
1. Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa.
2. I lisas toodud pädevate ametivõimude loetelu võib kõnea-
luse lisa punktis a viidatud isiku osas muuta Liechtenstein ningmuude isikute osas ühendus, lihtsalt teavitades sellest teist lepin-guosalist.
II lisas toodud seotud üksuste loetelu võib muuta vastastikusel
kokkuleppel.
Artikkel 21
Keeled
1. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti,
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola,portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome,
taani, t šehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes
tekstid on võrdselt autentsed.
2. Maltakeelne tekst kinnitatakse lepingupoolte poolt vastava
kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisil
nagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/89
EN FE DE LO CUAL, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt.SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned plenipotentiaries have hereunto set their hands.
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst hebben
geplaatst.
W DOWÓD CZEGO, ni żej podpisani pe łnomocnicy z łożyli swoje podpisy.
EM FÉ DO QUE, os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles, den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Εγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.
Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.Brisel ē, divi t ūksto ši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųjųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Mag ħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.
Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.ET L 379/90 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos varduaz Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für das Fürstentum Liechtenstein
ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/91
I LISA
LEPINGUPOOLTE PÄDEVATE AMETIVÕIMUDE LOETELU
Käesoleva lepingu kohaldamisel on pädevad ametivõimud
a) Liechtensteini Vürstiriigis: Die Regierung des Fürstentums Liechtenstein või volitatud esindaja.
b) Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või volitatud esindaja,
c) T šehhi Vabariigis: Ministr financí või volitatud esindaja,
d) Taani Kuningriigis: Skatteministeren või volitatud esindaja,
e) Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või volitatud esindaja,
f) Eesti Vabariigis: Rahandusminister või volitatud esindaja,g) Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός των Οικονομικών või volitatud esindaja,
h) Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Hacienda või volitatud esindaja,
i) Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või volitatud esindaja,
j) Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindaja,
k) Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või volitatud esindaja,
l) Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονομικών või volitatud esindaja,
m) Läti Vabariigis: Finan šu ministrs või volitatud esindaja,
n) Leedu Vabariigis: Finans ųministras või volitatud esindaja,
o) Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või volitatud esindaja; seejuures artikli 10 osas on pädevaks
ametivõimuks “le Procureur Général d'Etat luxemburgeois ”,
p) Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või volitatud esindaja,
q) Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi või volitatud esindaja,
r) Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või volitatud esindaja,
s) Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või volitatud esindaja,
t) Poola Vabariigis: Minister Finansów või volitatud esindaja,
u) Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või volitatud esindaja,
v) Sloveenia Vabariigis: Minister za finance või volitatud esindaja,
w) Slovakkia Vabariigis: Minister financií või volitatud esindaja,
x) Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või volitatud esindaja,
y) Rootsi Kuningriigis: Chefen för Finansdepartementet või volitatud esindaja,
z) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ja Euroopa territooriumidel, mille välissuhete eest vastutab Ühendku-
ningriik: The Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindaja ja pädev ametivõim Gibraltaril, kelle
Ühendkuningriik määrab kooskõlas Gibraltari ametiasutusi käsitleva kokkulepitud korraga EL ja EÜ dokumentidening asjassepuutuvate lepingute, millest liikmesriike on teavitatud, ja Euroopa Liidu 19. aprilli 2000. aasta institut-
sioonide kontekstis, millest Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat teavitab Liechtensteini, ning mida kohaldatakse
seoses käesoleva lepinguga.ET L 379/92 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
II LISA
SEOTUD ÜKSUSTE LOETELU
Käesoleva lepingu artikli 15 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi “seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvateks või
rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksusteks ”:
ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:
Belgia
Vlaams Gewest (Flaami piirkond)
Région wallonne (Vallooni piirkond)Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond)Communauté française (prantsuskeelne kogukond)Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond)Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond)
Hispaania
Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus)
Junta de Andalusía (Andaluusia piirkondlik valitsus)
Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus)
Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus)Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus)Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus)Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus)Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus)Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus)
Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus)
Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus)Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus)Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus)Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus)Diputación Foral de Guipúzcoa (Gipuzkoa piirkondlik valitsus)Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus)
Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus)
Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu)Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu)Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu)Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu)Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus)Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus)
Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus)
Kreeka
Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooni organisatsioon)
Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon)
Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektrienergiaettevõte)ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/93
Prantsusmaa
La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond)
L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus)
Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk)
Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (riiklik kiirteede fond)
Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Pariisi haiglate avaliku toetuse asutus)
Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet)
Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)
Itaalia
Piirkonnad
ProvintsidKohalikud omavalitsused
Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond)
Läti
Pašvaldības (kohalikud omavalitsused)
Poola
gminy (kommuunid)
powiaty (ringkonnad)
województwa (provintsid)
związki gmin (kommuunide ühendused)
związki powiatów (ringkondade ühendused)
związki województw (provintside ühendused)
miasto sto łeczne Warszawa (pealinn Varssavi)
Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur)Agencja Nieruchomo ści Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)
Portugal
Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond)
Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond)
Kohalikud omavalitsused
Slovakkia
mestá a obce (kohalikud omavalitsused)
Železnice Slovenskej republiky (Slovakkia raudteekompanii)
Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik teedehoiu fond)
Slovenské elektrárne (Slovakkia energiajaamad)
Vodohospodárska výstavba (säästva veekasutuse arendamise ettevõte)
RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED:
Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank
Euroopa Investeerimispank
Aasia ArengupankAafrika Arengupank
Maailmapank/IBRD/IMFET L 379/94 Euroopa Liidu Teataja 24.12.2004
Rahvusvaheline finantskorporatsioon
Ameerika ArengupankEuroopa Nõukogu Sotsiaalse Arengu Fond
EURATOM
Euroopa ÜhendusCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andide arengu korporatsioon)EurofimaEuroopa Söe- ja TeraseühendusPõhjamaade InvesteerimispankKariibi ArengupankArtikli 15 sätted ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mida lepinguosalised võivad olla endale võtnud seoses eespool nime-
tatud rahvusvaheliste üksustega.
ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES:
Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:
1. Üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt selgelt avalik-õiguslikuks üksuseks.2. Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid
kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor.
3. Selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija.4. Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite korral varajast väljaostmist.ET 24.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 379/95