21999A0728(03)
28.7.1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 196/48
PARTNERLUS- JA KOOSTÖÖLEPING,
millega sõlmitakse partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende lii kmesriikide ning teiselt poolt
Kirgiisi Vabariigi vahel (1)
BELGIA KUNINGRIIK,
TAANI KUNINGRIIK,
SAKSAMAA LIITVABARIIK,
KREEKA VABARIIK,HISPAANIA KUNINGRIIK,PRANTSUSE VABARIIK,IIRIMAA,ITAALIA VABARIIK,LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,MADALMAADE KUNINGRIIK,
AUSTRIA VABARIIK,
PORTUGALI VABARIIK,SOOME VABARIIK,ROOTSI KUNINGRIIK,SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asuta mislepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse
asutamislepingu osalised,
edaspidi “liikmesriigid”, ja
EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIA ÜHENDUS,
edaspidi “ühendus”,
ühelt poolt ja
KIRGIISI VABARIIKteiselt poolt,
ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kirgiisi Vabariigi vah elisi sidemeid ja nende ühiseid väärtusi,
(1) Euroopa Liidu 11 ametlikus keeles (hispaania, taani, saksa, kreeka, ing lise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome,
rootsi) koostatud leping avaldati Euroopa Liidu Teatajas L 196, 28.7.1999, lk 48.
Tšehhi-,eesti-,läti-,leedu-,ungari-,malta-,poola-,slovaki-jaslo veenikeelsedversioonidonavaldatudkäesolevas2004.aasta
eriväljaandes.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 103
TÕDEDES, et ühendus ja Kirgiisi Vabariik soovivad neid sidemeid tugevdad a ning panna aluse partnerlusele ja koostööle, mis
tugevdaksid ja laiendaksid varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa
Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liid u vahelise kaubandust ning kaubandus- ja
majanduskoostööd käsitleva lepinguga loodud suhteid,
ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kirgiisi Vabariigi tah et tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis
ongi partnerluse aluseks,ARVESTADES lepinguosaliste tahet edendada nii rahvusvahelist rahu ja ju lgeolekut kui ka vaidluste rahumeelset lahendamist
ning teha selleks koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi raames,
ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kirgiisi Vabariigi van kumatut tahet rakendada täiel määral kõiki Euroopa
Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, Madridi ja Viini jär elkohtumiste lõppdokumentide, CSCE Bonni
majanduskoostöökohtumise dokumendi, Pariisi uue Euroopa harta ja CSCE 1 992. aasta Helsingi dokumendi “Muutuste
esitatavad väljakutse” põhimõtteid ja sätteid,KINNITADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Kirgiisi Vabariigi ühi nemist Euroopa energiahartaga,
OLLES VEENDUNUD, kui tähtis on õigusriigi põhimõtte ja inimõiguste, eelk õige rahvusvähemuste inimõiguste austamine,
mitmeparteilise süsteemi ja vabade ja demokraatlike valimiste sissesea dmine ning majanduse piirangutest vabastamine
turumajanduse saavutamiseks,USKUDES,etkäesolevapartnerlus-jakoostöölepingutäielikrakendamin eeeldabjatoetabKirgiisiVabariigipoliitika,majanduse
ja õiguse ümberkujundamise jätkumist ja lõpuleviimist ning koostööks va jalike tingimuste loomist, eeskätt CSCE Bonni
kohtumise järeldusi silmas pidades,SOOVIDESergutadakäesolevalepingugahõlmatudvaldkondadespiirkondl ikkukoostöödnaaberriikidega,etsuurendadaheaolu
ja stabiilsust selles piirkonnas,SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastast ikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes
küsimustes,VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi pakkuda vajaduse korral majanduskoostööd ja tehnilist abi,
PIDADES SILMAS ühenduse ja Kirgiisi Vabariigi majanduse ja ühiskonna eri nevusi ning eelkõige asjaolu, et Kirgiisi Vabariik on
sisemaal paiknev arengumaa,TÕDEDES, et üks käesoleva lepingu peaeesmärk peaks olema nende erinevust e kõrvaldamine abi kaudu, mida ühendus annab
Kõrgõzstani majanduse arendamiseks ja ümberkorraldamiseks,
PIDADES SILMAS lepingu kasulikkust, sest see soodustab Kirgiisi Vabarii gi ning Euroopa ja selle lähipiirkondade laiema
koostööruumi järkjärgulist vastastikust lähenemist ning Kõrgõzstani j ärkjärgulist integreerumist avatud rahvusvahelise
süsteemiga,ARVESTADESlepinguosalistetahetvabastadakaubanduspiirangutestüld isestolli-jakaubanduskokkuleppes(GATT)sisalduvate
põhimõtete kohaselt,OLLES TEADLIKUD vajadusest parandada äri- ja investeerimisolusid ning ä riühingute asutamise, tööjõu, teenuste osutamise ja
kapitali liikumisega seotud tingimusi,OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepingu osaliste-vahelisteks majandussuheteks ning
eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberk ujundamisel ja tehnoloogia ajakohastamisel
hädavajalik,104 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
SOOVIDES alustada keskkonnakaitse vallas tihedat koostööd, võttes arve sse lepinguosaliste omavahelist sõltuvust selles
valdkonnas,
PIDADESSILMASlepinguosalistekavatsustarendadakosmoseuuringutega seotudkoostööd,ettäiendadasellesvallasteineteise
tegevust,
SOOVIDES alustada kultuurikoostööd ja parandada teabe liikumist,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Käesolevaga pannakse alus partnerlusele ühelt poolt ühenduse ja selle li ikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi
Vabariigi vahel. Selle partnerluse eesmärkideks on:
— luua sobiv raamistik lepinguosaliste-vahelisele poliitilisele dialo ogile, mis võimaldab arendada poliitilisi
sidemeid,
— toetada Kõrgõzstani pingutusi oma demokraatia tugevdamisel, majandus e arendamisel ja turumajandusele
ülemineku lõpuleviimisel,
— edendada lepinguosaliste-vahelist kaubandust, investeerimist ja üks meelseid majandussuhteid, et seeläbi
soodustada nende majanduse püsivat arengut,
— panna alus õigus-, majandus-, sotsiaal-, rahandus-, mittesõjalisele t eadus- ja tehnoloogia- ning
kultuurikoostööle.
I JAOTIS
ÜLDPÕHIMÕTTED
Artikkel 2
Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rah vaste Organisatsiooni põhikirjas,
Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõigust e ning turumajanduse põhimõtete,
sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise d okumentides avaldatud põhimõtete
austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerl use ja käesoleva lepingu oluline osa.
Artikkel 3
Lepinguosalisedleiavad,etheaolujastabiilsusetagamiseksendiseNõu kogudeLiidupiirkonnaspeaksidNõukogude
SotsialistlikeVabariikideLiidulagunemiseltekkinuduuedsõltumatud riigid,edaspidi“sõltumatudriigid”,jätkama
jaarendamaomavahelistkoostöödHelsingilõppaktipõhimõtetejarahvus vaheliseõigusekohaseltjaheanaaberlike
suhete vaimus ning seda tegevust igati soodustama.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 105
II JAOTIS
POLIITILINE DIALOOG
Artikkel 4
Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida
nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdabühendusejaKirgiisiVabariigivastastikustlähenemist,toetabKõr-gõzstanistoimuvaidpoliitikajamajandusemuutusiningsoodus-tab uute koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog:
— tugevdabKirgiisiVabariigisidemeidühendusejaselleliikmes-
riikideningseeläbikõikidedemokraatlikeriikidega.Käesoleva
lepingu abil saavutatav majanduslik lähenemine tihendabpoliitilisi suhteid,
— toobkaasaseisukohtadeoluliseühtlustumisevastastikusthuvi
pakkuvatesrahvusvahelistesküsimustes,missuurendabjulge-olekut ja stabiilsust.
Selline dialoog võib toimuda piirkondlikul tasandil.
Artikkel 5
Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 75asutatavas koostöönõukogus ja vastastikusel kokkuleppel kamujal.Artikkel 6
Lepinguosalised rakendavad poliitiliseks dialoogiks ka muidmenetlusi ja vahendeid, mis on eelkõige järgmised:
— korrapärased kohtumised kõrgemate ametnike tasemel ühel
pooltühendusejaselleliikmesriikideningteiseltpooltKirgiisi
Vabariigi esindajate vahel,
— lepinguosaliste-vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasu-
tamine, sealhulgas asjakohased kahe- ja mitmepoolsed side-med, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja CSCEkohtumiste raames ja mujal,
— kõik muud vahendid, sealhulgas asjatundjate kohtumise või-
malus, mis soodustaks selle dialoogi süvendamist ja arenda-mist.
Artikkel 7
Parlamendi tasandil toimub poliitiline dialoog artikliga 80asutatavas parlamentaarses koostöökomitees.
III JAOTIS
KAUBAVAHETUS
Artikkel 8
1. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteistjärgmise suhtes enamsoodustuskorras:
— impordi- ja eksporditollimaksud ja -lõivud, kaasa arvatud
nende tollimaksude ja lõivude kogumise kord,
— tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud
sätted,
— maksud ja muud siseriiklikud lõivud, mida otse või kaude
kohaldatakse importkaupade suhtes,
— makseviisid ja selliste maksete ülekanded,— eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turusta-
mist ja kasutamist siseturul.2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata:
a) soodustustele,misonantudeesmärgigaluuatolliliitvõivaba-
kaubanduspiirkondvõiselliseliiduvõipiirkonnaloomisetõt-
tu;
b) soodustustele, mis on antud teatavatele riikidele GATTi ja
muudearengumaidsoodustavaterahvusvahelistekokkulepetekohaselt;
c) soodustustele, mis on antud naaberriikidele piiriliikluse hõl-
bustamiseks.
3. Üleminekuajal, mis lõpebKirgiisi Vabariigi ühinemiselGATTiga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb106
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
kuupäevsaabubvarem,eikohaldatalõike1sätteidIlisasmäärat-
letud soodustuste suhtes, mida Kirgiisi Vabariik annab teisteleNSVLi lagunemisel tekkinud riikidele.
Artikkel 9
1. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhi-mõteonkäesolevalepingueesmärkidesaavutamiseolulineeeltin-gimus.
Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise
tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade pii-ranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu.
2. LepinguosalistevahelkohaldatakseGATTiVartiklilõigete2–5
sätteid.
3. Käesolevas artiklis sisalduvad sätted ei piira lepinguosaliste
vahelkokkulepituderisätetekohaldamistteatavatevaldkondade,eelkõige veonduse, või toodete suhtes.
Artikkel 10
Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlematlepinguosalist siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutiseimpordi konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosalinelisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupadeimpordilõivudest ja -tollimaksudest oma õigusaktide kohaseltsellistel juhtudel ja korras, mis on sätestatud mõnes muusasjakohasestedasiduvasrahvusvaheliseskonventsioonis.Arvessevõetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline onsellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud.
Artikkel 11
1. Kirgiisi Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühendussekoguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepinguartiklite 13, 16 ja 17 ning Hispaania ja Portugali Euroopa Ühen-dusega ühinemise akti artiklite 77, 81, 244, 249 ja 280 kohalda-mist.
2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Kirgiisi Vabariiki
koguseliste piirangute ja samaväärsete meetmeteta.
Artikkel 12
Lepinguosaliste omavahelises kaubavahetuses kasutatakseturuhindu.Artikkel 13
1. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territoo-riumile sellistes suurenevates kogustes või sellistel tingimustel, etsee kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseseltkonkureerivate toodete kodumaised tootjaid, võib sõltuvalt asja-oludestkasühendusvõiKirgiisiVabariikvõttaasjakohaseidmeet-meid järgmises korras ja tingimuste kohaselt.
2. Enne meetmete võtmist või lõike 4 kohastel juhtudel võimali-
kult kiiresti pärast nende võtmist esitab sõltuvalt asjaoludest kasühendusvõiKirgiisiVabariikkoostöönõukogulekoguasjakohaseteabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus IX jao-tise kohaselt.
3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra
vältimisemeetmeteskokkuleppele30päevajooksulpärastkoos-töönõukogu poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenudlepinguosaline piirata asjakohaste toodete importi sellises ulatu-ses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või kõrvaldamiseks,või võtta muid sobivaid meetmeid.
4. Pakilistesolukordades,kusviivitaminepõhjustaksraskestikõr-
valdatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid ennenõupidamist, tingimusel et nõupidamist pakutakse kohe pärastselliste meetmete võtmist.
5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel peavad
lepinguosalisedesmatähtsaksneid,missegavadkäesolevalepingueesmärkide saavutamist kõige vähem.
6. Mittemiskikäesolevasartikliseipiiraegamõjutaemba-kumba
lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmetevõtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu,GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kok-kuleppe või asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.
Artikkel 14
Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva lepingunendevahelist kaubavahetust käsitlevate sätete edasiarendamistvastavalt olukorrale, sealhulgas Kirgiisi Vabariigi GATTigaühinemisest tulenevale olukorrale. Koostöönõukogu võiblepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi,mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetlustekohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 107
Artikkel 15
Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või
transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatudkõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seosesinimeste, loomade või taimede tervise ja elu, loodusvarade,kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse võiintellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega võikulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud võipiirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimisevahendit ega lepinguosaliste-vahelise kaubanduse varjatudpiirangut.
Artikkel 16
Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuurigruppidesse 50–63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemisesuhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, misparafeeriti 15. oktoobril 1993 ja mida kohaldatakse ajutiselt1. jaanuarist 1994.Artikkel 17
1. EuroopaSöe-jaTeraseühenduseasutamislepingugahõlmatudtoodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega,välja arvatud artikkel 11.
2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad
ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi esindajad.
Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi
huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta.
Artikkel 18
Tuumamaterjalidega kaubeldakse EuroopaAatomienergiaühenduse ja Kirgiisi Vabariigi vahel sõlmitavaerilepingu sätete kohaselt.
IV JAOTIS
ÄRITEGEVUST JA INVESTEERIMIST KÄSITLEVAD SÄTTED
I PEATÜKK
TÖÖTINGIMUSED
Artikkel 19
1. Kuiliikmesriigiskohaldatavatestõigusaktidest,tingimustestjakorrast ei tulene teisiti, püüavad ühendus ja liikmesriigid tagada,et töö- ja palgatingimustes ning töölt vabastamisel ei tehta liik-mesriigi territooriumil seaduslikult töötavatel Kõrgõzstani koda-nikel ja liikmesriigi kodanikel kodakondsuse põhjal vahet.
2. KuiKirgiisiVabariigiskohaldatavatestõigusaktidest,tingimus-
test ja korrast ei tulene teisiti, tagab Kõrgõzstan, et töö- ja palga-tingimustes ning töölt vabastamisel ei tehta tema territooriumilseaduslikulttöötavatelliikmesriigikodanikeljaKõrgõzstanikoda-nikel kodakondsuse põhjal vahet.
Artikkel 20
Koostöönõukogu uurib, milliseid ühismeetmeid saab võttaebaseadusliku sisserände takistamiseks, võttes arvessetagasivõtmise põhimõtet ja tavasid.Artikkel 21
Koostöönõukogu uurib võimalusi parandada eraettevõtjatetöötingimusi kooskõlas lepinguosaliste rahvusvahelistekohustuste, sealhulgas CSCE Bonni kohtumise dokumendissätestatud kohustustega.
Artikkel 22
Koostöönõukoguannabsoovitusiartiklite19–21rakendamiseks.
II PEATÜKK
ÄRIÜHINGUTE ASUTAMIST JA TEGEVUST KÄSITLEVAD
TINGIMUSED
Artikkel 23
1. Ühendus ja selle liikmesriigid kohtlevad artiklis 25 määratle-tud Kõrgõzstani äriühinguid tütarettevõtjate ja filiaalidena asuta-misel vähemalt sama soodsalt kui mis tahes kolmandat riiki ja108
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
nende territooriumil asutatud Kõrgõzstani äriühingute tütarette-
võtjaidjafiliaalenendetegevuseosasvähemaltsamasoodsaltkuivastavalt mis tahes kolmanda riigi äriühinguid või filiaale, järgi-des seejuures oma õigusnorme.
2. Ilma et see piiraks artiklite 35 ja 84 kohaldamist, kohtleb Kir-
giisi Vabariik ühenduse äriühinguid ja nende filiaale artiklis 25määratletud tähenduses asutamise ja tegevuse osas Kõrgõzstaniterritooriumil vähemalt sama soodsalt kui Kõrgõzstani äriühin-guid ja nende filiaale või mis tahes kolmanda riigi äriühinguid janende filiaale, olenevalt sellest, kumb kohtlemine on soodsam,järgides seejuures oma õigusnorme.
Artikkel 24
Artiklit 23 ei kohaldata õhu-, sisevee- ega merevedude suhtes.
Artikkel 25
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)ühenduse äriühing võiKõrgõzstani äriühing – äriühing, mis on
asutatudvastavaltliikmesriigivõiKirgiisiVabariigiõigusaktide
kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukohtvõi põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või Kirgiisi Vaba-riigi territooriumil. Liikmesriigi või Kirgiisi Vabariigi õigusak-tide kohaselt asutatud äriühingut käsitletakse vastavalt ühen-duse või Kõrgõzstani äriühinguna, kui tema tegevus ontegelikultjapidevaltseotudvastavaltüheliikmesriigivõiKõr-gõzstani majandusega;
b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tege-
liku kontrolli all olev äriühing;
c) äriühingu filiaal– äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik,
kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel onoma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolman-date isikutega, nii et viimased, kuigi teades, et vajaduse korralon olemas õiguslik side välismaal asuva peakontoriga emaet-tevõtjaga,eipeasuhtlemaotsekõnealuseemaettevõtjaga,vaidvõivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksuse-ga;d)asutamine –punktisanimetatudühendusevõiKõrgõzstaniäri-
ühingu õigus alustada majandustegevust, asutades ja juhtidestütarettevõtjaidjafiliaalevastavaltKirgiisiVabariigisvõiühen-duses;
e)tegevus– majandustegevus;
f)majandustegevus – tööstuslik, kaubanduslik ja kutsealane tege-
vus.
Rahvusvahelistemerevedude,sealhulgasosaliseltmereltoimuvateühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteidkavastavaltväljaspoolühendustvõiKirgiisiVabariikiasuvateliik-mesriigi või Kõrgõzstani kodanike suhtes ning väljaspool ühen-dust või Kirgiisi Vabariiki asutatud ja vastavalt liikmesriigi võiKõrgõzstanikodanikekontrollitavatelaevandusettevõtjatesuhtes,kuinendelaevadonvastavaltsellesliikmesriigisvõiKirgiisiVaba-riigis registreeritud kooskõlas asjakohaste õigusaktidega.
Artikkel 26
1. Käesoleva lepingu muudest sätetest hoolimata ei takistatalepinguosalist võtmast meetmeid järelevalvekaalutlustel, sealhul-gas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikutekaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus,või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Kuisellisedmeetmedonvastuoluskäesolevalepingusätetega,eikasu-tataneidlepinguosaliselepingujärgsetekohustustetäitmisesthoi-dumiseks.
2. Mitte midagi käesolevas lepingus ei tõlgendata nii, nagu oleks
lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritege-vusejakontodegaseotudteavetvõiavalikeasutustevaldusesole-vat konfidentsiaalset või ärisaladuse alla kuuluvat teavet.
Artikkel 27
Käesoleva lepingu sätted ei takista kumbagi lepinguosalistkohaldamast meetmeid, millega välditakse seda, et lepingu säteteabil hoitakse kõrvale lepinguosalise meetmetest, mis käsitlevadkolmandate riikide pääsu tema turgudele.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 109
Artikkel 28
1. OlenematakäesolevajaotiseIpeatükisätetestonvastavaltKir-
giisiVabariigivõiühenduseterritooriumilasutatudühendusevõiKõrgõzstani äriühingul õigus vastuvõtjariigi kehtivate õigusnor-mide alusel vastavalt Kirgiisi Vabariigi või ühenduse territooriu-miltöölevõttavõilastaomatütarettevõtjalvõifiliaaliltöölevõttatöötajaid, kes on vastavalt ühenduse liikmesriigi või Kõrgõzstanikodanikud, tingimusel et need töötajad on lõikes 2 määratletudvõtmeisikudjaneidvõtavadtööleüksnesäriühingudvõifiliaalid.Nendetöötajateelamis-jatöölubahõlmabüksnesajavahemikku,milleks neid on tööle võetud.
2. Eespool nimetatud äriühingute (edaspidi “organisatsioonid”)
võtmeisikudonpunktiscmääratletud“äriühingusiseseltüleviida-vad isikud”, kes kuuluvad järgmisse liigitusse, tingimusel et orga-nisatsioon on juriidiline isik ja asjaomased isikud on olnud selleteenistusesvõiselleaktsionärid(v.aenamusaktsionärid)vähemaltüleviimisele vahetult eelnenud aasta:
a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjali-
kult juhivad allüksust ja kelle tegevust jälgib või juhib äri-
ühingu juhatus või aktsionäride nõukogu või samalaadneorgan ning kelle pädevuses on:
— allüksuse, selle osakonna või allosakonna juhtimine,— muude järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud
töötajate järelevalve ja kontroll,
— isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või
soovitusteandminenendepalkamiseks,vabastamiseksvõi
muude tööjõumeetmete võtmiseks;
b) organisatsioonis töötavad isikud, kes omavad allüksuse tege-
vuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohaltolulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamiselvõib lisaks allüksuses vajalikele teadmistele arvesse võtta selli-seks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldabtehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine loaga seotuderialal töötajate hulka;
c)äriühingusiseseltüleviidavisik –füüsilineisik,kestöötaborgani-
satsioonis lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse majan-dustegevuse raames ajutiselt üle teise lepinguosaliseterritooriumile; asjaomase organisatsiooni põhitegevuskohtpeab asuma lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viiaselle organisatsiooni allüksusesse (filiaal, tütarettevõtja), kellemajandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuli-selt samasugune.
Artikkel 29
Lepinguosalised tunnustavad tähtsust, mida omab võrdsekohtlemise võimaldamine teineteise äriühingute asutamise jategevuse osas nende territooriumil, ning nõustuvad kaalumavõimalust saavutada see eesmärk vastastikku rahuldaval viisil,võttes arvesse koostöönõukogu soovitusi.
Artikkel 30
1. Lepinguosalised teevad kõik endast oleneva, et vältida sellistemeetmete võtmist, mis käesoleva lepingu allakirjutamisele eelne-nud päevaga võrreldes kitsendavad teineteise äriühingute asuta-mise ja tegevusega seotud tingimusi.
2. Käesoleva artikli sätted ei piira artikli 38 sätete kohaldamist:
artikliga 38 hõlmatud juhtudel kohaldatakse üksnes nimetatudartikli sätteid.
3. Partnerluse ja koostöö vaimus ning artikli 44 sätteid silmas
pidades teatab Kirgiisi Vabariigi valitsus ühendusele oma kavat-sustest esitada uusi õigusaktide eelnõusid või võtta vastu uusiõigusnorme, mis lepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga võr-reldes kitsendavad ühenduse äriühingute tütarettevõtjate ja filiaa-lide asutamise ja tegevusega seotud tingimusi Kirgiisi Vabariigis.Ühendus võib nõuda Kirgiisi Vabariigilt selliste õigusaktide eel-nõudevõiõigusnormideedastamistjaneidkäsitlevanõupidamisealustamist.
4. KuiKirgiisiVabariigiskehtestatavaduuedõigusnormidkitsen-
daksid tema territooriumil asutatud ühenduse äriühingute tütar-ettevõtjate ja filiaalide tegevusega seotud tingimusi võrreldeslepingu allakirjutamisele eelnenud päevaga, ei kohaldata neidõigusnorme asjakohase õigusakti jõustumise kuupäevaks KirgiisiVabariigis juba asutatud tütarettevõtjate ja filiaalide suhtes seni,kuni kõnealusest jõustumisest on möödunud kolm aastat.110
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
III PEATÜKK
TEENUSTE PIIRIÜLENE OSUTAMINE ÜHENDUSE JA KIRGIISI
VABARIIGI VAHEL
Artikkel 31
1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt
astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutadaühenduse ja Kõrgõzstani äriühingutel, kes asuvad muu lepingu-osalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguo-saliste teenindusala arengut.
2. Koostöönõukogu annab soovitusi lõike 1 rakendamiseks.
Artikkel 32
Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada Kirgiisi Vabariigis
turusuunitlusega teenindusvaldkondi.
Artikkel 33
1. Lepinguosalised kohustuvad tõhusalt kohaldama põhimõtet,mis tagab kaubanduslikel alustel piiramatu juurdepääsu rahvus-vahelisele mereveoturule ja mereliiklusele:
a) eespool esitatud säte ei piira käesoleva lepingu osaliste õigusi
ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisat-
siooni konventsioonist liinilaevanduskonverentsi toimimisju-hendi kohta. Liinid, mis ei kuulu konverentsi liikmete hulka,võivadkonkureeridakonverentsiliikmetega,tingimuseletnadjärgivadkaubanduslikelalusteltoimivaausakonkurentsipõhi-mõtet;
b) lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi
keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnus-joon.
2. Lõike 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised:
a) ei kohalda käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse liikmes-
riikide ja endise Nõukogude Liidu vaheliste kahepoolsete
lepingute lastijaotussätteid;b) ei kehtesta edaspidi lastijaotussätteid kahepoolsetes lepingu-
tes kolmandate riikidega, välja arvatud erandjuhtudel, milemma-kummakäesolevalepinguosaliseliinilaevandusettevõt-jatel ei oleks muidu tegelikku võimalust osaleda asjaomasessekolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel;
c) keelavad edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja
vedellastivedusid käsitlevate kahepoolsete lepingute raames;
d) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed
meetmedjahaldus-,tehnilisedjamuudtakistused,millelvõibolla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste mereveo-teenuste vabale osutamisele.
Artikkel 34
Et tagada lepinguosaliste-vahelise veonduse kooskõlaline areng,mis on kohandatud nende kaubandusvajadustele, võivadlepinguosalised pärast käesoleva lepingu jõustumist sõlmidavajaduse korral erilepinguid, mis käsitlevad vastastikuseturulepääsujateenusteosutamisetingimusimaantee-,raudtee-jasisevee- ning vajaduse korral õhuveonduses.
IV PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 35
1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis onõigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisuko-halt.
2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on emma-kumma
asjaomaselepinguosaliseterritooriumilkasvõijuhutiseotudava-liku võimu teostamisega.
Artikkel 36
Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista mitte miski käesolevaslepingus selle osalisi kohaldamast oma õigusnorme, miskäsitlevad riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist,töötingimusi, füüsiliste isikute elama asumist ja teenusteosutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendatasoodustusi, mida emmal-kummal lepinguosalisel on õigus11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 111
käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Eespool esitatud säte ei
piira artikli 35 kohaldamist.
Artikkel 37
Kõrgõzstani ja ühenduse äriühingute ühiselt kontrollitavate janende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldataksesamuti II–IV peatüki sätteid.
Artikkel 38
Kohtlemine,midaükslepinguosalinevõimaldabteiselekäesolevalepingu alusel, ei ole alates üks kuu enne teenustekaubanduseüldlepingust (GATS) tulenevate kohustuste jõustumise kuupäevaGATSiga hõlmatud valdkondade ja meetmete osas soodsam kuisee, mida selline esimene lepinguosaline võimaldab GATSi sätetekohaselt iga teenindusvaldkonna, allvaldkonna ja teenindusviisiosas.
Artikkel 39
II–IV peatüki kohaldamisel ei võeta arvesse kohtlemist, midaühendus, selle liikmesriigid või Kirgiisi Vabariik võimaldavadmajandusintegratsiooni lepingutega võetud kohustuste aluselGATSi V artikli põhimõtete kohaselt.
Artikkel 40
1. Käesoleva jaotise sätete kohaselt võimaldatavat enamsoodus-tuskordaeikohaldatamaksusoodustustesuhtes,midalepinguosa-lisedteevadvõikavatsevadtulevikustehatopeltmaksustamiseväl-timise lepingute või muude maksukokkulepete alusel.
2. Mitte midagi käesolevas jaotises ei tõlgendata nii, nagu takis-
taksseelepinguosalistelvõtmastvõirakendamastmeetmeid,milleeesmärkontopeltmaksustamisevältimiselepingutemaksustamis-sätete ja muude maksukokkulepete või siseriikliku maksuõigusekohanemaksustamisevältimisevõimaksudestkõrvalehoidumisetakistamine.
3. Mitte midagi käesolevas jaotises ei tõlgendata nii, nagu takis-
taksseeliikmesriikidelvõiKirgiisiVabariigileristamastomaasja-kohastemaksusätetekohaldamiselmaksumaksjaid,keseioleühe-suguses olukorras, eeskätt oma elu- või asukoha poolest.Artikkel 41
Ilmaetseepiiraksartikli28kohaldamist,eitõlgendataII–IVpea-tüki ühtegi sätet nii, nagu annaks see:
— liikmesriikidevõiKirgiisiVabariigikodanikeleõigusesiseneda
vastavalt Kõrgõzstani või ühenduse territooriumile või seal
viibida ükskõik kellena, eelkõige äriühingu aktsionäri, osani-ku, juhi või töötaja või teenuste osutaja või tarbijana,
— Kõrgõzstani äriühingute ühenduses asuvatele tütarettevõtja-
televõifiliaalideleõigusetöölevõttavõilastatöölevõttaKõr-gõzstani kodanikke ühenduse territooriumil,
— ühenduse äriühingute Kõrgõzstanis asuvatele tütarettevõtja-
televõifiliaalideleõigusetöölevõttavõilastatöölevõttaliik-mesriikide kodanikke Kõrgõzstani territooriumil,
— Kõrgõzstani äriühingutele või nende ühenduses asuvatele
tütarettevõtjatele või filiaalidele õiguse võtta ajutise tööle-pingualuseltööleKõrgõzstanikodanikketööksmuudeisikutejuures ja järelevalve all,
— ühenduse äriühingutele või nende Kõrgõzstanis asuvatele
tütarettevõtjatelevõifiliaalideleõigusevõttaajutistetöölepin-gute alusel tööle liikmesriikide kodanikke.
V PEATÜKK
JOOKSVAD MAKSED JA KAPITAL
Artikkel 42
1. LepinguosalisedkohustuvadlubamaigasuguseidühendusesjaKirgiisi Vabariigis asuvate isikute vahel vabalt konverteeritavasvaluutastehtavaidmaksebilansijooksvakontokohaseidmakseid,mis on seotud kaupade, teenuste või isikute liikumisega ja tehtudkäesoleva lepingu sätete kohaselt.
2. Käesolevalepingujõustumisesttagataksemaksebilansikapita-
likontokohastetehingutepuhulkapitalivabaliikuminevastuvõt-jariigi õigusnormide kohaselt asutatud äriühingutesse otse inves-teerimisel ja II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning112
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muut-
mine või kodumaale tagasi viimine.
3. Ilma et see piiraks lõike 2 või 5 kohaldamist, ei kehtestata
käesoleva lepingu jõustumisest uusi valuutapiiranguid ühendusejaKirgiisiVabariigiresidentidevaheliselekapitaliliikumiselejase l-
lega seotud jooksvatele maksetele ning kehtivat korda ei karmis-tata.
4. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu, et käesoleva lepingu
eesmärkide edendamiseks hõlbustada muude kui lõikes 2 nime-tatud kapitalivormide liikumist ühenduse ja Kirgiisi Vabariigivahel.
5. Käesoleva artikli sätete kohaselt ja oma vääringu täieliku kon-
verteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF)asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Kirgiisi Vabariikerandjuhtudelkohaldadalühikesejakeskpikatähtajagakrediitideandmise ja võtmisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis onKirgiisi Vabariigile kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja midalubab Kõrgõzstani seisund IMFis. Kirgiisi Vabariik kohaldab neidpiiranguid mittediskrimineerivalt. Neid kohaldatakse nii, et seesegaks käesoleva lepingu täitmist võimalikult vähe. Kirgiisi Vaba-riik teatab koostöönõukogule viivitamata selliste meetmete keh-testamisest ja nendes tehtavatest muudatustest.
6. Kui ühenduse ja Kirgiisi Vabariigi vaheline kapitali liikumine
põhjustab erandlikel asjaoludel suuri raskusi ühenduse või Kõr-gõzstani vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises või ähvardabneidpõhjustada,võibvastavaltkasühendusvõiKõrgõzstanvõtta ühenduse ja Kõrgõzstani vahelise kapitali liikumise suhtes kõigerohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on hädavajali-kud, ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist.
VI PEATÜKK
INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI
KAITSE
Artikkel 43
1. Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab KirgiisiVabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandiõiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesolevalepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset kui ühenduses,sealhulgas tõhusaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks. Koos-töönõukogu võib otsustada eespool osutatud tähtaega pikenda-da, pidades silmas Kirgiisi Vabariigis valitsevaid eritingimusi.
2. Viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Kirgiisi
VabariikIIlisapunktis1nimetatudintellektuaal-,tööstus-jakau-bandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsiooni-dega,milleosalisteksonliikmesriigidvõimidaliikmesriigidtege-likult kohaldavad nende konventsioonide asjakohaste sätetekohaselt.
V JAOTIS
ÕIGUSKOOSTÖÖ
Artikkel 44
1. Lepinguosalised tunnustavad, et Kirgiisi Vabariigi praeguste ja tule vaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse
omadega on tähtis eeltingimus Kõrgõzstani ja ühenduse vaheliste majandu ssidemete tugevdamiseks. Kirgiisi
Vabariik püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühend use omadega.
2. Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: tolliõ igus, äriühinguõigus, pangandusõigus,
äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse , finantsteenused, konkurentsieeskirjad,
riigihanked, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, keskkon d, tarbijakaitse, kaudne maksustamine,
tehnilised eeskirjad ja normid, tuumaalased õigusnormid ja veondus.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 113
3. ÜhendusannabKirgiisiVabariigilenendemeetmeterakendamisekstehn ilistabi,misvõibmuuhulgashõlmata:
— asjatundjate vahetust,
— teabe edastamist aegsasti, eelkõige asjakohaste õigusaktide puhul,— seminaride korraldamist,— koolitust,— abi asjakohaseid valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlkimis eks.
4. Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konkurentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise
juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust.
VI JAOTIS
MAJANDUSKOOSTÖÖ
Artikkel 45
1. Ühendus ja Kirgiisi Vabariik seavad sisse majanduskoostöö, et
toetada Kõrgõzstani majanduse ümberkujunemist ja taastumistning püsivat arengut. Selline koostöö tugevdab olemasolevaidmajandussidemeid, mis on kasuks mõlemale lepinguosalisele.
2. Kirgiisi Vabariigi majanduse ja ühiskonna ümberkujundami-
seks ning majandussüsteemi ümberkorraldamiseks töötataksevälja tegevuspõhimõtteid ja muid meetmeid lähtuvalt püsivusepõhimõttest ja ühiskonna kooskõlalisest arengust; need hõlma-vad täiel määral ka keskkonnakaalutlusi.
3. Selleks keskendutakse koostöös eelkõige järgmisele: majan-
duse ja ühiskonna areng, tööjõu arendamine, ettevõtluse toeta-mine (sealhulgas erastamine, investeerimine ja finantsteenustearendamine), põllumajandus ja toiduainetööstus, energeetika jamittesõjaline tuumaohutus, veondus, turism, keskkonnakaitse japiirkondlik koostöö.
4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad soodus-
tada koostööd sõltumatute riikide vahel, et edendada piirkonnakooskõlalist arengut.
5. Ühendus võib vajaduse korral anda käesoleva lepinguga ette
nähtud majanduskoostööks ja muudeks koostöövormidekstehnilistabi,võttesarvessesõltumatuteriikidetehnilistabistamistkäsitlevat ühenduse asjakohast nõukogu määrust, Kirgiisi Vaba-riigileantavatühendusetehnilistabikäsitlevasprogrammiskokkulepitud rõhuasetusi ja selleks kehtestatud kooskõlastus- ja raken-duskorda.
Artikkel 46
Tööstuskoostöö
1. Koostöö eesmärk on edendada eelkõige:
— mõlema lepinguosalise ettevõtjate vaheliste ärisidemete aren-
gut,
— ühenduse osalemist Kõrgõzstani pingutustes oma tööstuse
ümberkorraldamisel,
— juhtimise parandamist,
— asjakohaste kaubanduseeskirjade ja -tavade väljatöötamist,— keskkonnakaitset.
2. Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ettevõtjaid käsitlevate ühen-
duse konkurentsieeskirjade rakendamist.114
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Artikkel 47
Investeeringute soodustamine ja kaitse
1. Pidadessilmasühendusejaliikmesriikideasjakohaseidvolitusi
japädevust,onkoostööeesmärkluuakodu-javälismaisteleerain-vesteeringutelesoodsadolud,eelkõigeluuesparemadtingimusedinvesteeringutekaitseks,kapitaliülekanneteksjainvesteerimisvõi-malusi käsitleva teabe vahetamiseks.
2. Koostöö eesmärkideks on eelkõige:
— vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepin-
gute sõlmimine liikmesriikide ja Kirgiisi Vabariigi vahel,
— vajadusekorraltopeltmaksustamisevältimiselepingutesõlmi-
mine liikmesriikide ja Kirgiisi Vabariigi vahel,
— soodsateoludeloominevälisinvesteeringutekaasamiseksKõr-
gõzstani majandusse,
— püsiva ja asjakohase äriõiguse ja -keskkonna loomine ning
õigusnormejahaldustavasidkäsitlevteabevahetusinvesteerin-
gute vallas,
— investeerimisvõimalusikäsitlevteabevahetusmuuhulgasmes-
side, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu.
Artikkel 48
Riigihanked
Lepinguosalised töötavad koos välja tingimused kauba- jateenuslepingute sõlmimiseks avatult ja võistupakkumise põhjal,eelkõige pakkumismenetluse abil.
Artikkel 49
Koostöö standardite ja vastavushindamise alal
1. Lepinguosaliste-vaheline koostöö edendab ühtlustumist rah-vusvaheliselt tunnustatud kriteeriumide, põhimõtete ja suuniste-ga, mida järgitakse kvaliteedi vallas. Vajalikud meetmed edenda-vad vastastikust tunnustamist vastavushindamise alal japarandavad Kõrgõzstani toodete kvaliteeti.2. Selleks püüavad lepinguosalised teha koostööd tehnilise abiprojektide raames, mis:
— edendavad vajalikku koostööd nende valdkondade organisat-
sioonide ja asutustega,
— edendavad ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa stan-
dardite ja vastavushindamismenetluste rakendamist,
— võimaldavadjagadakogemusijatehnilistteavetkvaliteedijuh-
timise vallas.
Artikkel 50
Kaevandamine ja toormed
1. Lepinguosalised püüavad suurendada kaevandamise ja toor-
metega seotud investeeringuid ja kaubavahetust.
2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:
— teabevahetus väljavaadete kohta kaevandamise ja mitteraud-
metallide vallas,
— koostöö õigusliku raamistiku loomine,— kaubandusküsimused,— keskkonnaalaste õigusaktide vastuvõtmine ja rakendamine,— koolitus,— ohutus mäetööstuses.
Artikkel 51
Teadus- ja tehnoloogiakoostöö
1. Lepinguosalised edendavad koostööd mittesõjaliste teadusuu-
ringutejatehnoloogiaarendusevallasvastastikusekasupõhimõt-tel ja piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele prog-rammidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kuiintellektuaal-,tööstus-jakaubandusomandiõigustetõhusakaitsenõuetest ei tulene teisiti.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 115
2. Teadus- ja tehnoloogiakoostöö hõlmab:
— teadus- ja tehnikateabe vahetust,— ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas,— lepinguosaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega
tegelevate teadlaste, uurijate ja tehnikute koolitust ja lähetus-
programme.
Kuiseekoostööhõlmabharidustja/võikoolitust,tulekssedatehaartikli 52 sätete kohaselt.
Lepinguosalisedvõivadvastastikuselkokkuleppeltehamuusvor-
mis teadus- ja tehnoloogiakoostööd.
Selliseskoostööspööratakseerilisttähelepanuteadlaste,inseneri-
de,uurijatejatehnikuteümberpaigutamisele,kestegelevadvõiontegelenud teadusuuringute ja/või tootmisega massihävitusrelvadevallas.
3. Käesolevaartikligahõlmatudkoostöödtehakseerikokkulepete
kohaselt, mis räägitakse läbi ja sõlmitakse kummagi lepinguosa-lisevastuvõetudkorrasningmissisaldavadmuuhulgasasjakoha-seid intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevaid sät-teid.
Artikkel 52
Haridus ja koolitus
1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse jaerialaoskuste taset Kirgiisi Vabariigis nii avalikus kui ka erasekto-ris.
2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele:
— Kõrgõzstani kõrgharidus- ja koolitussüsteemide, sealhulgas
kõrgharidusasutuste ja -diplomite tunnustamise süsteemi aja-
kohastamine,
— avalikujaerasektorijuhtivtöötajateningriigiteenistujatekoo-
litamine eelisaladel, mis määratakse kindlaks edaspidi,
— koostööõppeasutusteningõppeasutustejaäriühingutevahel,
— õpetajate, koolilõpetajate, haldustöötajate, noorte teadlaste ja
uurijate ning noorte liikuvus,— Euroopa-õpingute edendamine sobivates õppeasutustes,
— ühenduse keelte õpetamine,
— konverentsitõlkide jätkukoolitus,— ajakirjanike koolitus,— koolitajate koolitus.
3. Ühe lepinguosalise võimalikku osalemist teise asjakohastes
õppe- ja koolituskavades võiks kaaluda lepinguosaliste asjako-hastemenetlustekohaseltjaseejärelluuavajadusekorralinstitut-siooniline raamistik ja teha koostööplaanid, mille aluseks on Kir-giisi Vabariigi osalemine ühenduse programmis Tempus.
Artikkel 53
Põllumajandus ja sellega seotud tööstus
Koostöö eesmärk selles vallas on põllumajandusreformiläbiviimine, põllumajanduse ja sellega seotud tööstuse jateeninduse ajakohastamine, erastamine ja ümberkorraldamineKirgiisi Vabariigis ning Kõrgõzstani toodete sise- ja välisturgudearendamine tingimustel, millega tagatakse keskkonnakaitse,võttes arvesse vajadust tagada varustatus toiduainetega ningarendada põllumajanduslikku äri ja põllumajandustoodetetöötlemist ja turustamist. Samuti püüavad lepinguosalisedjärk-järgult ühtlustada Kõrgõzstani standardeid tööstuslikke japõllumajanduslikke toiduaineid käsitlevate ühenduse tehnilisteeeskirjade, sealhulgas sanitaar- ja fütosanitaarnõuetega.
Artikkel 54
Energeetika
1. Lepinguosalised teevad koostööd turumajanduse ja EuroopaenergiahartapõhimõtetestlähtuvaltningsilmaspidadesEuroopaenergiaturgude järkjärgulist integreerumist.
2. Koostöö hõlmab muu hulgas järgmisi valdkondi:116
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
— energiatootmise, -varustuse ja -tarbimise keskkonnamõju, et
vältida või võimalikult palju vähendada sellisest tegevusest
tulenevat keskkonnakahju,
— energiavarustuse kvaliteedi ja kindluse parandamine, sealhul-
gastarneallikatemitmekesistaminesäästlikuljakeskkonnasõb-ralikul viisil,
— energiapoliitika kujundamine,
— energiasektori juhtimise ja korraldamise parandamine turu-
majanduse põhimõtete alusel,
— selliste institutsiooniliste, õiguslike, maksu- ja muude tingi-
muste sätestamine, mida on vaja energiakaubanduse ja ener-
giaalaste investeeringute suurenemise soodustamiseks,
— energiasäästu ja -tõhususe suurendamine,
— energeetika infrastruktuuri ajakohastamine,— energiavarustuses ja lõpptarbimises rakendatava tehnoloogia
parandamine kõikide energialiikide osas,
— juhtimis- ja tehniline koolitus energiasektoris,— energiavarustuse kindlus ning energia ja energeetiliste mater-
jalide vedu ja transiit.
Artikkel 55
Keskkond
1. Pidades silmas Euroopa energiahartat, arendavad ja tugevda-
vad lepinguosalised oma koostööd keskkonna ja inimeste tervisevallas.
2. Koostööeesmärkonvõideldakeskkonnaseisundihalvenemise
vastu, hõlmates eelkõige järgmist:
— saastetaseme tulemuslik jälgimine ja keskkonnaseisundi hin-
damine; keskkonnaseisundi teabesüsteem,
— kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste vastu
võitlemine,
— loodusseisundi taastamine,— säästev, tõhus ja keskkonnasõbralik energiatootmine ja
-tarbimine,— tööstusettevõtete ohutus,
— kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine,— vee kvaliteet,— jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine,
Baseli konventsiooni rakendamine,
— põllumajanduse,pinnaseärauhtumisejakeemilisesaastemõju
keskkonnale,
— metsade kaitse,— elustikumitmekesisusesäilitamine,kaitsealadjalooduseelus-
varude säästev kasutamine ja hoidmine,
— maakasutusekavandamine,sealhulgashoonestaminejalinna-
planeerimine,
— majanduslike ja maksualaste vahendite kasutamine,
— ülemaailmsed ilmastikumuutused,— keskkonnaalane kasvatus ja teadlikkus,— tehnilineabiradioaktiivsetepiirkondadetervendamiseksning
nendega seotud tervisehäirete ja ühiskonna ebakohtade kõr-
valdamiseks,
— Espoo keskkonnamõju hindamise konventsiooni piiriülene
rakendamine.
3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides:
— tegevuse kavandamine häda- ja eriolukordade puhuks,— teabe- ja asjatundjate vahetus, sealhulgas keskkonnasäästliku
tehnoloogiaedasiandmiseningbiotehnoloogiaohutujakesk-
konnasõbraliku kasutamise vallas,
— ühised teadusuuringud,
— õigusaktide kohandamine ühenduse normidele,— koostöö piirkondlikul tasandil, sealhulgas koostöö Euroopa
Keskkonnaagentuuri raames, ja rahvusvahelisel tasandil,11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 117
— eeskätt ülemaailmseid ja ilmastikuküsimusi, kuid ka säästva
arengu saavutamist käsitlevate tegevuskavade koostamine,
— keskkonnamõju uuringud.
Artikkel 56
Veondus
Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd veonduse
vallas.
Selle koostöö eesmärk on muu hulgas Kirgiisi Vabariigi
veosüsteemideja-võrkudeümberkorraldaminejaajakohastaminening vajaduse korral veosüsteemide ühtlustamise edendamine jatagamine ulatuslikuma veosüsteemi loomiseks.
Koostöö hõlmab muu hulgas järgmist:
— maanteevedude,raudteede,sadamatejalennujaamadekorral-
duse ja tegevuse ajakohastamist,
— raudteede, veeteede, maanteede, sadamate, lennujaamade ja
õhuliikluseinfrastruktuuriajakohastamistjaarendamist,seal-
hulgasühisthuvipakkuvatepeateedejaüleeuroopalisteühen-dusteede ajakohastamist nimetatud veoviiside osas,
— ühendvedude edendamist ja arendamist,
— ühiste teadus- ja arendusprogrammide edendamist,— õigusliku ja institutsioonilise raamistiku loomist poliitika väl-
jatöötamiseksjarakendamiseks,kaasaarvatudveonduseeras-
tamine.
Artikkel 57
Postiteenused ja elekterside
Oma volituste ja pädevuse piires laiendavad ja tugevdavad lepin-guosalised koostööd järgmistes valdkondades:
— poliitikajasuunisteväljatöötamineelektersidejapostiteenuste
arendamiseks,— elekterside ja postiteenuste hinnakujundus- ja turunduspolii-
tika väljatöötamine,
— tehnoloogia ja oskusteabe edasiandmine, sealhulgas Euroopa
tehniliste normide ja sertifitseerimissüsteemide vallas,
— elekterside ja postiteenustega seotud projektide arendamise
soodustamine ja investeeringute kaasamine,
— elekterside- ja postiteenuste osutamise tõhususe ja kvaliteedi
parandaminemuuhulgastegevuspiirangutekaotamisekaudu
allvaldkondades,
— arenenudelektersiderakendused,eelkõigevahenditeelektroo-
niliseks ülekandmiseks,
— elektersidevõrkude haldamine ja võimalikult tõhus kasutami-
ne,
— elekterside-japostiteenusteosutamiseksningraadiosageduste
kasutamiseks vajalikud õigusnormid,
— elekterside- ja postiteenuseid käsitlev koolitus tegutsemiseks
turutingimustes.
Artikkel 58
Finantsteenused
Koostöö abil püütakse eelkõige hõlbustada Kirgiisi Vabariigi osa-lemist kogu maailmas tunnustatud vastastikustes arveldussüstee-mides. Tehnilisel abistamisel keskendutakse:
— pangandus-jafinantsteenusteningühiselaenuturuarendami-
sele, Kirgiisi Vabariigi osalemisele kogu maailmas tunnusta-
tud vastastikustes arveldussüsteemides,
— Kirgiisi Vabariigi maksusüsteemi ja -asutuste arendamisele,
kogemuste vahetamisele ja töötajate koolitamisele,
— kindlustusteenustearendamisele,mismuuhulgaslookssood-
sad olud ühenduse äriühingute osalemiseks kindlustusvald-konna ühisettevõtete asutamisel Kirgiisi Vabariigis, ja ekspor-dikrediidikindlustuse arendamisele.
EelkõigesoodustabseekoostööKirgiisiVabariigijaliikmesriikidevaheliste suhete arengut finantsteenuste vallas.118
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Artikkel 59
Rahapesu
1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha pingutusi ja
koostööd vältimaks oma rahandussüsteemide kasutamist kurite-gevusest, eeskätt uimastikuritegudest saadud raha pesuks.
2. Koostöö selles vallas hõlmab haldus- ja tehnilist abi selliste
rahapesu vältimiseks vajalike normide kehtestamiseks, mis onsamaväärsed ühenduse ja sellel alal tegutsevate rahvusvahelisteorganisatsioonide,sealhulgasrahapesuvastasekoostööorganisat-siooni (FATF) vastuvõetud normidega.
Artikkel 60
Piirkondlik areng
1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu jamaakasutuse kavandamise vallas.
2. Sellekssoodustavadnadriiklike,piirkondlikejakohalikeame-
tiasutuste vahelist teabevahetust, mis käsitleb regionaalpoliitikat,maakasutuse kavandamise poliitikat ja regionaalpoliitika koosta-mise viise, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate alade arenda-misele.
Nadedendavadotsesidemeidasjakohastepiirkondadejapiirkond-
liku arengu kavandamise eest vastutavate riiklike organisatsioo-nide vahel, et vahetada muu hulgas teavet piirkondliku arenguedendamise viiside ja vahendite kohta.
Artikkel 61
Sotsiaalkoostöö
1. Lepinguosalisedarendavadomavahelistkoostöödtervisekaitseja ohutuse vallas, et parandada töökaitset.
Koostöö hõlmab eelkõige:
— haridust ja koolitust tervise ja ohutuse küsimustes, pöörates
erilist tähelepanu väga ohtlikele tegevusaladele,
— ennetusmeetmete väljatöötamist ja edendamist, et võidelda
kutsehaiguste ja muude tööst tulenevate vaeguste vastu,— suurõnnetuste vältimist ja mürkkemikaalide käitlust,— töökeskkonna ja töökaitsega seotud alusteadmiste saamiseks
vajalikku uurimistööd.
2. Tööhõive vallas hõlmab koostöö eelkõige tehnilist abi:— tööturu parima toimimise saavutamiseks,— tööotsimis- ja nõuandeteenuste ajakohastamiseks,— ümberkorralduskavade koostamiseks ja juhtimiseks,— kohaliku tööhõive edendamiseks,— teabevahetamisekspaindlikutööhõivekavadekohta,sealhul-
gas nende kohta, millega toetatakse toimimist füüsilisest isi-
kust ettevõtjana ja edendatakse ettevõtlust.
3. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu koostööle sotsi-aalkaitse vallas, mis hõlmab muu hulgas koostööd Kirgiisi Vaba-riigi sotsiaalkaitse ümberkujundamise kavandamisel ja rakenda-misel.
Selle ümberkujundamise eesmärk on Kirgiisi Vabariigis välja töö-
tada turumajandusele omased kaitseviisid, hõlmates seejuureskogu sotsiaalkaitset.
Artikkel 62
Turism
Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd, mis hõlmab:
— turismialase tegevuse edendamist,— teabevoogude suurendamist,— oskusteabe edasiandmist,— ühistegevuse võimaluste uurimist,— ametlike turismiasutuste vahelist koostööd,
— turismi edendamist käsitlevat koolitust.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 119
Artikkel 63
Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted
1. Lepinguosalised püüavad arendada ja tugevdada väikesi ja
keskmise suurusega ettevõtteid (VKEd) ja nende liite ning ühen-duse ja Kirgiisi Vabariigi VKEde vahelist koostööd.
2. Koostöö hõlmab tehnilist abi eelkõige järgmistes valdkonda-
des:
— VKEdele õigusliku raamistiku väljatöötamine,— vajaliku infrastruktuuri arendamine (VKEde tugiasutus, side-
pidamine, abi VKEde fondi loomiseks),
— tehnoloogiakeskuste arendamine.
Artikkel 64
Teave ja side
Lepinguosalised toetavad tänapäevaste teabetöötlusviiside,
sealhulgas teabevahendite arendamist ning soodustavad tõhusatvastastikustteabevahetust.Eelistatakseprogramme,milleeesmärkon anda üldsusele ühendust ja Kirgiisi Vabariiki käsitlevatpõhiteavet, sealhulgas võimaldada võimaluse korral juurdepääsuandmekogudele, järgides seejuures kõiki intellektuaalomandiõigusi.
Artikkel 65
Tarbijakaitse
Lepinguosalised teevad tihedat koostööd, et sobitada kokku omatarbijakaitsesüsteemid.Seekoostöövõibhõlmataseadusandlustjainstitutsioonilist ümberkujundamist käsitlevat teabevahetust,alaliste süsteemide loomist ohtlikke tooteid käsitlevaksvastastikuseks teabevahetuseks, tarbijatele antava teabeparandamist eriti hindade, toodete omaduste ja pakutavateteenuste osas, tarbijate huvide esindajate vahelise teabevahetusearendamist ja tarbijakaitsepoliitika ühtlustamist ning seminarideja koolituse korraldamist.
Artikkel 66
Toll
1. Koostöö eesmärk on tagada kõikide kavandatavate kaubava-hetust ja head kaubandustava käsitlevate sätete täitmine jasaavutada Kirgiisi Vabariigi tollisüsteemi ühtlustumine ühenduseomaga.
2. Koostöö hõlmab eelkõige:
— teabevahetust,— töövõtete parandamist,
— kaupade koondnomenklatuuri ja ühtse haldusdokumendi
kasutuselevõttu,
— ühendusejaKirgiisiVabariigitransiidisüsteemideühendamist,— kaubaveoga seotud ülevaatuste ja vorminõuete lihtsustamist,— tänapäevaste tolliteabesüsteemide sisseseadmise toetamist,— seminaride ja koolituse korraldamist.
Vajaduse korral antakse tehnilist abi.
3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus, eelkõige artiklis 69
sätestatud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste haldusasu-tused vastastikust abi tolliküsimustes lepingule lisatud protokollisätete kohaselt.
Artikkel 67
Statistikakoostöö
Koostöö eesmärk selles vallas on arendada tõhusaidstatistikasüsteeme,etandausaldusväärsetstatistikat,midaonvajamajanduse ümberkujundamise toetamiseks ja jälgimiseks ningeraettevõtluse arengu edendamiseks Kirgiisi Vabariigis.
Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmistes valdkonda-
des:
— Kõrgõzstanistatistikasüsteemikohandaminerahvusvahelistele
meetoditele, standarditele ja liigitustele,
— statistilise teabe vahetamine,— vajaliku makro- ja mikromajandusliku statistilise teabe and-
mine majanduse ümberkujundamise rakendamiseks ja juhti-
miseks.120
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Ühendus annab Kirgiisi Vabariigile selleks tehnilist abi.
Artikkel 68
Majandusteadus
Lepinguosalised hõlbustavad majanduse ümberkujundamist ja
majanduspoliitika kooskõlastamist koostöö abil, mille eesmärkon parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ningmajanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses.Selleks vahetavad lepinguosalised teavet makromajandusliketulemuste ja väljavaadete kohta.
Ühendus annab tehnilist abi, et:— toetada Kirgiisi Vabariiki majanduse ümberkujundamisel,
andes asjatundlikke nõuandeid ja tehnilist abi,— edendada koostööd majandusteadlaste vahel, et kiirendada
majanduspoliitikakoostamiseksvajalikuoskusteabeedasiand-
mist, ja kindlustada majanduspoliitikaga seotud uurimistule-muste laialdane levitamine.
Artikkel 69
Uimastid
Omavolitustejapädevusepiiresteevadlepinguosalisedkoostööd,et suurendada narkootiliste ja psühhotroopsete aineteebaseadusliku tootmise, pakkumise ja vedamise vastase tegevuseja meetmete, sealhulgas lähteainete ebaseadusliku levikutõkestamise tulemuslikkust ja mõjusust ning aidata kaasauimastinõudluse vältimisele ja vähendamisele. Koostöö sellesvallas põhineb uimastitega seotud mitmesuguste valdkondadeeesmärkide ja meetmete üle vastastikusel nõupidamisel ja nendepõhjalikul kooskõlastamisel lepinguosaliste vahel.
VII JAOTIS
KULTUURIKOOSTÖÖ
Artikkel 70
Lepinguosalised kohustuvad edendama, soodustama ja hõlbustama kultuur ikoostööd. Koostöö võib vajaduse
korralhõlmataühendusevõiühevõimitmeliikmesriigikultuurikoostööp rogrammevõimuudevastastikusthuvi
pakkuvat tegevuste arendamist.
VIII JAOTIS
RAHANDUSKOOSTÖÖ TEHNILISE ABI VALLAS
Artikkel 71
Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks saab Kirgiisi Vabariik ühen duselt artiklite 72–74 kohaselt ajutist
rahalist abi tagastamatu tehnilise abina, et kiirendada Kõrgõzstani maj anduse ümberkujunemist.
Artikkel 72
Rahalist abi antakse programmi TACIS raames, mis on sätestatud ühenduse a sjakohases nõukogu määruses.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121
Artikkel 73
Ühenduse rahalise abi eesmärgid ja valdkonnad nähakse ette soovitusliku programmiga, mis kajastab
lepinguosaliste vahel kokku lepitavaid rõhuasetusi, võttes arvesse Kir giisi Vabariigi vajadusi, iga valdkonna
suutlikkust abi vastu võtta ja ümberkujundamise edenemist. Lepinguosal ised teatavad sellest koostöönõukogule.
Artikkel 74
Olemasolevate vahendite parima kasutamise võimaldamiseks tagavad lepi nguosalised, et ühenduse tehniline abi
kooskõlastataksepõhjalikultabiga,mistulebmuudestallikatest,nagu liikmesriigid,muudriigidjarahvusvahelised
organisatsioonid nagu Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupan k ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja
Arengupank.
IX JAOTIS
INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
Artikkel 75
Käesolevaga asutatakse koostöönõukogu, kes jälgib käesoleva
lepingutäitmist.Tatulebministritetasandilkokkukordaastas.Tavaatabläbikõikkäesolevalepingugaseotudtähtsadküsimusedjakõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed võirahvusvahelised küsimused, et saavutada lepingu eesmärgid.Lepinguosaliste kokkuleppel võib ta anda ka asjakohaseidsoovitusi.
Artikkel 76
1. KoostöönõukogussekuuluvadüheltpooltEuroopaLiiduNõu-kogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt pooltKirgiisi Vabariigi valitsuse liikmed.
2. Koostöönõukogu kehtestab oma töökorra.3. Koostöönõukogu eesistujaks on vaheldumisi ühenduse esin-
daja ja Kirgiisi Vabariigi valitsuse liige.
Artikkel 77
1. Koostöönõukogule on tema ülesannete täitmisel abiks koos-töökomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukoguliikmete esindajad ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ningteiseltpooltKirgiisiVabariigivalitsuseesindajad,tavaliseltkõrge -
mate ametnike tasandil. Koostöökomitee eesistujaks on vaheldu-misi ühendus ja Kirgiisi Vabariik.Omatöökorrasmäärabkoostöönõukogukindlakskoostöökomi-tee töökorralduse ja ülesanded, mis hõlmavad koostöönõukogukohtumiste ettevalmistamist.
2. Koostöönõukogu võib oma volitused edasi anda koostööko-
miteele, kes tagab koostöönõukogu kohtumiste vahelisel ajal jär-jepidevuse.
Artikkel 78
Koostöönõukoguvõibotsustadaasutadamistaheserikomiteevõi-organi,kesabistabtedaülesannetetäitmisel,jakindlaksmäärataselliste komiteede või organite koosseisu, ülesanded jatöökorralduse.
Artikkel 79
Selliste käesoleva lepingu raames kerkivate küsimuste uurimisel,mis on seotud mõne GATTi artiklile viitava sättega, võtabkoostöönõukogu võimalikult palju arvesse tõlgendust, midaGATTiosalisedGATTiasjakohaseartiklipuhulüldiseltkasutavad.
Artikkel 80
Käesolevaga asutatakse parlamentaarne koostöökomitee.Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi KõrgõzstaniparlamendijaEuroopaParlamendiliikmed.Komiteetulebkokkuenda määratud ajavahemike tagant.122
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Artikkel 81
1. Parlamentaarsesse koostöökomiteesse kuuluvad ühelt poolt
Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Kõrgõzstani parla-mendi liikmed.
2. Parlamentaarne koostöökomitee kehtestab oma töökorra.3. Parlamentaarse koostöökomitee eesistujaks on töökorras
sätestatukohaseltvaheldumisiEuroopaParlamentjaKõrgõzstaniparlament.
Artikkel 82
Parlamentaarne koostöökomitee võib koostöönõukogult nõudakäesolevalepingutäitmisegaseotudteavet,millenõukoguseejärelkomiteele esitab.
Parlamentaarsele koostöökomiteele teatatakse koostöönõukogu
soovitustest.
Parlamentaarne koostöökomitee võib anda koostöönõukogule
soovitusi.
Artikkel 83
1. Kumbki lepinguosaline kohustub käesoleva lepingu kehtivus-alas tagama, et teise lepinguosalise füüsilised ja juriidilised isikudpääsevadtemaendakodanikegavõrreldesdiskrimineerimisvabaltlepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, etkaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-,tööstus- ja kaubandusomandi õigusi.
2. Oma volituste ja pädevuse piires lepinguosalised:
— soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühen-
duse ja Kirgiisi Vabariigi ettevõtjate äritehingutest või koos-
tööst tulenevate vaidluste lahendamiseks,
— lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga
vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku olenemata temakodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik võiainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, väljaarvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirja-des on sätestatud teisiti,
— soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel
nende lepingute suhtes kohaldatav õigus,
— soodustavadÜROrahvusvahelisekaubandusõigusekomisjoni
(UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtuotsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile alla kirjuta-nud riikide vahekohtute kasutamist.
Artikkel 84
Mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalisel võttameetmeid:
a) midatapeabvajalikuks,etvältidatemaolulistejulgeolekuhu-
videga vastuolus oleva teabe avalikustamist;
b) misonseotudrelvade,laskemoonavõisõjatarvikutetootmise
või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu
teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel et needmeetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodetesuhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;
c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku
korra säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõjavõi sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korralvõi selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu jarahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks;
d) midatapeabvajalikuks,ettäitaomarahvusvahelisikohustusi
kahesugusekasutusegatööstuskaupadejatehnoloogiatejärelevalvamisel.
Artikkel 85
1. Käesolevalepingugahõlmatudvaldkondadesjailmaetseepii-raks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:
— ei põhjusta meetmed, mida Kirgiisi Vabariik rakendab ühen-
dusesuhtes,diskrimineerimistliikmesriikide,nendekodanike
ega nende äriühingute vahel,
— ei põhjusta meetmed, mida ühendus rakendab Kirgiisi Vaba-
riigi suhtes, diskrimineerimist Kõrgõzstani kodanike ega äri-ühingute vahel.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 123
2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma
asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes,kes ei ole oma elu- või asukoha osas ühesuguses olukorras.
Artikkel 86
1. Kumbki lepinguosaline võib suunata koostöönõukogule vaid-lused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgen-damisega.
2. Koostöönõukoguvõibvaidluselahendadasoovituseandmise-
ga.
3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib
ükskõikkumblepinguosalineteatadateiselelepitajamääramisest;sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksulteise lepitaja. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust jaliikmesriike ühe vaidlusosalisena.
Koostöönõukogu määrab kolmanda lepitaja.Lepitajate soovitused antakse häälteenamusega. Sellised soovitu-
sed ei ole lepinguosalistele siduvad.
Artikkel 87
Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalisetaotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutadakäesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotudküsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke.
Käesolevaartiklisättedeimõjutaegapiiramingilviisilartiklite13,
86 ja 92 kohaldamist.
Artikkel 88
Käesolevaga Kirgiisi Vabariigile võimaldatud kohtlemine ei olemingil juhul soodsam kui see, mida liikmesriigid üksteiselevõimaldavad.
Artikkel 89
Käesolevalepingukohaldamiselon“lepinguosalisteks”üheltpooltKirgiisi Vabariik ja teiselt poolt ühendus või liikmesriigid võiühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt.Artikkel 90
Kuivõrd käesoleva lepinguga hõlmatud küsimused on hõlmatudenergiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse sellisteküsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nendejõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine onnendes sätestatud.
Artikkel 91
Käesolev leping sõlmitakse esialgu kümneks aastaks. Lepinguuenebautomaatseltüheaastakaupa,kuikumbkilepinguosalineei teata teisele lepingu denonsseerimisest kirjalikult kuus kuudenne lepingu tähtaja möödumist.
Artikkel 92
1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida onvajanendekäesolevastlepingusttulenevatekohustustetäitmiseks.Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saa-vutamise eest.
2. Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei
oletäitnudkäesolevalepingujärgsetkohustust,võibtavõttaasja-kohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti paki-listel juhtudel, esitab ta koostöönõukogule kogu asjakohase tea-be, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leidalepinguosalistele vastuvõetav lahendus.
Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada
neid,missegavadkäesolevalepingutoimimistkõigevähem.Teiselepinguosalise nõudel teatatakse nendest meetmetest viivitamatakoostöönõukogule.
Artikkel 93
I ja II lisa ning protokoll moodustavad käesoleva lepingulahutamatu osa.
Artikkel 94
Üksikisikute ja ettevõtjate ühesuguste õiguste saavutamisenikäesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mistagatakse isikutele ja ettevõtjatele ühelt poolt üht või mitutliikmesriiki ja teiselt poolt Kirgiisi Vabariiki siduvate kehtivatelepingutega, välja arvatud ühenduse pädevusvaldkondades, ilma124
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
et see piiraks liikmesriikide käesolevast lepingust tulenevaid
kohustusi nende pädevusvaldkondades.
Artikkel 95
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nendeterritooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse,Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning EuroopaAatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes lepingutessätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kirgiisi Vabariigiterritooriumi suhtes.
Artikkel 96
Käesoleva lepingu hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogupeasekretär.
Artikkel 97
Käesolevalepinguoriginaaleksemplar,millehispaania-,hollandi-,inglis-, itaalia-, kreeka-, portugali-, prantsus-, rootsi-, saksa-,soome-,taani-,kirgiisi-javenekeelnetekstonvõrdseltautentsed,antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile.Artikkel 98
Lepinguosalisedkiidavadkäesolevalepinguheaksomamenetlustekohaselt.
Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis
järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad Euroopa LiiduNõukogupeasekretärile,etesimeseslõigusnimetatudmenetlusedon lõpule viidud.
JõusutmiselasendabkäesolevlepingKirgiisiVabariigijaühenduse
vaheliste suhete osas 18. detsembril 1989 Brüsselis sõlmitudEuroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusening Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelistkaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlevatlepingut.
Artikkel 99
Lepinguosalised lepivad kokku, et kui enne käesoleva lepingujõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist kohaldataksekäesolevalepinguteatavateosadesätteid1994.aastalühendusejaKirgiisi Vabariigi vahelise vahelepingu alusel, tähendab mõiste“lepingu jõustumise kuupäev” sel juhul vahelepingu jõustumisekuupäeva.
Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.
Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvf ems.
Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig .
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα π έντε.
Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine h undred and ninety-five.
Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig .
Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna
tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.
Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.
11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 125
Pour le Royaume de Belgique
Voor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien
På Kongeriget Danmarks vegne
Für die Bundesrepublik Deutschland
Για την Ελληνική Δημοκρατία
Por el Reino de España
126 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Pour la République française
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
Per la Repubblica italiana
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 127
Für die Republik Österreich
Pela República Portuguesa
Suomen tasavallan puolesta
För Konungariket Sverige
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
128 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Por las Comunidades Europeas
For De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen Gemeinschaften
Για τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar
11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129
LISATUD DOKUMENTIDE LOEND
I lisa Soovituslik loend soodustustest, mida Kirgiisi Vabariik annab sõltumat utele riikidele artikli 8 lõike 3
kohaselt
II lisa Artiklis 43 osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsi tlevad konventsioonid
Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes130 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
LISA I
SOOVITUSLIK LOEND SOODUSTUSTEST, MIDA KIRGIISI VABARIIK ANNAB SÕLTUMAT UTELE
RIIKIDELE ARTIKLI 8 LÕIKE 3 KOHASELT
1. Kõik sõltumatud riigid:
imporditollimakse ei rakendata, välja arvatud alkoholile ja tubakatood etele;
imporditollimakse ei rakendata kaupadele, mida tarnitakse tasaarvestu s- või riikidevaheliste lepingute alusel
nendes lepingutes sätestatud koguste piires;
ekspordi ja impordi suhtes käibemaksu ei rakendata. Ekspordi suhtes akts iisimaksu ei rakendata;
ekspordikvoote ei rakendata.
2. Kõik sõltumatud riigid, kes ei võtnud kasutusele omavääringut:
makseid võib teha rublades.
Kõik sõltumatud riigid:
mittekaubanduslike tehingute, sealhulgas nendest tehingutest tulenev ate maksete erisüsteem.
3. Kõik sõltumatud riigid:
jooksvate maksete erisüsteem.
4. Kõik sõltumatud riigid:
erilised transiiditingimused.
5. Kõik sõltumatud riigid:
erilised tolliprotseduuritingimused.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131
II LISA
ARTIKLIS 43 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDIT KÄSI TLEVAD
KONVENTSIOONID
1. Artikli 43 lõige 2 käsitleb järgmisi mitmepoolseid konventsioone:
— kirjandus- ja kunstiteoste kaitse Berni konventsioon (1971. aasta Pari isi akt),
— teoseesitaja,fonogrammitootjajaringhäälinguorganisatsioonikait serahvusvahelinekonventsioon(Rooma,
1961),
— märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989),
— märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvaheli se klassifikatsiooni Nice’i kokkulepe
(Genf, 1977, muudetud 1979. aastal),
— mikroorganismidepatendiekspertiisiksdeponeerimiserahvusvahelis etunnustamiseBudapestileping(1977,
muudetud 1980. aastal),
— rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aa sta Genfi akt).
2. Koostöönõukogu võib soovitada hõlmata artikli 43 lõikega 2 ka muid mitm epoolseid konventsioone. Kui
intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustin gimusi mõjutavaid raskusi, peetakse
emma-kumma lepinguosalise taotlusel viivitamata nõu, et jõuda vastasti kku rahuldavate lahendusteni.
3. Lepinguosalised kinnitavad tähtsust, mida nad omistavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest
tulenevatele kohustustele:
— tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt , muudetud 1979. aastal),
— märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aast a Stockholmi akt, muudetud 1979.
aastal),
— patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aasta l).
4. Käesoleva lepingu jõustumisest alates kohtleb Kirgiisi Vabariik ühen duse äriühinguid ja kodanikke seoses
intellektuaal-,tööstus-jakaubandusomanditunnustamisejakaitsmise gavähemaltniisamasoodsaltkuimistahes
kolmandat riiki kahepoolsete kokkulepete alusel.
5. Punkti 4 sätteid ei kohaldata soodustuste suhtes, mis Kirgiisi Vabarii k on tegelikult ja vastastikku andnud
kolmandateleriikidele,egasoodustustesuhtes,mistaonandnudmõnelet eiseleendisesseNSVLikuulunudriigile.132 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
PROTOKOLL
haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes
Artikkel 1
Mõisted
Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:
a)tollialasedõigusaktid –lepinguosalisteterritooriumilkohaldata-
vadõigusnormid,millegakorraldataksekaupadeimporti,eks-
porti ja transiiti ning nende suunamist mis tahes tolliprotse-duurile, sealhulgas lepinguosaliste võetud keelustamis-,piiramis- ja kontrollimeetmed;
b)tollimaksud – kõik tollimaksud, maksud, lõivud või muud
tasud, mis on kehtestatud ja mida kogutakse lepinguosalisteterritooriumil tollialaste õigusaktide kohaldamisel, välja arva-tudlõivudjatasud,mispiirnevadosutatudteenusteligikaudsemaksumusega;
c)taotluse esitanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa-
line on selleks määranud ja kes taotleb abi tolliküsimustes;
d)taotluse saanud asutus – pädev haldusasutus, kelle lepinguosa-
lineonselleksmääranudjakesvõtabvastutolliküsimusikäsit-leva abitaotluse;
e)rikkumine –tollialasteõigusaktidemistahesrikkuminevõirik-
kumiskatse.
Artikkel 2
Kohaldamisala
1. Lepinguosalisedabistavadteineteistomapädevusepiireskäes-olevas protokollis sätestatud viisil ja tingimustel tollialaste õigus-aktide õige rakendamise tagamisel, eelkõige nende õigusaktiderikkumiste vältimisel, avastamisel ja uurimisel.
2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes
hõlmab kõiki lepinguosaliste haldusasutusi, kes on pädevadkohaldama käesolevat protokolli. See ei piira nende eeskirjadekohaldamist, millega korraldatakse vastastikuse abi andmist kri-minaalasjades. Samuti ei hõlma see teavet, mis on saadud koh-tuorganitetaotluselkasutatudvolitusteabil,kuineedorganidsel-lega ei nõustu.Artikkel 3
Taotlusest tingitud abistamine
1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutuskoguasjakohaseteabe,misaitabtaotluseesitanudasutuseltagadatollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas teabe, miskäsitleb täheldatud või kavandatud toiminguid, millega rikutaksevõi võidakse rikkuda neid õigusakte.
2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus
talle, kas ühe lepinguosalise territooriumilt eksporditud kaubadon nõuetekohaselt imporditud teise lepinguosalise territooriumi-le,piiritledesvajadusekorralkaupadesuhteskohaldatudtolliprot-seduuri.
3. Taotluse esitanud asutuse palvel astub taotluse saanud asutus
vajalikke samme tagamaks, et eriti hoolikalt jälgitakse:
a) füüsilisi või juriidilisi isikuid, kelle puhul arvatakse põhjenda-
tult, et nad rikuvad või on rikkunud tollialaseid õigusakte;
b) kohti, kuhu kaubavarusid on kogutud viisil, mis annab alust
arvata, et need on mõeldud teise lepinguosalise õigusakte rik-
kuvateks toiminguteks;
c) sellistekaupadeliikumist,misvõivadteadaolevakohaseltpõh-
justada tollialaste õigusaktide tõsiseid rikkumisi;
d) veokeid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud,
kasutataksevõivõidaksekasutadatollialaseidõigusakterikku-vateks toiminguteks.
Artikkel 4
Omaalgatuslik abistamine
Lepinguosalisedabistavadteineteistomasiseriiklikeõigusnormidekohaselt, kui nad leiavad, et see on vajalik tollialaste õigusaktideõigeks rakendamiseks, eelkõige juhul, kui nad saavad teavet, miskäsitleb:
— toiminguid, mis on rikkunud, rikuvad või võivad rikkuda
kõnealuseid õigusakte ja võivad teisele lepinguosalisele huvi
pakkuda,11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 133
— sellistes toimingutes kasutatavaid uusi vahendeid või võtteid,
— kaupu,misonteadaolevalttollialasteõigusaktidetõsiserikku-
mise objektid.
Artikkel 5
Edastamine/teatamine
Taotluseesitanudasutusepalvelvõtabtaotlusesaanudasutusoma
õigusaktide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et:
— edastada kõik dokumendid ja— teatada kõikidest otsustest,mis kuuluvad käesoleva protokolli kohaldamisalasse, tema terri-
tooriumil elavale või asuvale adressaadile. Sel juhul kohaldatakseartikli 6 lõiget 3.
Artikkel 6
Abitaotluste vorm ja sisu
1. Käesoleva protokolli kohased taotlused tehakse kirjalikult.Taotluselelisatakseselletäitmiseksvajalikuddokumendid.Kuiseeon olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taot-lusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.
2. Lõike 1 kohased taotlused sisaldavad järgmisi andmeid:
a) taotluse esitanud asutus;b) taotletav meede;c) taotluse eesmärk ja põhjus;d) asjakohased õigusnormid ja muud õiguslikud asjaolud;e) võimalikult täpsed ja terviklikud andmed uuritavate füüsiliste
ja juriidiliste isikute kohta;
f) asjaolude ja juba tehtud uurimiste kokkuvõte, välja arvatud
artiklis 5 sätestatud juhul.3. Taotlused esitatakse taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles
või sellele asutusele vastuvõetavas keeles.
4. Kui taotlus ei vasta vorminõuetele, võib nõuda selle paranda-
mist või täiendamist; sellest hoolimata võib võtta ettevaatusabi-nõusid.
Artikkel 7
Taotluste täitmine
1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus või, kuiseeasutuseisaaisetoimida,siishaldusasutus,kelleletaotlusesaa-nud asutus on taotluse suunanud, oma pädevuse ja võimalustepiires nii, nagu ta toimiks enda nimel või sellesama lepinguosa-lise muude ametiasutuste taotlusel, esitades olemasolevat teavet,tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist.
2. Abitaotlusitäidetaksetaotlusesaanudlepinguosaliseõigusnor-
mide kohaselt.
3. Lepinguosalise nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad
teise asjaomase lepinguosalise nõusolekul ja viimase kehtestatudtingimustel hankida taotluse saanud asutuselt või tema hallatava-telt asutustelt teavet, mis on seotud tollialaste õigusaktide rikku-mistega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva proto-kolli rakendamiseks.
4. Lepinguosalise ametnikud võivad teise asjaomase lepinguosa-
lisenõusolekuljaviimasekehtestatudtingimustelviibidaviimaseterritooriumil tehtavate uurimiste juures.
Artikkel 8
Teabeedastusvorm
1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutuseleuurimistulemused dokumentide, nende tõestatud koopiate, aru-annete jms kujul.
2. Lõikes1sätestatuddokumentevõibasendadamistaheselekt-
roonilises vormis oleva teabega, mis on koostatud samal eesmär-gil.134
ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Artikkel 9
Abistamiskohustuse erandid
1. Lepinguosalised võivad keelduda käesolevas protokollis sätes-
tatud abistamisest, kui see:
a) tõenäoliseltkahjustabsuveräänseidõigusi,avalikkukorda,jul-
geolekut või muid olulisi huve või
b) hõlmab muid valuuta- ja maksueeskirju kui tollialased õigus-
aktid või
c) rikub tööstus-, äri- või ametisaladust.
2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks
taotluse korral anda, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Seljuhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotluselevastata.
3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivita-
mata teatada taotluse esitanud asutusele.
Artikkel 10
Konfidentsiaalsuskohustus
1. Igasugune käesoleva protokolli kohaselt mis tahes kujul edas-tatud teave on salajane. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladusehoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsetele andme-tele vastuvõtva lepinguosalise asjakohaste õigusnormide ja ühen-duseametiasutustesuhteskohaldatavatevastavatesätetekohaselt.
2. Isikuandmeid ei edastata, kui on alust arvata, et andmete üle-
andmine või kasutamine oleks vastuolus lepinguosalise õiguspõ-himõtetega, eriti siis, kui asjaomased isikud võivad seetõttu alu-setult kannatada. Taotluse korral teatab vastuvõttevlepinguosaline edastavale lepinguosalisele, kuidas ta esitatud tea-vet kasutas ja millised olid tulemused.
3. Isikuandmeid võib edastada üksnes tollile ning, kui see on
vajaliksüüdistuseesitamiseks,riigiprokuratuurilejakohtuorgani-tele. Muud isikud või ametiasutused võivad sellist teavet saadaüksnes edastava ametiasutuse eelneval loal.
4. Edastav lepinguosaline veendub üleantava teabe õigsuses. Kui
selgub, et esitatud teave oli ebaõige või kuulub hävitamisele,teatatakse sellest viivitamata vastuvõtvale lepinguosalisele. Vii-mane on kohustatud teavet parandama või teabe hävitama.
5. Kui see ei ole vastuolus üldiste huvidega, võib asjaomane isik
taotluse korral saada teavet säilitatavate andmete ja säilitamiseeesmärgi kohta.
Artikkel 11
Teabe kasutamine
1. Saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli kohal-damiseks ja seda võib kummagi lepinguosalise territooriumilmuudel eesmärkidel kasutada üksnes teabe esitanud haldusasu-tuseeelnevalkirjalikulnõusolekul,järgideskõikiselleasutusekeh-testatud piiranguid.
2. Lõige 1 ei takista teabe kasutamist kohtu- või haldusmenetlu-
ses, mis hiljem algatatakse tollialaste õigusaktide täitmata jätmisetõttu.
3. Lepinguosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt
saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena omatõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtusse antudasjades ja süüdistustes.
Artikkel 12
Eksperdid ja tunnistajad
Taotlusesaanudasutuseametnikulvõibtalleantudvolitustepiireslubada esineda eksperdi või tunnistajana teise lepinguosalisepädevusse kuuluvas kohtu- või haldusmenetluses, mis käsitlebkäesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja esitada menetlusesvajalikke esemeid, dokumente või nende tõestatud koopiaid.Kohtusesinemisetaotlusestulebpiiritleda,millistesküsimustesjamillise ametikoha või erialaoskuse tõttu ametnikku küsitletakse.
Artikkel 13
Abistamiskulud
Lepinguosalised loobuvad kõikidest nõuetest teineteisele, mis onseotudkäesolevastprotokollisttulenevatekulutustehüvitamisega,välja arvatud asjaoludest sõltuvalt kulutused ekspertidele jatunnistajatele ning sellistele tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei oleavalikud teenistujad.11/58. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 135
Artikkel 14
Rakendamine
1. Käesoleva protokolli rakendamise eest vastutavad ühelt poolt
KirgiisiVabariigitollikeskasutusedjateiseltpooltEuroopaÜhen-duste Komisjoni pädevad talitused ja vajaduse korral EuroopaLiiduliikmesriikidetolliasutused.Nadotsustavadkõikselleraken-damiseks vajalikud asjakohased meetmed ja korra, võttes arvesseandmekaitsenorme. Nad võivad soovitada pädevatele asutustelemuudatusi, mida on nende arvates vaja käesolevas protokollisteha.
2. Lepinguosalised peavad teineteisega nõu ja teatavad seejärel
teineteiseleüksikasjalikestrakenduseeskirjadest,misnadonkäes-oleva protokolli sätete kohaselt vastu võtnud.Artikkel 15
Täiendavus
1. KäesolevprotokolltäiendabühevõimitmeEuroopaLiiduliik-mesriigi ja Kirgiisi Vabariigi vahel sõlmitud või sõlmitavaid vas-tastikuse abistamise lepinguid, takistamata nende kohaldamist.Samuti ei välista protokoll nende lepingute alusel antavat ulatus-likumat vastastikust abi.
2. Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist, ei piira need lepin-
gud ühenduse sätteid, millega korraldatakse tolli valdkonnas saa-dud ühendusele huvi pakkuva teabe edastamist komisjoni päde-vate talituste ja liikmesriikide tolliasutuste vahel.136 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
LÕPPAKT
Täievolilised esindajad; kes esindavad
BELGIA KUNINGRIIKI,TAANI KUNINGRIIKI,SAKSAMAA LIITVABARIIKI,KREEKA VABARIIKI,HISPAANIA KUNINGRIIKI,PRANTSUSE VABARIIKI,IIRIMAAD,ITAALIA VABARIIKI,LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIKI,MADALMAADE KUNINGRIIKI,AUSTRIA VABARIIKI,PORTUGALI VABARIIKI,SOOME VABARIIKI,ROOTSI KUNINGRIIKI,SUURBRITANNIAT JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIKI,kesonEuroopaÜhenduseasutamislepingu,EuroopaSöe-jaTeraseühenduse asutamislepingujaEuroopa
Aatomienergiaühenduse asutamislepingu osalised,edaspidi “liikmesriigid”, jaEUROOPA ÜHENDUSE, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ja EUROOPA
AATOMIENERGIAÜHENDUSE, edaspidi “ühendus”,
ühelt poolt jaKIRGIISI VABARIIGI täievolilised esindajad
teiselt poolt,
kesonkokkutulnudBrüsselistuhandeüheksasajaüheksakümneviiendaaas taüheksandalveebruaril,et
alla kirjutada partnerlus- ja koostöölepingule, millega seatakse sisse partnerlus ühelt poolt Euroopa
ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Kirgiisi Vabariigi vahel, edaspidi “leping”, on vastu
võtnud järgmised dokumendid:
leping koos selle lisade ja järgmise protokolliga:
protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137
Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Kirgiisi Vabarii gi täievolilised esindajad on vastu
võtnud allpool loetletud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklara tsioonid:
ühisdeklaratsioon lepingu artikli 23 kohta,
ühisdeklaratsioon lepingu artikli 25 punktis b ja artiklis 37 sisalduva m õiste “kontroll” kohta,
ühisdeklaratsioon lepingu artikli 43 kohta,ühisdeklaratsioon lepingu artikli 92 kohta.
Liikmesriikide ja ühenduse täievolilised esindajad ja Kirgiisi Vabarii gi täievolilised esindajad on lisaks
võtnud arvesse Prantsusmaa valitsuse deklaratsiooni, mis on lisatud käe solevale lõppaktile:
Prantsusmaa valitsuse deklaratsioon oma ülemeremaade ja -territoorium ide kohta.
Hecho en Bruselas, el nueve de febrero de mil novecientos noventa y cinco.
Udfærdiget i Bruxelles, den niende februar nitten hundrede og femoghalvf ems.
Geschehen zu Brüssel am neunten Februar neunzehnhundertfünfundneunzig .
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις εννέα Φεβρουαρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα π έντε.
Done at Brussels, on the ninth day of February in the year one thousand nine h undred and ninety-five.
Fait à Bruxelles, le neuf février mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì nove febbraio millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de negende februari negentienhonderd vijfennegentig .
Feito em Bruxelas, em nove de Fevereiro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä yhdeksäntenä päivänä helmikuuta vuonna
tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.
Som skedde i Bryssel den nionde februari nittonhundranittiofem.
138 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Pour le Royaume de Belgique
Voor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien
På Kongeriget Danmarks vegne
Für die Bundesrepublik Deutschland
Για την Ελληνική Δημοκρατία
Por el Reino de España
11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 139
Pour la République française
Thar cheann Na hÉireann
For Ireland
Per la Repubblica italiana
Pour le Grand-Duché de Luxembourg
Voor het Koninkrijk der Nederlanden
140 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Für die Republik Österreich
Pela República Portuguesa
Suomen tasavallan puolesta
För Konungariket Sverige
For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 141
Por las Comunidades Europeas
For De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen Gemeinschaften
Για τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar
142 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Ühisdeklaratsioon artikli 23 kohta
Ilma et see piiraks artiklite 38 ja 41 sätete kohaldamist, lepivad lepingu osalised kokku, et artikli 23
lõigetes 1 ja 2 sisalduvad sõnad “järgides seejuures oma õigusnorme” tähe ndavad, et kumbki
lepinguosalinevõibkorraldadaäriühinguteasutamistjategevustomate rritooriumil,tingimuseletneed
õigusnormideiseateiselepinguosaliseäriühinguteasutamiselejatege vuseleuusireservatsioone,millest
tulenev kohtlemine on ebasoodsam kui nende endi äriühingutele või mis tah es kolmanda riigi
äriühingutele või nende filiaalidele või tütarettevõtjatele võimaldat av.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 143
Ühisdeklaratsioon artikli 25 punktis b ja artiklis 37 sisalduva mõiste “k ontroll” kohta 
1. Lepinguosalised kinnitavad üksmeelselt, et kontroll sõltub asjaolud est.
2. Näiteks käsitletakse ühte äriühingut teise äriühingu “kontrolli all o levana” ja seega sellise teise
äriühingu tütarettevõtjana, kui:
— teisel äriühingul on häälteenamus otse või kaude või— teiseläriühingulonõigusmääratavõivallandadaenamikhaldus-,juhti mis-võijärelevalveorgani
liikmetest ja ta on samas tütarettevõtja aktsionär või osanik.
3. Mõlemad lepinguosalised käsitlevad lõikes 2 esitatud aluseid mitteam mendavatena.144 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Ühisdeklaratsioon artikli 43 kohta
Lepinguosalised lepivad kokku, et lepingu kohaldamisel hõlmab intellek tuaal-, tööstus- ja
kaubandusomand eelkõige autoriõigust, sealhulgas arvutiprogrammide a utoriõigust, ja kaasnevaid
õigusi, patentide, tööstusdisainilahenduste, geograafiliste tähiste , päritolunimetuste, kaubamärkide ja
teenindusmärkide ning mikrolülituste topoloogiaga seotud õigusi, samu ti kaitset kõlvatu konkurentsi
eest, nagu on sätestatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni art iklis 10a, ja avalikustamata
oskusteabe kaitset.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145
Ühisdeklaratsioon artikli 92 kohta
Lepinguosalised on ühel meelel, et lepingu õigeks kohaldamiseks ja tegel ikuks rakendamiseks tähendab
selle artiklis 92 sisalduv mõiste “eriti pakilised juhud” juhtumeid, mil üks lepinguosaline rikub oluliselt
lepingut. Lepingu oluline rikkumine seisneb:
a) lepingust lahtiütlemises, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormid e kohaselt lubatud, või
b) artiklis 2 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumises.146 ET Euroopa Liidu Teataja 11/58. kd
Prantsusmaa valitsuse deklaratsioon
PrantsuseVabariikmärgib,etpartnerlus-jakoostöölepingKirgiisiVab ariigigaeikehtiülemeremaadeja
-territooriumide suhtes, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohas elt assotsieerunud Euroopa
Ühendusega.11/58. kd ET Euroopa Liidu Teataja 147