Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev

kompromisskokkulepe

1. Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe ("2001. aasta kokkulepe") ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil.

2. Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused [1] Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus ("ITLOS") ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis ("WTO").

3. Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku.

4. ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:

a) toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks;

b) perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele;

c) vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine;

d) määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid;

e) vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist;

f) vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente;

g) kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas.

5. Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:

a) mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi;

b) kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed;

c) kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele;

d) pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus.

6. Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili.

7. Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu.

8. EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal.

9. Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine.

10. Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega.

11. Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale.

12. Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus.

13. Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele.

14. Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:

a) kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga;

b) anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid;

c) anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta;

d) koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline.

15. Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta.

16. Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas.

17. Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas.

18. Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel.

19. Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

20. Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

21. Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009.

22. Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja.

23. Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001.

Euroopa liidu nimel

Tšiili vabariigi nimel

[1] ITLOS kohtuasi nr 7 ja WTO DS 19.

--------------------------------------------------

I LISA

i) Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:

1) laeva nimi;

2) kutsung;

3) IMO registreerimisnumber (kui see on olemas);

4) laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress);

5) laeva lipuriik;

6) kogupikkus (m);

7) automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab;

8) lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht.

ii) Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A.

iii) Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud.

iv) Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro de Monitoreo y Control de la Direccion General del Territorio Maritimo y Marina Mercante.

Laevaseiresüsteemi põhisõnumite sageduse intervall peab olema 60 minutit.

v) Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid.

vi) Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega.

vii) Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist.

viii) Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega.

ix) Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia.

x) Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord.

xi) Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

xii) Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:

1) mõõkkalasaagi lossimine;

2) mõõkkalasaagi ümberlaadimine;

3) laeva varustamine;

4) laeva remontimine.

Eespool esitatu ei piira ELi laevade võimalust saada üksnes laeva remondi eesmärgil juurdepääs muudele sobivatele Tšiili sadamatele, mida pakuvad Tšiili ametiasutused.

Varude, määrdeainete, kütuse ja pakkematerjali täiendamiseks võib laev pardale võtta ainult seda, mida tal on vaja pardal töötlemiseks ja muuks pardal kasutamiseks, sh vahetusmeeskonna liikmed; teiste laevade jaoks ettenähtud materjalide laadimine ja meeskonnaliikmete pardale võtmine on keelatud. Käesolevad sätted ei kehti hädaolukorra või vääramatu jõu korral.

xiii) Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse.

xiv) Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega.

VORM A

TEAVE, MIDA SADAMASSE PÄÄSEMIST TAOTLEVAD LAEVAD PEAVAD EELNEVALT ESITAMA

1. Kavandatav sihtsadam

2. Eeldatav saabumise kuupäev ja kellaaeg

3. Eesmärk/eesmärgid

4. Laeva nimi

5. Lipuriik

6. Laeva tüüp

7. Rahvusvaheline raadiokutsung

8. Laeva kontaktteave

9. Laeva omanik(ud)

10. Laevaregistri tunnusnumber

11. IMO laeva tunnusnumber, kui on

12. Väline tunnusnumber, kui on

13. Laeva mõõdud

Pikkus

Laius

Süvis

14. Laeva kapteni nimi ja kodakondsus

15. Pardal oleva saagi üldkogus

Liigid

Toote liik

Püügipiirkond

Kogus

16. Mahalaaditav saak

Liigid

Kogus

17. Sadamas ümberlaaditav saak

Liigid

Kogus

18. Saagi lõppsihtkoht

Tšiili

Muud

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

B LISA

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

nr 177/2009

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures väljendab oma lugupidamist Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile ning tal on au viidata 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis Vaikse ookeani kaguosa mõõkkala käsitlevate kahepoolsete tehniliste konsultatsioonide tulemusena Euroopa Komisjoni ja Tšiili vahel kokku lepitud aruandele.

Seoses aruande I lisa punktiga xi taotleb Tšiili esindus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadilt, et Tšiili poolt määratud sadamate loetelu muudetakse vastavalt aruandes kirjeldatule.

Sel eesmärgil teavitab Tšiili Esindus käesolevaga kalandus- ja merendusasjade peadirektoraati, et uued määratud sadamad on Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures palub, et Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat pööraks eespool nimetatud küsimusele tähelepanu ja kinnitab oma sügavat lugupidamist.

Brüssel, 23. november 2009

Euroopa Komisjoni

kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile

Brüssel

--------------------------------------------------

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline kirjavahetuse vormis

leping

Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva kompromisskokkuleppe ajutise kohaldamise kohta

A. Euroopa Liidu kiri

Lugupeetud härra/proua

Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Tšiili vahel 15. ja 16. oktoobril 2008 Brüsselis peetud läbirääkimistele, mille tulemusena saavutati Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe (edaspidi "kompromisskokkulepe"), ning samuti 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsetele tehnilistele aruteludele.

Euroopa Liit on alustanud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva 15.– 16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkuleppe, sh 5.– 6. oktoobril 2009 heaks kiidetud üksikasjaliku I lisa jõustamiseks vajalikke sisemenetlusi.

Kuni kõnealuste menetluste lõpuleviimiseni kohaldab Euroopa Liit ajutiselt Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlevat 15.– 16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkulepet ja selle 5.– 6. oktoobril 2009 heaks kiidetud I lisa, mida on täiendatud Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega.

Järgmised dokumendid ja teave moodustavad käesoleva kirjavahetuse vormis lepingu lahutamatu osa:

a) 15.– 16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud:

b) 5.– 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga;

c) Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel;

d) kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu kohaldada ajutiselt kompromisskokkulepet kooskõlas eespool loetletud dokumentide sätetega.

Käesolevat lepingut kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast Teie kirja saamist.

Lugupidamisega

Euroopa Liidu nimel

eesistuja

B. Tšiili Vabariigi kiri

Lugupeetud härra/proua

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:

"Mul on au viidata Euroopa Liidu ja Tšiili vahel 15. ja 16. oktoobril 2008 Brüsselis peetud läbirääkimistele, mille tulemusena saavutati Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlev kompromisskokkulepe (edaspidi "kompromisskokkulepe"), ning samuti 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsetele tehnilistele aruteludele.

Euroopa Liit on alustanud Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitleva 15.– 16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkuleppe, sh 5.– 6. oktoobril 2009 heaks kiidetud üksikasjaliku I lisa jõustamiseks vajalikke sisemenetlusi.

Kuni kõnealuste menetluste lõpuleviimiseni kohaldab Euroopa Liit ajutiselt Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude kaitset käsitlevat 15.– 16. oktoobril 2008 saavutatud kompromisskokkulepet ja selle 5.– 6. oktoobril 2009 heaks kiidetud I lisa, mida on täiendatud Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega.

Järgmised dokumendid ja teave moodustavad käesoleva kirjavahetuse vormis lepingu lahutamatu osa:

a) 15.– 16. oktoobril 2008 Brüsselis saavutatud kompromisskokkulepe, mida on muudetud:

b) 5.– 6. oktoobril 2009 New Yorgis peetud kahepoolsel tehnilisel koosolekul kokku lepitud kompromisskokkuleppe üksikasjaliku I lisaga;

c) Tšiili 23. novembri 2009. aasta suulise teatega, millega määratakse Tšiili sadamad Arica, Antofagasta ja Punta Arenas nendeks sadamateks, kuhu võimaldatakse eespool punktis b osutatud lisa punkti xi kohaselt sissepääs ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala Vaikse ookeani kaguosa avamerel;

d) kahepoolse tehnilise ja teadusliku komitee esimene koosolek toimub hiljemalt 1. jaanuaril 2011.

Oleksin tänulik, kui teataksite mulle käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite, et käesolev kiri ja Teie vastus moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu kohaldada ajutiselt kompromisskokkulepet kooskõlas eespool loetletud dokumentide sätetega.

Käesolevat lepingut kohaldatakse alates järgmisest päevast pärast Teie kirja saamist."

Mul on au teatada, et Teie kiri ja käesolev kiri moodustavad Tšiili ja Euroopa Liidu vahelise lepingu.

Lugupidamisega

Tšiili Vabariigi nimel

president

--------------------------------------------------

LISA

VAIKSE OOKEANI KAGUOSA MÕÕKKALAVARUDE KAITSET KÄSITLEV KOMPROMISSKOKKULEPE

1. Käesoleva dokumendiga asendatakse 25. jaanuari 2001. aasta ajutine kokkulepe ("2001. aasta kokkulepe") ning muudetakse vahekokkulepe lõplikuks kohustuseks teha koostööd Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude pikaajalise kaitse ja majandamise eesmärgil.

2. Kompromisskokkuleppe eesmärk on sõbralikult lahendada praegused mõõkkalapüügiga seotud erimeelsused [1] Tšiili ja Euroopa Ühenduse (õigusjärglane on Euroopa Liit (EL)) vahel, mis on praegu arutusel rahvusvahelises mereõiguse kohtus (ITLOS) ja Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO).

3. Pooled lepivad kokku, et käesolev kompromisskokkulepe moodustab Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalade kaitse ja majandamise ja sel eesmärgil tehtava koostöö põhiraamistiku.

4. ELi ja Tšiili kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee jätkab tööd kontaktasutusena ühist huvi pakkuvates küsimustes, mis käsitlevad mõõkkala kaitset, ning tal on teadusliku ja tehnilise koostöö tõhustamiseks järgmised volitused:

a) toimida foorumina, kus EL ja Tšiili vahetavad teavet mõõkkalavarude ja püügitegevuse kohta ning mis tahes muud teavet, mis on vajalik kaitse- ja majandamisotsuste tegemiseks;

b) perioodiliselt hinnata kalavarude seisundit, jälgida püügisuundumusi ja hinnata mõju mittesihtliikidele ja mereökosüsteemidele;

c) vaadata üle olemasolevad kaitsemeetmed ja soovitada võimalikke uusi meetmeid, sh kaaspüügi reguleerimine;

d) määrata tööprogrammi raames kindlaks prioriteetsed uurimissuunad ja koostada mis tahes lisaprogramme, sh andmekogumise protokollid;

e) vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta ja edendada nende kasutamist;

f) vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekut püügi- ja püügikoormuse andmeid, mis hõlmavad Vaikse ookeani kaguosas kala püüdvate vastavate laevastike kõiki segmente;

g) kaaluda edasisi vahendeid koostööks teaduse, tehnika või halduse valdkonnas.

5. Selleks et kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee saaks alustada volitustele vastavat tööd, kutsutakse kokku erakorraline istung (TIMING), võttes arvesse järgmisi eesmärke ja põhimõtteid, milles pooled on kokku leppinud:

a) mõõkkala püügil peab kumbki pool kinni vastavast püügitasemest, mis võimaldab hoida varusid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ja püüab viisil, mis on proportsionaalne eesmärgiga tagada kõnealuste varude jätkusuutlikkus, kaitses samuti mere ökosüsteemi;

b) kõnealuste kalavarude paiknemist, ruumilist struktuuri ja dünaamikat jälgivad Tšiili ja ELi kalalaevad, kelle teaduslikud vaatlused on kooskõlas kokkulepitud uuringuparameetritega, mis on kavandatud selleks, et anda ligikaudseid hinnanguid ja seejärel välja töötada asjakohased majandamismeetmed;

c) kehtestatud andmekogumissüsteemid peaksid olema usaldusväärsed, kiired ja vastama mõõkkala püügi suhtes kehtestatud nõuetele ja püügi tasemele;

d) pooled säilitavad oma praeguse mõõkkalapüügi taseme, mis on väljendatud kas nende praeguse laevade arvuga või Vaikse ookeani kaguosas tegutsevate laevade kunagise maksimaalse püügiga, et tagada mõõkkalavarude jätkusuutlikkus.

6. Pooled peavad jätkuvalt oma eesmärgiks arendada seoseid kõnealuse kahepoolse koostöö ja mitmepoolse konsulteerimise vahel, mida spondeerivad EL ja Tšiili.

7. Praeguses mitmepoolses konsulteerimises peaksid osalema kõik Vaikse ookeani kaguosas mõõkkalapüügist huvitatud isikud ning kutsutud vaatlejad organisatsioonidest, kellel on seaduslik huvi mõõkkalapüügi vastu.

8. EL ja Tšiili kohustuvad tõhusalt edendama mitmepoolset koostööd kõnealuste varude kaitsmisel ja majandamisel nende elupaigas ja ökosüsteemis ning kogu nende rändealal.

9. Pooled võtavad asjakohaselt arvesse mitmepoolsel tasandil võetud meetmeid ning püüavad edendada samasuguseid kaitse- ja majandamismeetmeid neis piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, mille liikmed nad on, et tagada mõõkkala püügi jätkusuutlik arendamine.

10. Sel eesmärgil püüavad pooled veenda teisi mõõkkala püügis osalejaid järgima eespool esitatud põhimõtteid ja eesmärke, eriti selles, mis on seotud nende praeguste püügitasemete säilitamisega.

11. Kooskõlas eespool osutatud põhimõtetega ning nende põhimõtetega, mille töötab välja kahepoolne teaduslik ja tehniline komitee, koostavad pooled protokolli oma kalalaevade kogutud teabe analüüsimiseks, töötlemiseks ja hindamiseks. Selline protokoll peaks aitama kindlaks teha kalavaru seisukorda ruumilises ja ajalises raamistuses, uurides selle koostist ja bioloogilisi omadusi ning elupaiku, et suurendada poolte teadmisi, pidades silmas ka kalapüügi võimalikku mõju asjaomase ökosüsteemi osadele, seotud või sõltuvatele liikidele, ja nõudeid leevendada keskkonnamõju ja kahjulikku mõju lindudele, kilpkonnadele ja haidele, samuti toiduahelatele ja Vaikse ookeani kaguosa füüsilisele keskkonnale.

12. Pooled kinnitavad, et käesoleva kompromisskokkuleppe raames ei ole nende kalalaevad seotud erikaitsemeetmetega, millega kehtestatakse püütava liigi minimaalne pikkus.

13. Nad kohaldavad siiski ettevaatusprintsiipi, võttes arvesse püütava kalavaru kõiki bioloogilisi omadusi, ning jätkavad parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel alternatiivsete meetmete arendamist, mis on kavandatud tagamaks, et püügitegevus ei avaldaks vastuvõetamatut mõju merekeskkonna tundlikele elupaikadele.

14. Pooled kinnitavad, et nende laevade suhtes kehtivad järgmised kohustused:

a) kasutada toimivat laevaseiresüsteemi, mis on alati ühenduses lipuriigiga;

b) anda regulaarselt andmeid laeva tüübi, saagi, püügikoormuse kohta piirkonniti ja periooditi, et pooled saaksid neid andmeid vahetada enne kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid;

c) anda ja vahetada teavet keskkonnaohutute ja kulutõhusate püügivahendite kohta;

d) koguda andmeid, mida kahepoolsel teaduslikul ja tehnilisel komiteel on vaja Vaikse ookeani kaguosa mõõkkalavarude dünaamika ja seisundi hindamiseks, ning muud teavet, mis on kaitse ja majandamise seisukohast oluline.

15. Pooled lepivad kokku, et sissepääs määratud Tšiili sadamatesse tagatakse ELi laevadele, mis püüavad mõõkkala kooskõlas käesolevas kompromisskokkuleppes esitatud eesmärkidega, mis hõlmavad ühelt poolt püügikoormuse praegust taset ja teiselt poolt püügitasemeid, mida kõnealuste varude jätkusuutlikkuse tagamise eesmärgist lähtuvalt tuleb hoida maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel või selle lähedal, ning kooskõlas sätetega seire ja teabevahetuse kohta.

16. Sissesõidu kord määratud Tšiili sadamatesse lossimise ja ümberlaadimise eesmärgil on sätestatud käesoleva kompromisskokkuleppe I lisas.

17. Pooled teatavad ühiselt rahvusvahelisele mereõiguse kohtule, et kuna nad on jõudnud omavahel kokkuleppele, on nad nõus lõpetama kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) ja taotlevad, et vahekohus annaks korralduse menetluse lõpetamiseks ja annaks registripidajale korralduse jätta kõnealune kohtuasi kohtuasjade nimekirjast välja. Kuna pooled on kokku leppinud lõpetada asjaomane kohtuasi rahvusvahelises mereõiguse kohtus põhjusel, et nad on vaidlusküsimuse lahendanud, siis paluvad nad vahekohtul see asjaolu registreerida ja osutada vastavale lõpetamiskorraldusele kokkuleppe tingimustes või selle lisas.

18. Pooled teatavad ka WTO peadirektorile, et kohtuasja (ITLOSi kohtuasi nr 7) kohustuslik vaidluste lahendamise menetlus rahvusvahelises mereõiguse kohtus on lõpetatud, ja edastavad talle saavutatud kokkuleppe tingimused, väljendades poolte otsust, et nad ei algata uuesti WTO lepingu vaidluste lahendamist reguleeriva käsitusleppe menetlust seoses kohtuasjaga DS 193, milles käsitletakse asjakohaste GATTi artiklite kohaldamist mõõkkala püüdvate ELi laevade sissepääsu suhtes Tšiili sadamatesse transiidi, ümberlaadimise ja kaubanduslikel eesmärkidel.

19. Pooled lepivad kokku, et kohaldavad käesoleva kompromisskokkuleppe suhtes 1. veebruaril 2003 jõustunud ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahel sõlmitud assotsieerumislepingu VIII jaotise sätteid, milles käsitletakse vaidluste vältimist ja lahendamist.

20. Käesolev kompromisskokkulepe jõustub sellele kuule järgneva kuu esimesel päeval, mil pooled teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

21. Pooled lepivad kokku, et kohaldavad punkti 15 alates allakirjutamisest, kuid igal juhul mitte hiljem kui alates 31. detsembrist 2009.

22. Teavitused saadetakse Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, kes on käesoleva kompromisskokkuleppe hoiulevõtja.

23. Käesolev kompromisskokkulepe asendab jõustumisel ajutise kokkuleppe, millele pooled kirjutasid alla 25. jaanuaril 2001.

I LISA

i) Käesoleva kompromisskokkuleppe rakendamisel esitavad pooled teineteisele 45 päeva enne teadusliku ja tehnilise komitee koosolekuid, millele osutatakse kompromisskokkuleppe punktis 4, laevade loetelu, milles on järgmised andmed:

1) laeva nimi;

2) kutsung;

3) IMO registreerimisnumber (kui see on olemas);

4) laevaomaniku nimi ja andmed (kodakondsus, aadress);

5) laeva lipuriik;

6) kogupikkus (m);

7) automaatse positsioneerimissüsteemi mark ja mudel, samuti identifitseerimiskood ja selle kaldajaama (LES) nimi, millega koos see töötab;

8) lipuriigi kontaktisiku ja Euroopa Komisjoni kontaktisiku nimi ja asukoht.

ii) Tšiili määratud sadamasse siseneda sooviva ELi laeva kapten või tema esindaja teatab pädevale Tšiili ametiasutusele eeldatavast sadamasse saabumisest vähemalt 72 tundi ette, kasutades käesoleva lisa vormi A.

iii) Pädev Tšiili ametiasutus kinnitab 24 tunni jooksul ametlikult elektrooniliselt või muude vahenditega, et sadamassepääs on tagatud ning lossimine või ümberlaadimine lubatud.

iv) Kooskõlas punkti 14 alapunktiga a edastavad ELi laevad iga kord, kui nad sisenevad Tšiili majandusvööndisse, oma lipuriigi seirekeskuse (FMC) kaudu satelliitsignaali asutusele Centro Monitoreo Control Direccion General del Territorio Maritimo Marina Mercante.

Laevaseiresüsteemi põhisõnumite sageduse intervall peab olema 60 minutit.

v) Esimesel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul peab Tšiili andma oma majandusvööndi koordinaadid.

vi) Juhul kui Tšiili pädevatel asutustel on alust uskuda, et ELi laevalt edastatud teave, millele osutati eespool, ei ole õige, esitavad selle laeva lipuriigi pädevad asutused Tšiili pädevate asutuste nõudmise korral laeva navigeerimisteekonna. Sellisel juhul teavitab Tšiili viivitamata lipuriiki ja Euroopa Komisjoni, pidades silmas vajadust konsulteerida asjakohaste ametiasutustega.

vii) Tšiili pädevate asutuste poolt määratud inspektorid võivad kontrollida dokumente, logiraamatut, püügivahendeid ja pardal olevat saaki lossimise või ümberlaadimise ajal. Sellist kontrolli teostatakse viisil, mis ei too kaasa asjatuid viivitusi lossimisel või ümberlaadimisel, mida tuleb võimaluse korral teha 24 tunni jooksul pärast sadamasse saabumist. Enne kontrollima asumist peavad inspektorid esitama laeva kaptenile asjakohased dokumendid, mis tõendavad nende isikut kui sellist.

viii) Tšiili pädevad asutused tagavad, et sadamakontrolli tulemused esitatakse alati laeva kaptenile ülevaatamiseks ja allakirjutamiseks ning et inspektor täidab aruande ja kirjutab sellele alla. Kontrollitud laeva kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi asjaomaste asutustega, eriti kui on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega.

ix) Tšiili pädevad asutused tagavad, et kontrollitud laeva kaptenile antakse kontrolliaruande koopia, mis jääb laeva pardale, ning kontrollitud laeva lipuriigi ametiasutused saavad sellest samuti koopia.

x) Laeva kaptenil on õigus otsustada, milline on tema laeva puhul saagi ülevõtmise kord.

xi) Kooskõlas punktidega 15 ja 16 kasutavad ELi laevad järgmisi sadamaid: Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

xii) Määratud sadamas võib teha üksnes järgmist:

1) mõõkkalasaagi lossimine;

2) mõõkkalasaagi ümberlaadimine;

3) laeva varustamine;

4) laeva remontimine.

Eespool esitatu ei piira ELi laevade võimalust saada üksnes laeva remondi eesmärgil juurdepääs muudele sobivatele Tšiili sadamatele, mida pakuvad Tšiili ametiasutused.

Varude, määrdeainete, kütuse ja pakkematerjali täiendamiseks võib laev pardale võtta ainult seda, mida tal on vaja pardal töötlemiseks ja muuks pardal kasutamiseks, sh vahetusmeeskonna liikmed; teiste laevade jaoks ettenähtud materjalide laadimine ja meeskonnaliikmete pardale võtmine on keelatud. Käesolevad sätted ei kehti hädaolukorra või vääramatu jõu korral.

xiii) Tšiili pädevad asutused ei luba sadamasse neid ELi laevu, mis ei järgi eespool esitatud nõudeid. Sadamasse sissesõidu keelamine peab olema põhjendatud ja keeldumise põhjused edastatakse viivitamata laeva kaptenile, lipuriigile ja Euroopa Komisjonile. Selliseid keeldumisjuhtumeid arutavad pooled järgmisel kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee koosolekul ning kuni selle ajani ei lubata asjaomast laeva Tšiili sadamatesse.

xiv) Ükskõik kumma poole taotlusel kutsutakse kokku kahepoolse teadusliku ja tehnilise komitee erakorraline koosolek, et arutada mis tahes küsimusi, mis on seotud käesoleva kompromisskokkuleppega.

VORM A

TEAVE, MIDA SADAMASSE PÄÄSEMIST TAOTLEVAD LAEVAD PEAVAD EELNEVALT ESITAMA

1. Kavandatav sihtsadam

2. Eeldatav saabumise kuupäev ja kellaaeg

3. Eesmärk/eesmärgid

4. Laeva nimi

5. Lipuriik

6. Laeva tüüp

7. Rahvusvaheline raadiokutsung

8. Laeva kontaktteave

9. Laeva omanik(ud)

10. Laevaregistri tunnusnumber

11. IMO laeva tunnusnumber, kui on

12. Väline tunnusnumber, kui on

13. Laeva mõõdud

Pikkus

Laius

Süvis

14. Laeva kapteni nimi ja kodakondsus

15. Pardal oleva saagi üldkogus

Liigid

Toote liik

Püügipiirkond

Kogus

16. Mahalaaditav saak

Liigid

Kogus

17. Sadamas ümberlaaditav saak

Liigid

Kogus

18. Saagi lõppsihtkoht

Tšiili

Muud

+++++ TIFF +++++

B LISA

MISION DE CHILE ANTE LA UNION EUROPEA

№ 177/2009

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures väljendab oma lugupidamist Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile ning tal on au viidata 5. ja 6. oktoobril 2009 New Yorgis Vaikse ookeani kaguosa mõõkkala käsitlevate kahepoolsete tehniliste konsultatsioonide tulemusena Euroopa Komisjoni ja Tšiili vahel kokku lepitud aruandele.

Seoses aruande I lisa punktiga xi taotleb Tšiili esindus kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadilt, et Tšiili poolt määratud sadamate loetelu muudetakse vastavalt aruandes kirjeldatule.

Sel eesmärgil teavitab Tšiili Esindus käesolevaga kalandus- ja merendusasjade peadirektoraati, et uued määratud sadamad on Arica, Antofagasta ja Punta Arenas.

Tšiili Esindus Euroopa Liidu juures palub, et Euroopa Komisjoni kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat pööraks eespool nimetatud küsimusele tähelepanu ja kinnitab oma sügavat lugupidamist.

Brüssel, 23. november 2009

Euroopa Komisjoni

kalandus- ja merendusasjade peadirektoraadile

Brüssel

[1] ITLOS kohtuasi nr 7 ja WTO DS 19.

--------------------------------------------------