Euroopa Liidu Teataja L 380 , 31/12/1994 Lk 0091 - 0112

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 12 Köide 3 Lk 0139

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 12 Köide 3 Lk 0139

L 069 09/03/1998 P. 0093



III LISA Energiaharta Protokoll energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnaküsimuste kohta PREAMBUL KÄESOLEVA PROTOKOLLI LEPINGUOSALISED, VÕTTES ARVESSE Euroopa energiahartat käsitlenud Haagi konverentsi lõppaktiga vastu võetud Euroopa energiahartat, mis on alla kirjutatud 17. detsembril 1991 Haagis, eriti selle deklaratsioone koostöö vajalikkuse kohta energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnakaitse valdkonnas, VÕTTES ARVESSE energiaharta lepingut, mis on allakirjutamiseks avatud alates 17. detsembrist 1994 kuni 16. juunini 1995, PIDADES MEELES rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite tööd energiakasutuse tõhustamise ning energiatsükliga seotud keskkonnaküsimuste valdkonnas, OLLES TEADLIKUD tasuvate energiakasutuse tõhustamise meetmete rakendamisest tulenevast paranenud tarnekindlusest ning märkimisväärsest majandus- ja keskkonnakasust ning teades nende meetmete tähtsust majanduse ümberkorraldamisel ja elatustaseme tõstmisel, TÕDEDES, et energiakasutuse tõhustamine vähendab energiatsükli kahjulikku mõju keskkonnale, sealhulgas globaalne soojenemine ja hapestamine, OLLES VEENDUNUD, et energiahinnad peaksid võimaluste piires peegeldama konkurentsile rajatud turgu ja tagama turule orienteeritud hinnakujunduse, sealhulgas keskkonnakulude ja -tulude põhjalikum arvestamine, ning tõdedes, et selline hinnakujundus on energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnakaitse seisukohast ülioluline, TUNNUSTADES erasektori, sealhulgas väikese ja keskmise suurusega ettevõtete tähtsat rolli energiakasutuse tõhustamise meetmete edendamisel ja rakendamisel, ning soovides tagada soodsat institutsioonilist raamistikku majanduslikult elujõuliste investeeringute tegemiseks energiakasutuse tõhustamisse, TÕDEDES, et kaubanduskoostööle peab lisanduma valitsustevaheline koostöö, seda eriti energiapoliitika määratlemise ja analüüsi osas, samuti muudes valdkondades, mis on olulised energiakasutuse tõhustamise seisukohast, kuid mida ei tohi rahastada erasektori vahenditest, ja SOOVIDES tegutseda energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnakaitse valdkonnas ühiselt ja kooskõlastatult ning võtta vastu protokoll, mis loob raamistiku energia võimalikult ökonoomseks ja tõhusaks kasutamiseks, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: I OSA SISSEJUHATUS Artikkel 1 Protokolli reguleerimisala ja eesmärgid 1. Käesolevas protokollis määratletakse põhimõtted, mille kohaselt suurendatakse energiakasutuse tõhustamise teel energiatoodangut ning vähendatakse energiasüsteemide keskkonnakahjulikkust. Peale selle sätestatakse protokollis juhised energiakasutuse tõhustamise programmide väljatöötamiseks, täpsustatakse koostöövaldkonnad ja luuakse raamistik ühise ja kooskõlastatud tegevuse jaoks. Selline tegevus võib hõlmata energiaallikate otsinguid ja uuringuid, energia tootmist, muundamist, salvestamist, edastamist, tarnimist ja tarbimist ning olla seotud mis tahes majandussektoriga. 2. Käesoleva protokolli eesmärgid on: a) edendada säästva arengu kohast energiasäästupoliitikat; b) luua üldtingimused, mis ajendaksid tootjaid ja tarbijaid kasutama energiat võimalikult ökonoomselt, tõhusalt ja keskkonnaohutult, eelkõige tõhusate energiaturgude organiseerimise ning keskkonnakulude ja -tulude põhjalikuma arvestamise teel; ja c) edendada koostööd energiatõhususe valdkonnas. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid. 1. Harta — Euroopa energiaharta, mis on vastu võetud Euroopa energiahartat käsitlenud Haagi konverentsi lõppaktiga ja alla kirjutatud 17. detsembril 1991 Haagis; lõppaktile allakirjutamist käsitatakse hartale allakirjutamisena. 2. Lepinguosaline — riik või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, kes on nõustunud käesoleva protokolliga ühinema ja kelle suhtes see protokoll kehtib. 3. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon — riikide moodustatud organisatsioon, kellele need riigid on andnud pädevuse teatavates küsimustes, mida on käsitletud käesolevas protokollis, kaasa arvatud õigus teha otsuseid, mille täitmine on nendele riikidele kohustuslik. 4. Energiatsükkel — kogu energiaahel, kaasa arvatud erinevate energiaallikate otsimise, uurimise ning energia tootmise, muundamise, salvestamise, edastamise, tarnimise ja tarbimisega seotud tegevus ning jäätmete töötlemine ja kõrvaldamine, samuti sellise tegevuse peatamine ja lõpetamine keskkonnakahjulike mõjude minimeerimiseks. 5. Tasuvus — määratletud eesmärgi saavutamine kõige väiksemate kuludega või suurima tulu saamine teatava kuluga. 6. Energiakasutuse tõhustamine — tegevus, mille puhul vähendatakse tootmiseks vajalikku energiahulka, säilitades (kauba või teenuse) tootmise mahu ning toote kvaliteedi või jõudluse. 7. Keskkonnamõju — teatava tegevuse mõju keskkonnale, sealhulgas inimeste tervisele ja turvalisusele ning taimestikule, loomastikule, mullastikule, õhule, veele, kliimale, maastikule ja ajaloomälestistele või muudele objektidele, või keskkonnategurite koostoime; see tähendab ka mõju, mida nende tegurite muutumine avaldab kultuuripärandile või sotsiaal-majanduslikule olukorrale. II OSA ENERGIAPOLIITIKA PÕHIMÕTTED Artikkel 3 Aluspõhimõtted Lepinguosalised juhinduvad järgmistest põhimõtetest. 1. Lepinguosalised teevad koostööd ja abistavad vajadusel üksteist energiatõhususpoliitika ja õigusnormide väljatöötamises ja rakendamises. 2. Lepinguosalised kehtestavad energiakasutuse tõhustamise poliitika ning asjakohase õigusliku ja reguleeriva raamistiku, millega edendatakse muu hulgas järgmist: a) turumehhanismide tõhus funktsioneerimine, kaasa arvatud turule orienteeritud hinnakujundus ning keskkonnakulude ja -tulude põhjalikum arvestamine; b) tõkete kõrvaldamise kaudu energiakasutuse tõhustamine, soodustades sellega investeerimist; c) energiakasutuse tõhustamise projektide rahastamise mehhanismid; d) haridus ja teadlikkus; e) tehnoloogia levitamine ja edastamine; f) õigusliku ja reguleeriva raamistiku läbipaistvus. 3. Lepinguosalised püüavad tõhustada energiakasutust kogu energiatsükli ulatuses. Selleks töötavad nad oma pädevuse piires välja tulemuslikkusel ja majanduslikul tasuvusel põhineva energiakasutuse tõhustamise poliitika ja ühise või kooskõlastatud tegevuse kava ning rakendavad need ellu. 4. Energiakasutuse tõhustamise poliitika hõlmab nii lühiajalisi meetmeid senise tegevuse kohandamiseks kui ka pikaajalisi meetmeid energiakasutuse tõhustamiseks kogu energiatsükli ulatuses. 5. Käesoleva protokolli eesmärkide saavutamiseks tehtavas koostöös võtavad lepinguosalised arvesse omavahelisi erinevusi kahjulike mõjude ja nende vähendamise kulude osas. 6. Lepinguosalised tunnistavad erasektori tähtsust. Nad soodustavad energeetikaettevõtete, vastutavate asutuste ja spetsialiseeritud asutuste tegevust ning tööstuse ja riigi haldusasutuste tihedat koostööd. 7. Ühise või kooskõlastatud tegevuse puhul arvestavad lepinguosalised nendes rahvusvaheliste lepingutes esitatud keskkonna kaitsmise ja parandamisega seotud põhimõtteid, millele nad on alla kirjutanud. 8. Lepinguosalised kasutavad täielikult ära pädevate rahvusvaheliste ja muude asutuste tööd ja kogemusi, vältides nende kattumist. Artikkel 4 Vastutuse jaotus ja koordineerimine Iga lepinguosaline püüab tagada, et energiakasutuse tõhustamise poliitika on tema vastutavate asutuste vahel kooskõlastatud. Artikkel 5 Strateegia ja poliitika eesmärgid Lepinguosalised töötavad oma energiatööstuse olukorrast lähtudes välja energiakasutuse tõhustamise strateegia ja poliitika, et vähendada energiatsükli mõju keskkonnale. See strateegia ja poliitika peab olema kõigi huvitatud poolte jaoks läbipaistev. Artikkel 6 Rahastamine ja rahalised soodustused 1. Lepinguosalised soodustavad energiakasutuse tõhustamise ja energiaga seotud keskkonnakaitse investeeringute rahastamise uute lähenemiste ja meetodite rakendamist, näiteks energiatarbijate ja välisinvestorite ühisettevõtete loomine (edaspidi "kolmanda isiku kaasamine rahastamisse"). 2. Lepinguosalised püüavad kasutada ja soodustada juurdepääsu erakapitaliturgudele ja olemasolevatele rahvusvahelistele rahastamisasutustele, et lihtsustada investeerimist energiakasutuse tõhustamisse ning sellega seotud keskkonnakaitsesse. 3. Kui energiaharta lepingu sätetest ja muudest rahvusvahelistest juriidilistest kohustustest ei tulene teisiti, võivad lepinguosalised anda energiatarbijatele maksu- ja rahalisi soodustusi, et hõlbustada energiakasutust tõhustavate tehnoloogiate, toodete ja teenuste turulepääsu. Nad püüavad seda tehes tagada läbipaistvuse ning vältida rahvusvahelise turu moonutusi. Artikkel 7 Energiakasutust tõhustava tehnoloogia edendamine 1. Lepinguosalised soodustavad kooskõlas energiaharta lepinguga kaubandust ja koostööd energiakasutust tõhustavate ja keskkonnaohutute tehnoloogiate, energiateenuste ja juhtimistavade valdkonnas. 2. Lepinguosalised edendavad selliste tehnoloogiate ja teenuste ning juhtimistavade kasutamist kogu energiatsükli vältel. Artikkel 8 Siseriiklikud programmid 1. Artikli 5 kohaselt määratletud poliitika eesmärkide saavutamiseks töötab iga lepinguosaline välja ja rakendab tema oludele kõige paremini sobivaid energiakasutuse tõhustamise programme ning ajakohastab neid regulaarselt. 2. Need programmid võivad sisaldada järgmist tegevust: a) energianõudluse ja -pakkumise pikaajaliste arengukavade väljatöötamine otsuste vastuvõtmise suunamiseks; b) senisele tegevusele energeetika-, keskkonnakaitse- ja majandusalase hinnangu andmine; c) energiat tarbivate seadmete ökonoomsusstandardite määratlemine ja nende standardite rahvusvaheline ühtlustamine, et vältida moonutusi kaubanduses; d) eraalgatuse ja tööstuskoostöö, sealhulgas ühisettevõtete, arendamine ja soodustamine; e) energiakasutust enim tõhustavate, majanduslikult elujõuliste ja keskkonnaohutute tehnoloogiate kasutamise edendamine; f) energiakasutuse tõhustamise uuenduslike meetodite soodustamine suunatud investeeringute valdkonnas, nagu kolmanda isiku kaasamine rahastamisse ja kaasrahastamine; g) asjakohaste energiabilansside ja selliste andmebaaside väljaarendamine, mis sisaldavad näiteks üksikasjalikku teavet energianõudluse ja energiakasutust tõhustavate tehnoloogiate kohta; h) selliste nõustamis- ja konsultatsiooniteenuste loomise edendamine, mida võivad pakkuda avalik-õiguslikud või eraõiguslikud tööstus- või teenindusettevõtted ning mis annavad teavet energiakasutuse tõhustamise programmide ja tehnoloogiate kohta ning abistavad tarbijaid ja ettevõtteid; i) energia koostootmise ning hoonetele ja tööstusettevõtetele tarnimise süsteeme tõhustavate meetmete toetamine ja edendamine; j) selliste energiakasutuse tõhustamisele spetsialiseeritud asutuste loomine asjakohasel tasemel, millel on piisavalt rahalisi vahendeid ja töötajaid poliitika väljaarendamiseks ja rakendamiseks. 3. Energiakasutuse tõhustamise programmide rakendamisel tagavad lepinguosalised piisavate institutsiooniliste ja õiguslike infrastruktuuride olemasolu. III OSA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ Artikkel 9 Koostöövaldkonnad Lepinguosalised võivad teha koostööd neile sobivas vormis. Võimalike koostöövaldkondade loetelu on esitatud protokolli lisas. IV OSA HALDUSLIK JA ÕIGUSLIK KORRALDUS Artikkel 10 Energiaharta konverentsi osa 1. Kõik käesoleva protokolli kohased energiaharta konverentsi otsused võtavad vastu ainult need energiaharta lepingu osalised, kes on käesoleva protokolliga ühinenud. 2. Energiaharta konverents püüab 180 päeva jooksul pärast käesoleva protokolli jõustumist vastu võtta protokolli sätete, kaasa arvatud aruandekohustus, rakendamise järelevalve ja lihtsustamise ning artikli 9 kohaste koostöövaldkondade kindlaksmääramise korra. Artikkel 11 Sekretariaat ja rahastamine 1. Energiaharta lepingu artikli 35 alusel moodustatud sekretariaat abistab energiaharta konverentsi tema protokollijärgsete ülesannete täitmisel ning osutab energiaharta konverentsi nõusoleku korral muid protokolli rakendamiseks vajalikke teenuseid. 2. Sekretariaadi ja energiaharta konverentsi kulud, mis tulenevad käesolevast protokollist, kannavad käesoleva protokolli lepinguosalised vastavalt oma maksevõimele, mis määratakse energiaharta lepingu B lisas oleva valemi kohaselt. Artikkel 12 Hääletamine 1. Energiaharta konverentsil kohalolevate ja hääletavate lepinguosaliste ühehäälne otsus on vajalik järgmistel juhtudel: a) käesoleva protokolli muudatuste vastuvõtmine; ja b) käesoleva protokolliga ühinemise heakskiitmine artikli 16 alusel. Teisi käesoleva protokolliga seotud küsimusi lahendades püüavad lepinguosalised jõuda konsensusele. Kui konsensusele ei jõuta, võetakse eelarvevälistes küsimustes otsused vastu kohalolevate ja hääletavate lepinguosaliste kolmeneljandikulise häälteenamusega selliste küsimuste üle otsustava energiaharta konverentsi koosolekul. Eelarveküsimusi käsitlevad otsused võetakse vastu selliste lepinguosaliste kvalifitseeritud häälteenamusega, kelle artikli 11 lõike 2 kohaselt väljaarvutatud osamaksud moodustavad kokku vähemalt kolm neljandikku kõikide osamaksude summast. 2. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab "kohalolevad ja hääletavad lepinguosalised" käesoleva protokolli kohalolevaid lepinguosalisi, kes annavad oma poolt- või vastuhääle, tingimusel et energiaharta konverents võib otsustada töökorra üle, mis võimaldab lepinguosalistel teha selliseid otsuseid kirjavahetuse teel. 3. Käesolevas artiklis nimetatud otsused kehtivad üksnes eeldusel, et need on vastu võetud lihthäälteenamusega, välja arvatud lõikes 1 nimetatud eelarveküsimustega seotud juhud. 4. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonil on hääletamisel sama arv hääli, kui on tema liikmesriikidel, kes on käesoleva protokolli lepinguosalised, tingimusel et selline organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust, kui tema liikmesriigid seda õigust kasutavad, ja vastupidi. 5. Kui lepinguosaline on protokollijärgsed rahalised kohustused pikema aja jooksul täitmata jätnud, võib energiaharta konverents selle lepinguosalise hääleõiguse kas täielikult või osaliselt peatada. Artikkel 13 Seos energiaharta lepinguga 1. Kui käesoleva protokolli ja energiaharta lepingu sätted on vastuolus, kohaldatakse vastuolu osas energiaharta lepingu sätteid. 2. Artikli 10 lõiget 1 ja artikli 12 lõikeid 1-3 ei kohaldata energiaharta konverentsi hääletamistel käesoleva protokolli muudatuste küsimuses, millega määratakse kohustusi või ülesandeid energiaharta konverentsile või sekretariaadile, kelle moodustamine nähakse ette energiaharta lepingus. V OSA LÕPPSÄTTED Artikkel 14 Allakirjutamine Käesolev protokoll on allakirjutamiseks avatud Lissabonis 17. detsembrist 1994 kuni 16. juunini 1995 riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kelle esindajad on alla kirjutanud hartale ja energiaharta lepingule. Artikkel 15 Ratifitseerimine, vastuvõtmine ja heakskiitmine Käesolev protokoll tuleb allakirjutanute poolt ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Artikkel 16 Ühinemine Käesolev protokoll on alates protokolli allakirjutamiseks sulgemise kuupäevast avatud ühinemiseks nendele riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kes on alla kirjutanud hartale ja on energiaharta lepingu osalised; vastavad tingimused kiidab heaks energiaharta konverents. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Artikkel 17 Muudatused 1. Iga lepinguosaline võib teha ettepanekuid käesoleva protokolli muutmiseks. 2. Sekretariaat edastab kõik käesoleva protokolli muudatusettepanekud lepinguosalistele vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil need esitatakse energiaharta konverentsile vastuvõtmiseks. 3. Sekretariaat edastab käesoleva protokolli muudatused, mille tekstid energiaharta konverents on vastu võtnud, hoiulevõtjale, kes esitab need kõikidele lepinguosalistele ratifitseerimiseks, vastuvõtmiseks või heakskiitmiseks. 4. Käesoleva protokolli ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Muudatused jõustuvad need ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud lepinguosaliste vahel kolmekümnendal päeval pärast seda, kui vähemalt kolm neljandikku lepinguosalistest on ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad hoiulevõtjale hoiule andnud. Seejärel jõustuvad muudatused mis tahes muu lepinguosalise jaoks kolmekümnendal päeval pärast seda, kui ta on muudatuste ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiule andnud. Artikkel 18 Jõustumine 1. Käesolev protokoll jõustub kolmekümnendal päeval pärast viieteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmist nende riikide või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide poolt, kes on hartale alla kirjutanud ja energiaharta lepingu osalised, või energiaharta jõustumise kuupäeval, olenevalt sellest, kumb on hilisem. 2. Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes, kus energiaharta leping on jõustunud ja kes ratifitseerib, võtab vastu või kiidab heaks käesoleva protokolli või ühineb sellega selle lõike 1 kohase jõustumise järel, jõustub protokoll kolmekümnendal päeval pärast ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmist sellise riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni poolt. 3. Lõike 1 kohaldamisel ei arvestata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni hoiuleantud kirju lisana sellise organisatsiooni liikmesriikide hoiuleantud kirjadele. Artikkel 19 Reservatsioonid Käesoleva protokolli suhtes ei ole võimalik teha reservatsioone. Artikkel 20 Protokolli denonsseerimine 1. Pärast käesoleva protokolli jõustumist lepinguosalise jaoks võib see lepinguosaline igal ajal teatada hoiulevõtjale kirjalikult protokolli denonsseerimisest. 2. Kui lepinguosaline denonsseerib energiaharta lepingu, käsitatakse seda ka käesoleva protokolli denonsseerimiseks. 3. Lõike 1 kohane denonsseerimine jõustub üheksakümmend päeva pärast teate kättesaamist hoiulevõtja poolt. Lõike 2 kohase denonsseerimise jõustumise kuupäev on sama nagu energiaharta lepingu denonsseerimise jõustumise kuupäev. Artikkel 21 Hoiulevõtja Käesoleva protokolli hoiulevõtja on Portugali Vabariigi valitsus. Artikkel 22 Autentsed tekstid Selle kinnituseks on täievolilised esindajad alla kirjutanud käesolevale protokollile, mis on koostatud ühes originaaleksemplaris inglise, prantsuse, saksa, itaalia, vene ja hispaania keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, ja mis antakse hoiule Portugali Vabariigi valitsusele. Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four. Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze. Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig. Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro. Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года. Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro. Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems. Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα. Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig. Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro. Për Republikën e Shqipërisë +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ For Australia +++++ TIFF +++++ Für die Republik Österreich +++++ TIFF +++++ Азербайдан ачынчан +++++ TIFF +++++ Pour le royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien +++++ TIFF +++++ Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale. Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt. Ад імя Рэспублікі Беларусь +++++ TIFF +++++ За Република България +++++ TIFF +++++ For CanadaPour le Canada za Republiku Hrvatsku +++++ TIFF +++++ For the Republic of Cyprus +++++ TIFF +++++ Za Českou Republiku +++++ TIFF +++++ For Kongeriget Danmark +++++ TIFF +++++ Eesti Vabariigi nimel +++++ TIFF +++++ Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades Europeias +++++ TIFF +++++ Suomen tasavallan puolesta +++++ TIFF +++++ Pour la République française +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Für die Bundesrepublik Deutschland +++++ TIFF +++++ Για την Ελληνική Δημοκρατία +++++ TIFF +++++ A Magyar Köztársaság nevében Fyrir hönd Lyöveldisins íslands +++++ TIFF +++++ Thar cheann na hÉireannFor Ireland +++++ TIFF +++++ Per la Repubblica italiana +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Казахстан Республикасынын атынан +++++ TIFF +++++ Киргиз Республикасы Учун +++++ TIFF +++++ Latvijas Republikas varda +++++ TIFF +++++ Für das Fürstentum Liechtenstein +++++ TIFF +++++ Lietuvos Respublikos vardu +++++ TIFF +++++ Pour le grand-duché de Luxembourg +++++ TIFF +++++ For the Republic of Malta +++++ TIFF +++++ Pentru Republica Moldova +++++ TIFF +++++ Voor het Koninkrijk der Nederlanden +++++ TIFF +++++ For Kongeriket Norge +++++ TIFF +++++ Za Rzeczpospolitą Polską +++++ TIFF +++++ Pela República Portuguesa +++++ TIFF +++++ Pentru Rômania +++++ TIFF +++++ За Российскую Федерацию +++++ TIFF +++++ Za Slovenskú republiku +++++ TIFF +++++ Za Republiko Slovenijo +++++ TIFF +++++ Por el Reino de España +++++ TIFF +++++ För Konungariket Sverige +++++ TIFF +++++ Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ Лз поми Тауикистои +++++ TIFF +++++ Türkiye Cumhuriyeti adina +++++ TIFF +++++ Туркменистан Хекуметинин адындан За Укpaїну +++++ TIFF +++++ For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland +++++ TIFF +++++ For the United States of America Узбекистои Республикаси Хукумати иомидан -------------------------------------------------- LISA Näitlik ja mittetäielik loetelu võimalikest koostöövaldkondadest vastavalt artiklile 9 Energiakasutuse tõhustamise programmide arendamine, sealhulgas energiakastuse tõhustamise tõkete ja potentsiaali määratlemine, ning energiamärgistuse ja -tõhususe standardite väljaarendamine. Energiatsükli keskkonnamõjude hindamine. Majanduslike, õiguslike ja reguleerivate meetmete arendamine. Tehnosiire, tehniline abi ja tööstuslikud ühisettevõtted vastavalt rahvusvahelisele omandiõiguse käsitusele ja muudele kohaldatavatele rahvusvahelistele lepingutele. Uurimis- ja arendustegevus. Haridus, väljaõpe, teave ja statistika. Majandus- või muude turupõhiste vahendite kindlaksmääramine ja hindamine, kaasa arvatud kaubeldavad load, väliste, eeskätt keskkonnakulude ja -tulude arvessevõtmiseks. Energiaanalüüs ja poliitika väljatöötamine: - energiakasutuse tõhustamise võimaluste hindamine, - energianõudluse analüüs ja statistika, - õiguslike ja reguleerivate meetmete arendamine, - vahendite integreeritud kavandamine ja nõudluse suunamine, - keskkonnamõju hindamine, sealhulgas suured energiaprojektid. Energiakasutuse tõhustamiseks ja keskkonnaeesmärkide parandamiseks vajalike majanduslike vahendite hindamine. Süsivesinike rafineerimise, muundamise, edastamise ja tarnimise käigus toimuva energiakasutuse tõhustamise analüüs. Energiakasutuse tõhustamine elektrienergia tootmise ja edastamise käigus: - koostootmine, - seadmed (katlad, turbiinid, generaatorid jne), - võrkude ühendamine. Energiakasutuse tõhustamine ehitussektoris: - soojusisolatsioonistandardid, passiivne päikeseenergia ja ventilatsioon, - ruumide küte ja kliimaseadmed, - suure tõhususega vähesaastavad NOx põletid, - mõõtmistehnoloogiad ja individuaalne mõõtmine, - kodutehnika ja valgustus. Munitsipaal- ja piirkondlikud teenused: - kaugküttesüsteemid, - tõhusad gaasitarnesüsteemid, - energiaplaneerimise tehnoloogiad, - linnade või muude vastavate territoriaalüksuste ühendamine, - energiakorraldus linnades ja üldkasutatavates hoonetes, - jäätmehooldus ja energia saamine jäätmetest. Energiakasutuse tõhustamine tööstussektoris: - ühisettevõtted, - astmeline energiakasutus, koostootmine ja jääksoojuse ärakasutamine, - energiaauditid. Energiakasutuse tõhustamine transpordisektoris: - mootorsõiduki tehnilised nõuded, - tõhusate transpordi infrastruktuuride väljaarendamine. Teave: - teadlikkuse kujundamine, - andmebaasid: juurdepääs, tehniline spetsifikatsioon, infosüsteemid, - tehnilise teabe levitamine, kogumine ja võrdlemine, - käitumisuuringud. Väljaõpe ja haridus: - energiavaldkonna juhtide, ametnike, inseneride ja üliõpilaste vahetus, - rahvusvaheliste koolituskursuste korraldamine. Rahastamine: - õigusliku raamistiku väljatöötamine, - kolmandate isikute kaasamine rahastamisse, - ühisettevõtted, - kaasrahastamine. --------------------------------------------------