Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva vahemere reostuse vastu võitlemiseks hädaolukordades tehtavat koostööd käsitlev

Protokoll

KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED,

OLLES OSALISED Vahemere reostuskaitse konventsioonis,

TUNNISTADES, et naftast ja muudest kahjulikest ainetest tulenev tõsine merereostus Vahemere piirkonnas ohustab rannikuriike ja mere ökosüsteemi,

ARVESTADES, et reostuse vastu võitlemiseks peavad koostööd tegema kõik Vahemere-äärsed riigid,

PIDADES MEELES 1973. aasta laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelist konventsiooni, 1969. aasta rahvusvahelist konventsiooni sekkumise kohta avamerel naftareostuse korral ja 1973. aasta protokolli sekkumise kohta avamerel muude ainete reostuse korral peale nafta,

VÕTTES ARVESSE KA 1969. aasta rahvusvahelist konventsiooni tsiviilvastutuse kohta naftareostuskahjude eest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva protokolli osalised (edaspidi "osalised") teevad koostööd, et võtta vajalikud meetmed tõsise ja otsese ohu puhul, mis ähvardab merekeskkonda, ühe või mitme osalise rannikut või sellega seotud huvisid nafta või muude kahjulike ainete ülisuurte kogustega, mis on tekkinud õnnetuse või väikeste heidete kogunemise tagajärjel, mis reostavad või ähvardavad reostada merd Vahemere reostuskaitse konventsiooni (edaspidi "konventsioon") artiklis 1 määratletud piirkonnas.

Artikkel 2

Käesoleva protokolli kohaldamisel tähendab mõiste "seotud huvid" rannikuriigi huvisid, mis on otseselt mõjutatud või ohustatud ning seotud muu hulgas järgmisega:

a) tegevus rannikuvetes, sadamates või suudmealal, kaasa arvatud kalapüük;

b) kõnealuse piirkonna atraktiivsus ajaloo ja turismi seisukohast, kaasa arvatud veespordi- ja puhkevõimalused;

c) rannikualade elanike tervis;

d) elusressursside säilitamine.

Artikkel 3

Osalised püüavad säilitada ja edendada, kas üksi või kahe- või mitmepoolse koostöö kaudu, oma situatsiooniplaane ja vahendeid naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva merereostuse vastu võitlemiseks. Need vahendid hõlmavad eelkõige seadmeid, laevu, õhusõidukeid ja inimressursse, mis on ette valmistatud tööks hädaolukorras.

Artikkel 4

Osalised arendavad ja kohaldavad, kas üksi või kahe- või mitmepoolse koostöö kaudu, Vahemere piirkonna seiret, et saada võimalikult täpselt teavet käesoleva protokolli artiklis 1 märgitud olukordade kohta.

Artikkel 5

Kui üle parda lastakse või pääsevad pakendites, konteinerites, teisaldatavates paakides või paakautodes või -vagunites olevad kahjulikud ained, teevad osalised võimalikult suures ulatuses koostööd selliste ainete eemaldamiseks ja taaskasutamiseks, et vähendada merekeskkonna reostumise ohtu.

Artikkel 6

1. Iga osaleja kohustub edastama teistele osalejatele teavet järgmise kohta:

a) pädevad riiklikud organisatsioonid või riigiasutused, kes vastutavad naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva merereostuse vastu võitlemise eest;

b) pädevad riigiasutused, kellele saadetakse aruanded naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva merereostuse kohta ja kes tegelevad osaliste vastastikuse abi küsimustega;

c) uued viisid naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva merereostuse vältimiseks, uued meetmed reostuse vastu võitlemiseks ja sellega seotud uurimisprogrammide väljatöötamine.

2. Osalised, kes on kokku leppinud üksteisega otse teavet vahetada, edastavad teabe siiski ka piirkondlikule keskusele. Viimane edastab teabe teistele osalistele ja vastastikkuse alusel Vahemere piirkonna rannikuriikidele, kes ei ole protokolli osalised.

Artikkel 7

Osalised kohustuvad kooskõlastama nende käsutuses olevate sidevahendite kasutamise, et tagada kõikide artiklis 1 nimetatud sündmuste ja olukordadega seotud aruannete ja kiireloomulise teabe vastuvõtmine, edastamine ja levitamine vajaliku kiiruse ja usaldusväärsusega. Piirkondlikul keskusel peavad olema vajalikud sidevahendid, mis võimaldavad keskusel osaleda kooskõlastatud jõupingutustes ja eelkõige täita talle artikli 10 lõikes 2 määratud ülesandeid.

Artikkel 8

1. Iga osaline annab oma lipu all sõitvate laevade kaptenitele ja oma territooriumil registreeritud õhusõidukite pilootidele välja juhised, mis kohustavad neid teatama kas osalisele või piirkondlikule keskusele kõnealuses olukorras kõige kiiremate ja asjakohasemate vahendite abil ning käesoleva protokolli I lisa kohaselt järgmisest:

a) kõikidest õnnetustest, mis põhjustavad või võivad põhjustada naftast ja muudest kahjulikest ainetest tulenevat merereostust;

b) merel avastatud naftast või muudest kahjulikest ainetest tuleneva reostuse esinemisest, omadustest ja ulatusest, kui reostus kujutab endast tõenäoliselt tõsist ja otsest ohtu merekeskkonnale või ühe või mitme osalise rannikule ja sellega seotud huvidele.

2. Lõike 1 kohaselt kogutud teabe peab teistele osalistele, keda reostus tõenäoliselt mõjutab, edastama:

a) teabe saanud osaline kas otse või eelistatavalt piirkondliku keskuse kaudu või

b) piirkondlik keskus.

Osaliste otsese teabevahetuse puhul teavitatakse piirkondlikku keskust osaliste võetud meetmetest.

3. Kui osalised kohaldavad lõike 2 sätteid, ei pea nad täitma konventsiooni artikli 9 lõikes 2 sätestatud kohustust.

Artikkel 9

1. Osaline, kes on sattunud käesoleva protokolli artiklis 1 kirjeldatud olukorda:

a) annab vajalikud hinnangud õnnetuse või hädaolukorra laadi ja ulatuse kohta või vastavalt olukorrale nafta või muude kahjulike ainete liigi ja ligikaudse koguse ning reostuse liikumissuuna ja -kiiruse kohta;

b) võtab kõik võimalikud meetmed, et reostuse mõjusid ära hoida või vähendada;

c) teavitab viivitamata kõiki teisi osalisi otse või piirkondliku keskuse kaudu hinnangutest ja mis tahes meetmetest, mida ta on võtnud või kavatseb võtta reostuse vastu võitlemiseks;

d) jätkab olukorra jälgimist nii kaua kui võimalik ja annab sellest artikli 8 kohaselt aru.

2. Kui võetakse meetmeid laevalt pärineva reostuse vastu võitlemiseks, võetakse kõik võimalikud meetmed, et kaitsta laeva pardal viibivaid inimesi ja võimaluse korral ka laeva ennast. Selliseid meetmeid võtnud osaline teavitab ka Valitsustevahelist Nõuandvat Merendusorganisatsiooni.

Artikkel 10

1. Osaline, kes vajab abi võitlemiseks naftast või muudest kahjulikest ainetest tuleneva reostusega, mis reostab või ähvardab reostada tema rannikut, võib abi küsida teistelt osalistelt otse või artiklis 6 nimetatud piirkondliku keskuse kaudu, alustades osalistest, keda reostus tõenäoliselt mõjutab. Abi võib kujutada endast eelkõige eksperdiabi andmist ja asjaomase osalise varustamist toodete, seadmete ja navigatsioonivahenditega või nende tema käsutusse andmist. Osalised annavad oma parima, et sellist abi pakkuda.

2. Kui osalised, kes osalevad reostuse vastu võitlemises, ei suuda tegevuse korraldamises kokku leppida, võib piirkondlik keskus nende nõusolekul kooskõlastada osaliste kasutuselevõetud vahendite tööd.

Artikkel 11

Vajaduse korral kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 6–10 piirkondlikku keskust käsitlevaid sätteid ka allpiirkondlike keskuste suhtes, kui need on asutatud, võttes arvesse nende eesmärke ja ülesandeid ning nende suhet nimetatud piirkondliku keskusega.

Artikkel 12

1. Käesoleva protokolli osaliste korralised kohtumised toimuvad koos konventsiooniosaliste korraliste kohtumistega vastavalt konventsiooni artiklile 14. Käesoleva protokolli osalised võivad korraldada konventsiooni artikli 14 kohaselt ka erakorralisi kohtumisi.

2. Käesoleva protokolli osaliste kohtumiste ülesandeks on eelkõige:

a) jälgida käesoleva protokolli rakendamist, hinnata vastuvõetud meetmete tõhusust ja muude meetmete võtmise vajadust, eelkõige lisade kujul;

b) läbi vaadata või muuta käesoleva protokolli lisasid;

c) täita muid ülesandeid, mis võivad olla vajalikud käesoleva protokolli rakendamiseks.

Artikkel 13

1. Käesoleva protokolli suhtes kohaldatakse konventsiooni mis tahes sätteid, milles käsitletakse protokolle.

2. Kui käesoleva protokolli osalised ei lepi kokku teisiti, kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes protseduurireegleid ja finantseeskirju, mis on vastu võetud vastavalt konventsiooni artiklile 18.

Selle kinnituseks on valitsuste täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud ühes eksemplaris 16. veebruaril 1976 Barcelonas araabia, hispaania, inglise ja prantsuse keeles, kusjuures kõik neli teksti on võrdselt autentsed.

--------------------------------------------------

LISA

Käesoleva protokolli artikli 8 kohaselt esitatava aruande sisu

1. Iga aruanne sisaldab võimaluse korral järgmist üldist teavet:

a) reostuse allikas (vajaduse korral laeva andmed);

b) juhtumi või vaatluse geograafiline asukoht, kellaaeg ja kuupäev;

c) merel valitsevad tuule- ja mereolud;

d) asjakohased andmed laeva olukorra kohta, kui reostus pärineb laevalt.

2. Iga aruanne sisaldab võimaluse korral eelkõige järgmist teavet:

a) selgelt märgitud või kirjeldatud asjakohased kahjulikud ained, kaasa arvatud nende ainete nõuetekohased tehnilised nimetused (nõuetekohaste tehniliste nimetuste asemel ei tohiks kasutada kaubanimesid);

b) merre sattunud või tõenäoliselt merre sattuvate kahjulike ainete täpne või ligikaudne kogus, kontsentratsioon ja arvatav olukord;

c) vajaduse korral pakendi kirjeldus ja identifitseerimismärgid;

d) saatja, saaja või tootja nimi.

3. Igas aruandes märgitakse võimaluse korral, kas merre sattunud või tõenäoliselt merre sattuv kahjulik aine on nafta või muu vedel, tahke või gaasiline mürgine aine ja kas seda ainet veeti või veetakse lahtiselt või pakendites, konteinerites, teisaldatavates paakides või paakautodes või -vagunites.

4. Vajaduse korral täiendatakse aruannet mis tahes asjakohase teabega, mida aruande saaja soovib või aruande saatja peab kohaseks.

5. Käesoleva protokolli artikli 8 lõikes 1 märgitud isik:

a) täiendab vajaduse korral esialgset aruannet nii palju kui võimalik teabega edasise arengu kohta;

b) täidab võimalikult ammendavalt mõjutatud riikide lisateabetaotlused.

--------------------------------------------------