ET Euroopa Liidu Teataja C 451/5

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 14. JUUNI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2016/C 451/02)

Sisukord

1. Väliskaubanduse ja arengukoostöö ministri (Madalmaad) ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lilianne Ploumeni avaldus 5

2. Kavandamise, statistika ja piirkondliku integratsiooni (Kongo Vabariik) ministri ning AKV nõukogu eesistuja Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackase avaldus 6

3. Nõukogu infotund 6

4. Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud 6

5. Aafrika mandri vabakaubanduspiirkond – väljavaated Aafrika-sisese kaubanduse soodustamiseks ja selle potentsiaalne kasu AKV jaoks 7

6. Aruanne 20.–22. aprillil 2016. aastal Gaborones (Botswana Vabariigis) toimunud 12. piirkondliku kohtumise (Lõuna-Aafrika) kohta – kaaspresidentide aruanne 7

7. Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 12. juuni 2016. aasta koosolekul vastu võetud otsused (jätk) 7

8. Kiireloomuline küsimus nr 1: valimiseelne ja julgeolekuolukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis 8

9. Kaasava juhtimise parandamine detsentraliseerimise ning kohaliku valitsemise tugevdamise kaudu 8

10. Seminaride koondaruanded 8

11. Nafta ja muude strateegiliste kaupade hinnalanguse mõju AKV riikide majandusele 9

12. Kiireloomuline küsimus nr 2: naiste ja laste vägistamine ning nendevastane vägivald relvakonfliktides 9

TEISIPÄEVA, 14. JUUNI 2016. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.15)

ISTUNGIT JUHATAS: Michèle RIVASI

kaaspresidendi kohusetäitja

1. Väliskaubanduse ja arengukoostöö ministri (Madalmaad) ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lilianne Ploumeni avaldus

Väliskaubanduse ja arengukoostöö minister (Madalmaad) ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistuja Lilianne Ploumen rõhutas 2015. aasta kõige tähtsamaid saavutusi: säästva arengu tegevuskava 2030 ja uued säästva arengu eesmärgid, Addis Abeba arengu rahastamise tegevuskava ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärk (COP21), uus ülemaailmne kliimamuutuste kokkulepe. Nüüd on saabunud aeg rakendada ja kontrollida neid tegevuskavu ja kohustusi, mis peavad kajastuma nii ELi sise- kui ka välispoliitikas.

Nõukogu eesistuja nõudis järjepidevaid ja tugevdatud jõupingutusi ELi-AKV vahelise koostöö tegemiseks ühiste tulevaste väljakutsete kallal, rõhutades eelkõige rännet, rahu ja julgeolekut ning kaubandust. EL hindas Cotonou lepingu saavutusi ja puudusi, et valmistada ette võimalused AKV-ELi tulevase partnerlusraamistiku jaoks, eesmärgiga esitada oma soovitused 2016. aasta lõpus. Parlamentaarne ühisassamblee oli selle protsessi jaoks üks peamisi foorumeid ning kõik ideed, mis aitasid kaasa tulevase modernse ja võrdväärse partnerluse rajamisele, olid teretulnud.

2. Kavandamise, statistika ja piirkondliku integratsiooni (Kongo Vabariik) ministri ning AKV nõukogu eesistuja Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackase avaldus

Kavandamise, statistika ja piirkondliku integratsiooni (Kongo Vabariik) minister ning AKV nõukogu eesistuja Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas kirjeldas AKV menetlust AKV-ELi edasiste suhete ettevalmistamisel. Aruandes, mille silmapaistvate isikute töörühm esitas 30. maist kuni 1. juunini 2016 Paapua Uus-Guineas Port Moresbys toimunud AKV riigi- ja valitsusjuhtide 8. tippkohtumisel, nõuti tugevamaid AKV ja ELi vahelisi suhteid ja rõhutati mitmesuguseid tulevikus AKV ees seisvaid väljakutseid, sealhulgas säästva arengu tegevuskava 2030 ja piisavate vahendite leidmist selle rahastamiseks, tugeva, kaasava ja õiglase majanduskasvu edendamist, rännet, stabiilsuse ja julgeolekuohte ning ebaseaduslike rahavoogude negatiivset mõju. Sõnavõtja keskendus nii mitmepoolsetele kui ka AKV-ELi vahelistele kaubandusküsimustele, eeskätt vajadusele kehtestada majanduspartnerluslepingutes paindlikumad nõuded, mis võimaldaksid vähim arenenud riikidel nendega ühineda. AKV riikide rühm soovis Euroopa Arengufondi säilitamist ning AKV ja ELi suhete süvendamist ja tugevdamist, ning oli ka veendunud, et AKV riikide rühm peaks võtma rohkem aluseks lõuna–lõuna koostöö ja kolmepoolne koostöö.

3. Nõukogu infotund

AKV nõukogule esitati 13 ja ELi nõukogule 13 küsimust.

Ingrid Olga Ghislaine Ebouka-Babackas vastas AKV nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

Küsimus nr 10, mille Michèle Rivasi esitas avaliku ja erasektori partnerluste kohta Aafrika põllumajanduses

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavat küsimust:

Küsimus nr 2, mille esitas David Martin (keda asendas Maria Arena) julgeolekuolukorra kohta Burundis

Küsimus nr 4, mille esitas Marlene Mizzi Zika viiruse puhangu kohta

Küsimus nr 11, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise kohta

Küsimuste nr 1, 3, 5, 6, 7, 8, 9, 12 ja 13 esitajaid ei olnud kohal.

Lilianne Ploumen vastas ELi nõukogu nimel järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

Küsimus nr 15, mille esitas David Martin (keda asendas Maria Arena) julgeolekuolukorra kohta Burundis

Küsimus nr 16, mille esitas Cécile Kashetu Kyenge valimiste kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Küsimus nr 23, mille esitas Enrique Guerrero Salom (keda asendas Norbert Neuser) ülemaailmse humanitaarabiteemalise tippkohtumise kohta

Järgmistele küsimustele vastati, kuid neile ei järgnenud täiendavat küsimust:

Küsimus nr 17, mille esitas Marlene Mizzi Zika viiruse puhangu kohta

Küsimuste nr 14, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25 ja 26 esitajad ei olnud kohal.

4. Arutelu nõukogu osavõtul – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Norbert Neuser, Jean-Luc Schaffhauser, Agathon Rwasa (Burundi), Michael Gahler, Juan Fernando López Aguilar, Jean Marie Kilosho Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik), Magnus Kofi Amoatey (Ghana), Maria Arena, Babiker Mohamed Toum (Sudaan), Sithembile Mlotshwa (Zimbabwe), Netty Baldeh (Gambia), Michèle Rivasi and Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svaasimaa).

Liikmed keskendusid peamiselt kaubandusele ja majanduspartnerluslepingutele, esitades küsimusi kaitsemeetmete, rahalise kohanemisabi, suutlikkuse suurendamise ja tollitulu kaotamise kohta. Muud tõstatatud küsimused hõlmasid AKV ja ELi edasisi suhteid, valimisi Kongo Demokraatlikus Vabariigis, poliitilist dialoogi Burundiga, ebaseaduslikke rahavooge ja Aafrika elektrifitseerimist.

5. Aafrika mandri vabakaubanduspiirkond – väljavaated Aafrika-sisese kaubanduse soodustamiseks ja selle potentsiaalne kasu AKV jaoks

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Marielle de Sarnez

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Petr Ježek (kes asendas Marielle de Sarnezi) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Michael Gahler, Agathon Rwasa (Burundi), Louis-Joseph Manscour, Tesfaye Daba Wakjira (Etioopia), Pavel Telička, Maria Heubuch, Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Sir Louis H. Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Francesc Gambus, Babiker Mohamed Toum (Sudaan), Maria Arena, Gberi Kombo (Kamerun), Marlene Mizzi ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

Liikmed pidasid Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonda (CFTA) väga ambitsioonikaks projektiks, mille jaoks on vaja kaasatud riikide tugevat poliitilist pühendumust. See pakub Aafrika jaoks head võimalust tugevdada majanduskasvu suurendamise nimel Aafrika-sisest kaubandust, sest vabakaubandus on ka üks tulemuslik vaesusega võitlemise vahend. Siiski rõhutati, et liberalism ja turumajandus peaksid samuti aitama kaasa sellele, et majanduskasvu tulemuseks on õiglase olemusega ümberjaotamine. Euroopa ülesehitamine – ka Euroopa projekt alustas kaubandus- ja majandusühendusena – peaks olema Aafrika mandri vabakaubanduspiirkonna jaoks eeskujuks. Väljendati muret piiride avamise ja liberalismi negatiivse mõju pärast areneva majandusega riikidele.

Jean-Marie Bulambo (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Petr Ježek tegid arutelust kokkuvõtte.

6. Aruanne 20.–22. aprillil 2016. aastal Gaborones (Botswana Vabariigis) toimunud 12. piirkondliku kohtumise (Lõuna-Aafrika) kohta – kaaspresidentide aruanne

Kaaspresidendi kohusetäitja Michèle Rivasi esitas suulise aruande 12. piirkondliku koosoleku kohta ja rõhutas peamisi arutletud teemasid.

Sõnavõtjad: kaaspresident Netty Baldeh (Gambia), Gilbert Shimane Mangole (Botswana) ja Juan Fernando López Aguilar

Liikmed tänasid Botswanat ja avaldasid talle kiitust kohtumise hea korralduse eest. Aruteludes keskenduti muu hulgas piirkondliku integratsiooni tähtsusele, rändele, loodusvarade haldamisele, energiale ja seksuaalsele vägivallale. Eriti kiiduväärseks peeti haavatavaid lapsi ja meteoroloogiakeskust käsitlevat kahte seminari.

7. Kaaspresidentide teadaanded, sealhulgas juhatuse 12. juuni 2016. aasta koosolekul vastu võetud otsused (jätk)

Kaaspresidendi kohusetäitja Rivasi andis teada, et juhatus tegi 12. juuni 2016. aasta koosolekul järgmised otsused:

Alalised komiteed koostavad järgmised aruanded:

Poliitikakomitee — Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee — Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee — Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel

(Istung katkestati kell 12.36 ja see jätkus kell 15.08.)

ISTUNGIT JUHATAS: Netty BALDEH

kaaspresident

8. Kiireloomuline küsimus nr 1: valimiseelne ja julgeolekuolukord Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Sõnavõtjad: Vicky Katumwa Mukalay (Kongo Demokraatlik Vabariik), Maria Arena, Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus), Joachim Zeller, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Javier Nart, Ahamada Soukouna (Mali), Michèle Rivasi, Isabella Adinolfi, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jean-Luc Schaffhauser, Joyce Laboso (Keenia), Michael Gahler, Cécile Kashetu Kyenge, Maria Noichl ja Jo Leinen.

Liikmed avaldasid ühehäälselt kiitust kompromissresolutsiooni suhtes saavutatud kokkuleppe üle ning rõhutasid kui tähtis on rahu ja stabiilsus Kongo Demokraatliku Vabariigis nii selle elanikkonna kui ka kogu Ida-Aafrika järvede piirkonna jaoks. Nad rõhutasid ka vajadust järgida ja täita kõiki demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtte aluspõhimõtteid ning kaitsta Kongo kodanikke. Sellega seoses nõudsid nad kaasavat, demokraatlikku ja sihipärast poliitilist dialoogi, mis viiks vabade, läbipaistvate ja avatud valimisteni rahumeelses poliitilises ja sotsiaalses keskkonnas. Valimised peaksid toimuma praegu ametis oleva presidendi ametiaja lõpus, et mitte ohtu seada riigi demokraatlikku edasiminekut.

Liikmed väljendasid muret jätkuvate inimõiguste rikkumiste, suureneva poliitilise vägivalla ja põhivabaduste olukorra jätkuva halvenemise üle, mida peetakse valimiseelses olukorras esmatähtsaks, sealhulgas sõna-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse puhul.

9. Kaasava juhtimise parandamine detsentraliseerimise ning kohaliku valitsemise tugevdamise kaudu

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: James Kembi-Gitura (Keenia) ja Aymeric Chauprade

Arne Gericke (kes asendas Aymeric Chauprade`i) ja Joyce Laboso (kes asendas James Kembi-Giturat (Keenia)) tutvustasid aruannet.

Sõnavõtjad: Isabella Adinolfi, Francesc Gambus, Alpha Ousmane (Burkina Faso), Carlos Zorrinho, Agathon Rwasa (Burundi), Neena Gill, Peter Ježek, Tesfaye Daba Wakjira (Etioopia), Worlea Saywah Dunah (Libeeria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Ousmane Kaba (Guinea), Amadou Dioffo (Niger), Jean-Luc Schaffhauser, Adjedoue Weidou (Tšaad), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Louis H. Straker, Joachim Zeller, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika), Doru-Claudian Frunzulică, Babiker Mohamed Toum (Sudaan) and Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

Arutelu käigus andis kaasesimees Michèle Rivasi koosoleku juhatamise üle

Cécile Kashetu Kyengele.

Liikmed tunnustasid laialdaselt subsidiaarsust demokraatliku juhtimise tähtsa elemendina, millega soodustatakse kodanikuosalust kohalikul tasandil. Detsentraliseeritud valitsust tuleks hoolikalt üles ehitada ja see peaks hõlmama vähemusi, naisi ja noori ning võtma arvesse kohalikke vajadusi. Piisava sõltumatuse tagamiseks tuleks kohalikele ametiasutustele eraldada ka vajalikud vahendid, seda nii kesktasandilt tuleva otserahastamise kaudu kui ka oma pädevuse kaudu omal vastutusel maksude kogumisel. Liikmed nõustusid, et detsentraliseerimise puhul saab järgida erinevaid mudeleid. Mitmest AKV riigist pärit liikmed selgitasid kuidas detsentraliseerimist nende riigis rakendatakse. Rõhutati, et ELi arenguabi peaks samuti jõudma kohalike üksuste ja elanikkondadeni ning kaasama neid kavandamisse selle asemel, et sõltuda ainuüksi keskvalitsusest.

Joyce Laboso (Keenia) tegi arutelust kokkuvõtte.

10. Seminaride koondaruanded

Norbert Neuser esitas suulise aruande seminari „Taastuvenergia – jätkusuutliku tuleviku loomine“ kohta. Ta märkis, et praegu impordib Namiibia 66 % oma energiast ning et ta oli vastu võtnud maapiirkondade elektrifitseerimise üldkava, milles nähakse ette taastuvenergia – sealhulgas biomassi ja tuule ning päikeseenergia suurema kasutamise – suure potentsiaali ärakasutamine.

Uladi Mussa (Malawi) esitas suulise aruande seminari „Hoiualad kui jätkusuutlike elatusvahendite edendamise vahend“ kohta, mille käigus anti vahetut teavet Namiibia kogukonnapõhise loodusvarade majandamise kohta, millega kaasatakse kohalikke kogukondi looduslike liikide kaitsmisesse ja turismi arendamisse ning pakutakse toetust elatuspõllumajandusega tegelevatele tootjatele ja karjastele, keda metsloomad negatiivselt mõjutavad.

ISTUNGIT JUHATAS: Michèle RIVASI

kaaspresidendi kohusetäitja

Sõnavõtja: Juan Fernando López Aguilar.

11. Nafta ja muude strateegiliste kaupade hinnalanguse mõju AKV riikide majandusele

Sõnavõtjad: Domenico Rosa (Euroopa Komisjon), Abdoulaye Touré (Côte d’Ivoire), Carlos Zorrinho, Ousmane Kaba (Guinea), Jean Christophe Owono Nguema (Gabon), Worlea Saywah Dunah (Libeeria), Malement Lihasoa (Madagaskar), Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšaad), Jean-Luc Schaffhauser, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika), Michael Gahler, A Misiekaba (Suriname), Purmanund Jhugroo (Mauritius), Theodor D, Stolojan, Jo Leinen ja Michèle Rivasi.

Liikmed arutasid toorainete ja eriti nafta hinna järsu langemise mõju eelkõige AKV riikidele ning rõhutasid oma erinevaid aspekte. Esile tõsteti negatiivset mõju naftat eksportivatele riikidele ning järelmõjusid, samal ajal kui osa liikmeid juhtis tähelepanu ka odavama impordi positiivsele mõjule. Enamik nõustus, et kaupade hinnavolatiilsus oli oht paljude AKV riikide stabiilsusele ja et see näitas veel kord vajadust mitmekesistada ja suurendada AKV riikide majandust toorainete töötlemiseks ja tootmiseks ning vähendada nii tootvate kui ka importivate riikide sõltuvust naftast, et kohaneda pikaajaliste suundumiste ja kliimamuutustega.

12. Kiireloomuline küsimus nr 2: naiste ja laste vägistamine ning nendevastane vägivald relvakonfliktides

Sõnavõtjad: Kristin de Peyron (Euroopa välisteenistus), Davor Ivo Stier, Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Pavel Telička, Adjedoue Weidou (Tšaad), Mémounatou Ibrahima (Togo), Bodil Valero, Amos Fish Mahlalela (Lõuna-Aafrika), Laura Agea, Jean-Luc Schaffhauser, Purmanund Jhugroo (Mauritius), Krzyszyof Hetman, Maria Noichl, Neena Gill ja Michèle Rivasi.

Liikmed mõistsid hukka naiste ja laste vägistamise ning nendevastase vägivalla ja nõudsid võimalike ohvrite kaitsmiseks tugevamaid meetmeid, kuritegude toimepanijate vastutusele võtmisega karistamatuse lõpetamist, võitlust ohvrite häbimärgistamisega ning meditsiini-, õigus- ja psühholoogilise abi osutamist ohvritele ja nende eest hoolitsemist. Samuti käsitleti rahuvalvajate juhuslikku osalemist seksuaalse kuritarvitamise juhtudes. Tugevalt erinevaid seisukohti väljendati küsimuses, mis seostus vägistamisohvrite õigusega ohutule abordile.

(Istung lõppes kell 18.51)