EÜ-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/95,

22. detsember 1995,

tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta

(96/142/EÜ)

EÜ-TÜRGI ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahelist assotsieerimislepingut (edaspidi „Ankara leping”),

arvestades, et Ankara lepingus, millega loodi Türgi ja ühenduse vaheline assotsiatsioon, eriti artiklis 28, sätestatud eesmärgid on jätkuvalt olulised käesoleval suurte poliitiliste ja majanduslike muutuste ajal Euroopas,

tuletades meelde 8. novembri 1993. aasta resolutsiooni, milles assotsiatsiooninõukogu kinnitas uuesti lepinguosaliste tahet ühineda tolliliiduga vastavalt ajakavale ja tingimustele, mis on kehtestatud Ankara lepingus ja selle lisaprotokollis,

arvestades, et assotsiatsioonisuhted, nagu on ette nähtud Ankara lepingu artiklis 5, on jõudmas tolliliidul põhinevasse lõppetappi, millega lõpeb üleminekuetapp, kuna mõlemad lepinguosalised täidavad oma vastastikuseid kohustusi, ning mille tulemusena töötatakse Ankara lepingu ja selle lisaprotokolli raames välja tolliliidu tõhusa toimimise kord,

arvestades, et tolliliit kujutab endast poliitiliselt ja majanduslikult tähtsat kvalitatiivset sammu lepinguosaliste vahelistes assotsiatsioonisuhetes,

olles kohtunud Brüsselis 6. märtsil 1995. aastal,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1 Ilma et see piiraks Ankara lepingu ning selle lisa- ja täiendava protokolli kohaldamist, kehtestab assotsiatsiooninõukogu käesolevaga eeskirjad tolliliidu lõppetapi rakendamise kohta, mis on sätestatud eespool nimetatud lepingu artiklites 2 ja 5.

I PEATÜKK

KAUPADE VABA LIIKUMINE JA KAUBANDUSPOLIITIKA

Artikkel 2 Käesolevat peatükki kohaldatakse toodete suhtes, mis ei ole põllumajandustooted, nagu on määratletud assotsiatsioonilepingu artiklis 11. Põllumajandustooteid käsitlevad erisätted on esitatud käesoleva otsuse II peatükis.

Artikkel 3 1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kaupade suhtes, mis: — on toodetud ühenduses või Türgis, sealhulgas kaupade suhtes, mis on täielikult või osaliselt saadud või toodetud toodetest, mis pärinevad kolmandatest riikidest ja on ühenduses või Türgis vabas ringluses; — pärinevad kolmandatest riikidest ja on ühenduses või Türgis vabas ringluses. 2. Kolmandatest riikidest pärit tooted loetakse ühenduses või Türgis vabas ringluses olevaks, kui on täidetud impordiformaalsused ning tasutud tollimaksud või samaväärse toimega maksud, mida tuleb maksta ühenduses või Türgis, ja kui selliseid tolli- või muid makse pole täielikult või osaliselt tagastatud. 3. Tolliliidu tolliterritooriumi kuuluvad: — ühenduse tolliterritoorium, nagu määratletud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, (1) artiklis 3; — Türgi tolliterritoorium. 4. Käesolevat peatükki kohaldatakse ka kaupade suhtes, mis on saadud ühendusest või Türgist või mis on toodetud ühenduses või Türgis ning mille valmistamisel kasutatakse tooteid, mis pärinevad kolmandatest riikidest ja ei ole ühenduses ega Türgis vabas ringluses. Käesolevaid sätteid kohaldatakse kõnealuste kaupade suhtes siiski ainult juhul, kui on täidetud impordiformaalsused ja eksportivas riigis on makstud kõik tollimaksud või samaväärse toimega maksud, mis tuleb maksta seoses kolmandatest riikidest pärit toodetega, mida nende kaupade valmistamisel on kasutatud. 5. Kui eksportiv riik ei kohalda lõike 4 teise lõigu sätteid, ei loeta lõike 4 esimeses lõigus viidatud kaupu vabas ringluses olevaks ja seetõttu kohaldab importiv riik tollialaseid õigusakte, mida kohaldatakse kolmandatest riikidest pärinevate kaupade suhtes. 6. Assotsiatsiooninõukogu otsusega nr 2/69 moodustatud tollikoostöö komitee määrab kindlaks halduskoostöö meetodid, mida kasutatakse lõigete 1, 2 ja 4 kohaldamisel.

I JAGU

Tollimaksude ja samaväärse toimega maksude tühistamine

Artikkel 4 Impordi- ja eksporditollimaksud ning samaväärse toimega maksud tühistatakse ühenduse ja Türgi vahel täielikult käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval. Alates samast kuupäevast hoiduvad ühendus ja Türgi mis tahes uute impordi- või eksporditollimaksude ja mis tahes samaväärse toimega maksude kehtestamisest. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

II JAGU

Koguseliste piirangute ja samaväärse toimega meetmete tühistamine

Artikkel 5 Keelatakse lepinguosaliste vahelised koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 6 Keelatakse lepinguosaliste vahelised koguselised ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 7 Artiklid 5 ja 6 ei välista impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kehtestamist, kui need on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või avaliku julgeoleku seisukohalt; inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitsmiseks; kunsti-, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist.

Artikkel 8 1. Viie aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast võtab Türgi oma õiguskorda üle ühenduse õigusaktid, mis on seotud tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisega. 2. Kõnealuste õigusaktide loetelu ning tingimused ja üksikasjalikud meetmed, mille järgi Türgi neid kohaldab, nähakse ette assotsiatsiooninõukogu otsusega üheaastase perioodi jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast. 3. Käesolev säte ei takista Türgil alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kohaldada ühenduse õigusakte, mida peetakse eriti tähtsaks. 4. Lepinguosalised rõhutavad omavahelise tulemusliku koostöö tähtsust standardimise, metroloogia ja kalibreerimise, kvaliteedi, akrediteerimise, katsetamise ja sertifitseerimise valdkonnas.

Artikkel 9 Kui Türgi on jõustanud ühenduse õigusakti sätted või õigusaktid, mis on vajalikud tehniliste kaubandustõkete tühistamiseks, et kaubelda teatava tootega, toimub kõnealuse toote kaubandus lepinguosaliste vahel vastavalt tingimustele, mis on sätestatud kõnealustes õigusaktides, ilma et see piiraks käesoleva otsuse sätete kohaldamist.

Artikkel 10 1. Alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast ja ajavahemiku jooksul, mida Türgil on vaja artiklis 9 viidatud õigusaktide kohaldamiseks, hoidub Türgi sellest, et takistab oma territooriumil turule laskmast või kasutusele võtmast ühendusest pärinevaid tooteid, mille vastavus ühenduse direktiividega, millega kehtestatakse nõuded, millele kõnealused tooted peavad vastama, on tõendatud kõnealustes direktiivides sätestatud tingimuste ja menetluskorra kohaselt. 2. Juhul kui Türgi leiab erandina lõikest 1, et toode, mille vastavus ühenduse direktiividele on tõendatud lõike 1 kohaselt ja mida kasutatakse tootja ettenähtud eesmärgil, ei vasta ühele artiklis 7 nimetatud nõudele, võib ta võtta kõik vajalikud meetmed lõikes 3 sätestatud tingimuste ja menetluskorra kohaselt, et kõrvaldada kõnealune toode turult või keelata või piirata selle turule viimist või kasutusele võtmist. 3. a) Kui Türgi kaalub meetme võtmist lõike 2 kohaselt, teatab ta sellest otsekohe tolliliidu ühiskomitee kaudu ühendusele ja edastab kogu asjakohase teabe. b) Lepinguosalised alustavad tolliliidu ühiskomitees viivitamata konsultatsioone, et leida mõlemale poolele sobiv lahendus. c) Türgi ei või võtta lõikes 2 nimetatud meedet enne, kui on möödunud üks kuu teavitamise kuupäevast, mis on sätestatud lõike 3 punktis a, välja arvatud juhul kui lõike 3 punktile b vastav konsulteerimine on lõpetatud enne tähtaja möödumist. Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erakorralised asjaolud muudavad eelneva uurimise võimatuks, võib Türgi otsekohe võtta meetme, mis on olukorra parandamiseks vältimatu. d) Türgi teavitab otsekohe tolliliidu ühiskomiteed võetud meetmest ja edastab kogu asjakohase teabe. e) Ühendus võib igal ajal paluda tolliliidu ühiskomiteel kõnealune meede läbi vaadata. 4. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis toiduainete suhtes.

Artikkel 11 Ajavahemiku jooksul, mida Türgil on vaja artiklis 9 viidatud õigusaktide kohaldamiseks, aktsepteerib ühendus selliste menetluste tulemusi, mida Türgis rakendatakse, et hinnata tööstustoodete vastavust ühenduse õiguse nõuetele, tingimusel et kõnealused menetlused on vastavuses ühenduses kehtivate nõuetega ning eeldusel, et mootorsõidukisektoris kohaldatakse Türgis nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (2).

III JAGU

Kaubanduspoliitika

Artikkel 12 1. Alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kohaldab Türgi riikide suhtes, mis ei ole ühenduse liikmed, sätteid ja rakendusmeetmeid, mis suures osas sarnanevad ühenduse kaubanduspoliitikaga, mis on sätestatud järgmistes määrustes: — nõukogu määrus (EÜ) nr 3285/94 (3) (impordi ühiste eeskirjade kohta); — nõukogu määrus (EÜ) nr 519/94 (4) (teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta); — nõukogu määrus (EÜ) nr 520/94 (5) (millega kehtestatakse ühenduse koguseliste kvootide haldamise kord (rakendussätted: komisjoni määrus (EÜ) nr 738/94 (6); — nõukogu määrused (EÜ) nr 3283/94 (7) ja (EÜ) nr 3284/94 (8) (kaitse kohta dumpinguhinnaga ja subsideeritud impordi eest); — nõukogu määrus (EÜ) nr 3286/94 (9) (millega kehtestatakse ühenduse meetmed ühise kaubanduspoliitika vallas); — nõukogu määrus (EMÜ) nr 2603/69 (10) (millega kehtestatakse ühised ekspordieeskirjad); — nõukogu otsus 93/112/EMÜ (11) (ametlikult toetatavate ekspordikrediitide kohta); — nõukogu määrus (EÜ) nr 3036/94 (12) (millega kehtestatakse majandusliku mõjuga välistöötlemise kord, mida kohaldatakse teatavate tekstiil- ja rõivatoodete suhtes); — nõukogu määrus (EÜ) nr 3030/93 (13) (teatavate tekstiiltoodete kolmandatest riikidest importimise ühiseeskirjade kohta); — nõukogu määrus (EÜ) nr 517/94 (14) (tekstiiltoodete importimise autonoomse korra kohta); — nõukogu määrus (EÜ) nr 3951/92 (15) (tekstiiltoodete importimise kohta Taiwanist). 2. Alates käesoleva otsuse jõustumisest kohaldab Türgi kooskõlas GATTi XXIV artikli nõuetega tekstiilisektoris ühendusega sisuliselt sarnast kaubanduspoliitikat, sealhulgas tekstiili- ja rõivatoodetega kauplemise lepinguid või kokkuleppeid. Ühendus võimaldab Türgile koostööd, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. 3. Selle aja jooksul, mil Türgi viib meetmed lõpule, kehtib tekstiil- ja rõivatoode eksportimisel Türgist ühendusse päritolusertifikaatide praegune süsteem, ning toodetele, mis ei pärine Türgist, kohaldatakse ühenduse kaubanduspoliitikat kõnealuste kolmandate riikide suhtes. 4. Käesoleva otsuse sätted ei kujuta endast takistust ühenduse ja Jaapani vahelise mootorsõidukitega kauplemise kokkuleppe rakendamisele, mida on nimetatud kaitsemeetmete lepingu lisas, mis on liidetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule. Enne käesoleva otsuse jõustumist määravad Türgi ja ühendus kindlaks koostöö üksikasjalikud eeskirjad, et vältida nimetatud kokkuleppest kõrvalehoidmist. Niisuguste üksikasjalike eeskirjade puudumise korral jätab ühendus endale õiguse seoses impordiga oma territooriumile võtta mis tahes meetmeid, mida peetakse nimetatud kokkuleppe kohaldamiseks vajalikuks.

IV JAGU

Ühine tollitariifistik ja soodustariifide poliitika

Artikkel 13 1. Alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast võtab Türgi seoses riikidega, mis ei ole ühenduse liikmed, kasutusele ühise tollitariifistiku. 2. Türgi kohandab oma tollitariife alati kui vaja, et võtta arvesse muudatusi ühises tollitariifistikus. 3. Tollikoostöö komitee määrab kindlaks, missugused meetmed on sobivad lõigete 1 ja 2 rakendamiseks.

Artikkel 14 1. Türgit teavitatakse ühenduse mis tahes otsusest, mis tehakse ühise tollitariifistiku täiendamiseks, tollimaksude peatamiseks või uuesti kehtestamiseks ning mis tahes otsusest seoses tariifikvootide või -lagedega piisavalt aegsasti, et Türgi saaks samaaegselt viia oma tollitariifistiku kooskõlla ühise tollitariifistikuga. Selleks toimuvad tolliliidu ühiskomitees eelnevalt konsultatsioonid. 2. Kui Türgi tollitariifistikku ei saa ühise tollitariifistikuga samaaegselt kooskõlla viia, võib tolliliidu ühiskomitee võtta vastu otsuse anda selle teostamiseks teatav ajavahemik. Mitte mingil juhul ei saa tolliliidu ühiskomitee lubada Türgil kohaldada tollitariifistikku, mis on mis tahes toote puhul madalam ühisest tollitariifistikust. 3. Kui Türgi soovib ajutiselt peatada tollimakse või need taastada muul kui lõikega 1 ette nähtud viisil, teavitab Türgi sellest viivitamata ühendust. Eespool nimetatud otsuste üle toimuvad tolliliidu ühiskomitees konsultatsioonid.

Artikkel 15 Erandina artiklist 13 ja kooskõlas lisaprotokolli artikliga 19 võib Türgi kuni 1. jaanuarini 2001 säilitada kõrgemad tollimaksud kui ühises tollitariifistikus kolmandate riikide toodetele, mille suhtes on assotsiatsiooninõukogus kokku lepitud.

Artikkel 16 1. Selleks et ühtlustada Türgi kaubanduspoliitika ühenduse kaubanduspoliitikaga, viib Türgi viie aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast järk-järgult oma kaubanduspoliitika vastavusse ühenduse soodustollirežiimiga. Ühtlustamine hõlmab nii autonoomseid režiime kui ka sooduslepinguid kolmandate riikidega. Sel eesmärgil võtab Türgi vajalikud meetmed ja peab asjaomaste riikidega vastastikuste sooduslepingute üle läbirääkimisi. Assotsiatsiooninõukogu vaatab tehtud edusammud korrapäraselt üle. 2. Iga lõikes 1 nimetatud juhtumi puhul sõltub tariifsete soodustuste andmine vastavusest toodete päritolu käsitlevatele sätetele, mis on identsed sätetega, mis reguleerivad niisuguste soodustuste andmist ühenduse poolt. 3. a) Kui lõikes 1 nimetatud ajavahemiku jooksul säilitab Türgi tariifipoliitika, mis erineb ühenduse poliitikast, siis kolmandatest riikidest ühendusse imporditud kaupadelt, mis on lastud soodusrežiimil vabasse ringlusse nende päritolumaa või ekspordi tõttu, tuleb Türki importimise korral maksta kompenseerivat maksu järgmistel asjaoludel: — kaubad on imporditud riikidest, mille suhtes Türgi ei ole kehtestanud sama tariifset sooduskohtlemist; — kaubad on tuvastatavad kui kõnealustest riikidest imporditud kaubad; — Türgis makstav tollimaks on vähemalt viis protsendipunkti kõrgem kui ühenduses kohaldatav tollimaks; — seoses kõnealuste kaupade liikumisega on täheldatud olulist moonutust. b) Tolliliidu ühiskomitee koostab loetelu kaupadest, mille suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu, ja määrab kindlaks maksu suuruse.

V JAGU

Töödeldud põllumajandustooted, mis ei ole hõlmatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu II lisaga

Artikkel 17 Käesolevat jagu kohaldatakse 1. lisas loetletud kaupade suhtes.

Artikkel 18 Olenemata artiklist 13 võib Türgi kohaldada põllumajanduskomponenti kolmandatest riikidest imporditavate kaupade suhtes, mis on loetletud 1. lisas. Põllumajanduskomponent kehtestatakse artikli 19 kohaselt.

Artikkel 19 1. Põllumajanduskomponent, mida kohaldatakse Türki imporditavate kaupade suhtes, saadakse selliste põhiliste põllumajandustoodete koguste liitmisel, mida on kasutatud kõnealuste kaupade valmistamiseks, ja tulemused korrutatakse põhisummaga, mis vastab igale põllumajanduslikule põhitootele, mis on määratletud lõikes 3. 2. a) Põhilised põllumajandustooted, mida tuleb arvesse võtta, on loetletud 2. lisas. b) Põhiliste põllumajandustoodete kogused, mida tuleb arvesse võtta, on loetletud 3. lisas. c) Kaupade puhul, mis klassifitseeritud nomenklatuuri koodidega, millele on viidatud lisades 3–4, on arvesse võetavad põllumajanduskomponendi kogused sätestatud 4. lisas. 3. Igale põhilisele põllumajandustootele vastav põhisumma on maksu summa, mida kohaldatakse sooduskohtlemiseta kolmandast riigist pärit põllumajandustoote Türki importimise korral põllumajandustoodetele kohaldatava võrdlusperioodi jooksul. Põhisummad on esitatud 5. lisas.

Artikkel 20 1. Olenemata artiklist 4 võivad Türgi ja ühendus omavahelises kaubanduses kohaldada põllumajanduskomponente, mis on kehtestatud vastavalt allpool esitatud sätetele. 2. Niisuguseid põllumajanduskomponente, mida on vajaduse korral artikli 22 kohaselt vähendatud, kohaldatakse ainult 1. lisas loetletud kaupade suhtes. 3. Ühendus kohaldab Türgi suhtes kolmandate riikide suhtes kohaldatavale põllumajanduskomponendile vastavaid koguselisi tollimakse. 4. Türgi kohaldab ühendusest imporditavate kaupade suhtes vastavalt artiklile 19 kohaldatavat põllumajanduskomponenti.

Artikkel 21 Olenemata käesolevas otsuses sätestatud tingimustest nähakse 6. lisa 1. tabelis ja 6. lisa 2. tabelis loetletud kaupade puhul ette erikord, mille alusel vähendatakse Türgisse importimise maksu kolmes etapis kolme aasta jooksul 1. tabelis ja ühe aasta jooksul 2. tabelis loetletud kaupade puhul. Kõnealuste impordimaksude tase on sätestatud 6. lisa tabelites 1 ja 2. Vastavate ajavahemike lõppemisel kohaldatakse tervikuna käesoleva jao sätteid.

Artikkel 22 1. Kui ühenduse ja Türgi vahelises kaubanduses vähendatakse põhilise põllumajandustoote suhtes kohaldatavat tollimaksu, vähendatakse proportsionaalselt põllumajanduskomponenti, mis on seoses impordiga Türki kindlaks määratud artikli 20 lõike 4 kohaselt või millele on seoses impordiga ühendusse viidatud artikli 20 lõikes 3. 2. Kui lõikes 1 nimetatud vähendamised toimuvad kvoodi piires, koostab assotsiatsiooninõukogu kaupade ja koguste loetelu, mille suhtes vähendatud põllumajanduskomponenti kohaldatakse. 3. Käesoleva artikli lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse artiklis 21 nimetatud impordimaksude suhtes.

Artikkel 23 Kui erandkorraga hõlmatud ühe või enama toote import põhjustab või ähvardab põhjustada Türgis tõsiseid häireid, mis võivad ohustada tolliliidu eesmärke seoses töödeldud põllumajandustoodetega, peetakse lepinguosaliste vahel tolliliidu ühiskomitees nõupidamisi, kus püütakse leida vastastikku sobiv lahendus. Kui niisugust lahendust ei suudeta leida, võib tolliliidu ühiskomitee soovitada sobivaid viise tolliliidu nõuetekohase toimimise säilitamiseks, ilma et see piiraks artikli 63 kohaldamist.

II PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 24 1. Käesolevaga kinnitab assotsiatsiooninõukogu lepinguosaliste ühist eesmärki liikuda omavahelise põllumajandustoodete vaba liikumise suunas, nagu on sätestatud lisaprotokolli artiklites 32–35. 2. Assotsiatsiooninõukogu märgib, et nimetatud toodete vaba liikumise saavutamiseks vajalike tingimuste loomiseks on vaja lisaaega.

Artikkel 25 1. Türgi kohandab oma poliitikat nii, et oleks võimalik vastu võtta ühise põllumajanduspoliitika meetmed, mis on vajalikud põllumajandustoodete vaba liikumise tagamiseks. Türgi teavitab ühendust selle kohta tehtud otsustest. 2. Ühendus võtab oma põllumajanduspoliitika kujundamisel Türgi põllumajanduse huve arvesse nii palju kui võimalik ning teavitab Türgit asjakohastest komisjoni ettepanekutest ja otsustest, mis tehakse nende ettepanekute alusel. 3. Assotsiatsiooninõukogus võib pidada konsultatsioone lõikes 2 osutatud ettepanekute ja otsuste üle ning meetmete üle, mida Türgi kavatseb lõike 1 kohaselt põllumajanduse valdkonnas võtta.

Artikkel 26 Ühendus ja Türgi parandavad järk-järgult vastastikku kasulikel alustel sooduskordamida nad põllumajandustoodetega kauplemisel üksteise suhtes kohaldavad. Assotsiatsiooninõukogu vaatab korrapäraselt läbi sooduskorda tehtud parandused.

Artikkel 27 Assotsiatsiooninõukogu võtab vastu sätted, mis on vajalikud põllumajandustoodete vaba liikumise saavutamiseks ühenduse ja Türgi vahel, kui ta on teinud kindlaks, et Türgi on vastu võtnud artikli 25 lõikes 1 osutatud ühise põllumajanduspoliitika meetmed.

III PEATÜKK

TOLLISÄTTED

Artikkel 28 1. Käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval, võttes aluseks nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, (16) millega kehtestatakse eelnevalt nimetatud määruse rakendussätted, võtab Türgi vastu sätted järgmistes valdkondades: a) kaupade päritolu; b) kaupade tolliväärtus; c) kaupade toomine tolliliidu territooriumile; d) tollideklaratsioon; e) vabasse ringlusse lubamine; f) peatamismeetmed ja tollimenetlused, millel on majanduslik mõju; g) kaupade liikumine; h) tollivõlg; i) edasikaebamise õigus. 2. Türgi võtab käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval vajalikud meetmed, et rakendada sätted, mis põhinevad: a) nõukogu 1. detsembri 1986. aasta määrusel (EMÜ) nr 3842/86 võltsitud kauba vabasse ringlusse lubamist keelustavate meetmete sätestamise kohta (17) ja komisjoni 14. oktoobri 1987. aasta määrusel (EMÜ) nr 3077/87, millega kehtestatakse eelnevalt nimetatud määruse rakendussätted (18); b) nõukogu 28. märtsi 1983. aasta määrusel (EMÜ) nr 918/83, millega kehtestatakse ühenduse tollimaksuvabastuse süsteem, (19) ning komisjoni 29. juuli 1983. aasta määrustel (EMÜ) nr 2287/83, (EMÜ) nr 2288/83, (EMÜ) nr 2289/83 ja (EMÜ) nr 2290/83, millega kehtestatakse eelnevalt nimetatud määruse rakendussätted (20); c) nõukogu määrusel (EMÜ) nr 616/78 ühise tollitariifistiku 51. peatüki või 53.–62. peatüki alla kuuluvate ja ühendusse imporditud teatavate tekstiiltoodete päritolutõendi ja sellise tõendi aktsepteerimistingimuste kohta (21). 3. Tollikoostöö komitee kehtestab lõigete 1 ja 2 rakendamiseks asjakohased meetmed.

Artikkel 29 Lepinguosaliste haldusasutuste vastastikust abi tolliküsimustes reguleeritakse 7. lisa sätetega, mis hõlmavad ühenduse osas ühenduse pädevusse kuuluvaid tolliküsimusi.

Artikkel 30 Tollikoostöö komitee töötab enne käesoleva otsuse jõustumist välja asjakohased sätted võlgade sissenõudmisega seotud vastastikuse abi kohta.

IV PEATÜKK

ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE

I JAGU

Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitse

Artikkel 31 1. Lepinguosalised kinnitavad, et peavad tähtsaks intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse ja rakendamise tähtsust. 2. Lepinguosalised tunnistavad, et tolliliit saab nõuetekohaselt toimida ainult siis, kui intellektuaalomandi õiguste tulemuslik kaitse samaväärsel tasemel on tagatud tolliliidu mõlemas osas. Seega kohustuvad nad täitma 8. lisas sätestatud kohustusi.

II JAGU

Konkurents

A. Tolliliidu konkurentsieeskirjad

Artikkel 32 1. Tolliliidu nõuetekohase toimimisega on kokkusobimatud ja seetõttu keelatud, niivõrd kuivõrd need võivad mõjutada ühenduse ja Türgi vahelist kaubandust, kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevused, mille eesmärk või tagajärg on takistada, piirata või moonutada konkurentsi siseturu piires, iseäranis need kokkulepped, otsused ja tegevus, millega: a) otseselt või kaudselt määratakse kindlaks ostu- või müügihinnad või mis tahes muud tehingutingimused; b) piiratakse või kontrollitakse tootmist, turge, tehnilist arengut või investeeringuid; c) jagatakse turge või tarneallikaid; d) rakendatakse võrdväärsete tehingute korral erinevaid tingimusi, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; e) seatakse lepingu sõlmimise eeltingimuseks teise lepinguosalise nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud sellise lepingu objektiga. 2. Kõik käesoleva artikli põhjal keelatud kokkulepped või otsused on tühised. 3. Lõike 1 sätted võib siiski kuulutada kohaldamatuks: — ettevõtjatevaheliste mis tahes kokkulepete või kokkuleppeliikide suhtes; — ettevõtjate ühenduste otsuste või otsuseliikide suhtes; — kooskõlastatud tegevuse või kooskõlastatud tegevuse liikide suhtes, mis aitavad parandada kaupade tootmist või levitamist või edendada tehnilist või majanduslikku progressi, võimaldades samal ajal tarbijatel saada sellest tulenevast kasust õiglase osa, ilma et: a) kehtestataks asjaomastele ettevõtjatele piiranguid, mis ei ole nimetatud eesmärkide saavutamiseks hädavajalikud; b) antaks sellistele ettevõtjatele võimaluse kõrvaldada konkurentsi kõnealuste toodete olulise osa suhtes.

Artikkel 33 Ühenduse ja/või Türgi territooriumil tervikuna või olulisel osal territooriumist on turgu valitseva seisundi kuritarvitamine, niivõrd kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Türgi vahel, ühe või mitme ettevõtja poolt keelatud kui tolliliidu nõuetekohase toimimisega kokkusobimatu tegevus. Selline kuritarvitamine võib seisneda iseäranis: a) ebaõiglaste ostu- või müügihindade või muude ebaõiglaste kaubandustingimuste otseses või kaudses kehtestamises; b) toodangu, turgude või tehnilise arengu piiramises tarbijate kahjuks; c) erinevate tingimuste rakendamises võrdväärsete tehingute korral, pannes kaubanduspartnerid sellega ebasoodsasse konkurentsiolukorda; d) selles, et lepingu sõlmimise eeltingimuseks seatakse teise lepinguosalise nõusolek võtta endale lisakohustusi, mis oma laadilt või kaubandustavade kohaselt ei ole seotud lepingu objektiga.

Artikkel 34 1. Igasugune ühenduse liikmesriigi või Türgi poolt riigi vahenditest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, on tolliliidu nõuetekohase toimimisega kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab kaubandust ühenduse ja Türgi vahel. 2. Tolliliidu toimimisega sobib kokku: a) üksiktarbijatele antav sotsiaalabi, kui sellist abi antakse ilma asjaomaste toodete päritolul põhineva diskrimineerimiseta; b) loodusõnnetuste ja erakorraliste sündmuste tekitatud kahju korvamiseks antav abi; c) Saksamaa jagamisest kahjustatud Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondade majandusele antav abi määral, mis on vajalik nimetatud jagamisest põhjustatud majandusliku halvemuse korvamiseks; d) abi Türgi vähem arenenud piirkondadele viie aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumist, et edendada majanduslikku arengut, eeldusel et niisugune abi ei kahjusta ühenduse ja Türgi vahelisi kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. 3. Tolliliidu toimimisega kokkusobivaks võib pidada: a) lisaprotokolli artikli 43 lõike 2 kohaselt abi majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb suur tööpuudus; b) abi üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimise edendamiseks või mõne liikmesriigi või Türgi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks; c) viia aasta jooksul alates käesoleva otsuse jõustumisest lisaprotokolli artikli 43 lõike 2 kohast abi, mille eesmärk on struktuurilise kohanduse lõpuleviimine seoses tolliliidu loomisega. Assotsiatsiooninõukogu vaatab kõnealuse klausli kohaldamise pärast eespool nimetatud ajavahemikku üle. d) abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt ühenduse ja Türgi vahelisi kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; e) abi kultuuri edendamiseks ja kultuuripärandi säilitamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta ühenduse ja Türgi vahelisi kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega; f) muud liiki abi, mille võib kindlaks määrata assotsiatsiooninõukogu.

Artikkel 35 Mis tahes tegevust, mis on vastuolus artiklitega 32, 33 ja 34, hinnatakse kriteeriumide alusel, mis tulenevad Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklites 85, 86 ja 92 kehtestatud eeskirjade ja teiseste õigusaktide kohaldamisest. või 45 tööpäeva möödudes esildise tegemisest niisuguse nõupidamise jaoks. Eelistatud on meetmetele, mis häirivad tolliliidu toimimist kõige vähem. 2. Tegevuste puhul, mis on kokkusobimatud artikliga 34, võib niisuguseid asjakohaseid meetmeid, kui seejuures kohaldatakse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet, vastu võtta ainult kooskõlas menetluste ja tingimustega, mis on sätestatud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega ning mis tahes muu asjakohase õigusaktiga, milles on kokkuleppele jõutud eespool nimetatud kokkuleppe egiidi all, ning mida kohaldavad mõlemad lepinguosalised.

Artikkel 36 Lepinguosalised vahetavad teavet, võttes arvesse ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetega seonduvaid piiranguid.

Artikkel 37 1. Assotsiatsiooninõukogu võtab pärast tolliliidu jõustumist kahe aasta jooksul otsusega vastu vajalikud eeskirjad artiklite 32, 33 ja 34 ja artikli 35 seonduvate osade rakendamiseks. Kõnealused eeskirjad põhinevad ühenduse juba olemasolevatel eeskirjadel ja täpsustavad muu hulgas ühenduse iga konkurentsiasutuse rolli. 2. Kuni kõnealused eeskirjad vastu võetakse, a) otsustavad ühenduse või Türgi ametiasutused lepingute, otsuste ja kooskõlastatud tegevuse lubatavuse ning turgu valitseva seisundi kuritarvitamise üle kooskõlas artiklitega 32 ja 33; b) artikli 34 rakenduseeskirjadena kohaldatakse GATT 1994 subsiidiumide ja tasakaalustavate tollimaksude koodeksit.

Artikkel 38 1. Kui ühendus või Türgi on seisukohal, et teatav tegevus on kokkusobimatu artiklite 32, 33 või 34 tingimustega ja — seda ei ole piisavalt käsitletud artiklis 37 viidatatud rakenduseeskirjades või — niisuguste eeskirjade puudumise korral ja juhul, kui niisugune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada tõsist kahju teise lepinguosalise huvidele või materiaalset kahju lepinguosalise kodumaisele tööstusele, võib ta võtta sobivaid meetmeid pärast nõupidamist tolliliidu ühiskomitees või 45 tööpäeva möödudes esildise tegemisest niisuguse nõupidamise jaoks. Eelistatud on meetmetele, mis häirivad tolliliidu toimimist kõige vähem. 2. Tegevuste puhul, mis on kokkusobimatud artikliga 34, võib niisuguseid asjakohaseid meetmeid, kui seejuures kohaldatakse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet, vastu võtta ainult kooskõlas menetluste ja tingimustega, mis on sätestatud üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppega ning mis tahes muu asjakohase õigusaktiga, milles on kokkuleppele jõutud eespool nimetatud kokkuleppe egiidi all, ning mida kohaldavad mõlemad lepinguosalised.

B. Õigusaktide ühtlustamine

Artikkel 39 1. Tolliliidu eesmärgiks oleva majandusintegratsiooni saavutamiseks tagab Türgi, et tema konkurentsieeskirjade valdkonna õigusaktid muudetakse kokkusobivaks Euroopa Ühenduse vastavate õigusaktidega ja et neid kohaldatakse tulemuslikult. 2. Lõikes 1 sätestatud kohustuste täitmiseks Türgi a) võtab enne tolliliidu jõustumist vastu seaduse, mis keelab ettevõtjate tegutsemisviise tingimustel, mis on sätestatud EÜ asutamislepingu artiklites 85 ja 86. Türgi tagab samuti, et ühe aasta jooksul pärast tolliliidu jõustumist hakatakse Türgis kohaldama põhimõtteid, mis sisalduvad ühenduse kehtivates grupierandi määrustes ja EÜ ametiasutuste välja töötatud kohtupraktikas. Ühendus teavitab Türgit nii kiiresti kui võimalik mis tahes menetlusest, mis on seotud grupierandi määruste vastuvõtmise, tühistamise või muutmisega EÜ poolt pärast tolliliidu jõustumist. Pärast seda, kui kõnealune teave on antud, on Türgil vajadusel üks aasta aega oma õigusaktide kohandamiseks; b) asutab enne tolliliidu jõustumist konkurentsiameti, mis kohaldab tulemuslikult kõnealuseid eeskirju ja põhimõtteid; c) kohandab enne käesoleva otsuse jõustumist kogu oma tekstiili- ja rõivasektorile antava abi eeskirjadega, mis on sätestatud asjakohastes ühenduse süsteemides ja EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 suunistes. Türgi teavitab ühendust kõigist kõnealuse sektori abikavadest, mida on nimetatud raamistike ja suunistega kohandatud. Ühendus teavitab Türgit nii kiiresti kui võimalik mis tahes menetlustest, mis on seotud kõnealuste süsteemide ja suuniste ühendusepoolse vastuvõtmise, tühistamise või muutmisega pärast d) tolliliidu jõustumist. Pärast seda, kui kõnealune teave on edastatud, on Türgil üks aasta aega oma õigusaktide kohandamiseks; e) kahe aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist kohandab Türgi kõik abikavad mis ei hõöma tekstiili- ja rõivasektorile antud abi, ühenduse raamistikes ja suunistes EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 alusel sätestatud eeskirjadega.. Ühendus teavitab Türgit nii kiiresti kui võimalik mis tahes menetlustest, mis on seotud kõnealuste raamistike ja suuniste vastuvõtmise, tühistamise või muutmisega ühenduse poolt. Pärast seda, kui kõnealune teave on esitatud, on Türgil üks aasta aega oma õigusaktide kohandamiseks; f) kahe aasta jooksul pärast tolliliidu jõustumist, teavitab Türgi ühendust kõigist Türgis kehtivatest abikavadest, mis on vastu võetud vastavalt punktile d. Kui on vaja vastu võtta uus kava, teavitab Türgi ühendust nii kiiresti kui võimalik niisuguse kava sisust; Türgi teatab ühendusele eelnevalt ettevõttele või ettevõtete rühmale antavast mis tahes üksikasbist, millest teavitamine ühenduse raamistike või suuniste alusel oleks olnud kohustuslik, kui selle oleks andnud liikmesriik, või väljapoole ühenduse raamistikke või suuniseid jäävast üksikabist, mis ületab 12 miljonit eküüd ja millest oleks EÜ õigusaktide alusel teavitatud, kui selle oleks andnud mõni liikmesriik. Liikmesriikide antava üksikabi kohta ja sõltuvalt komisjoni analüüsist teavitatakse Türgit EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaselt samadel alustel nagu liikmesriike. 3. Ühendus ja Türgi teevad teineteisele teatavaks kõik muudatused, mille nad on teinud oma õigusaktidesse seoses ettevõtjate konkurentsi piirava tegevusega. Nad teavitavad teineteist ka juhtumitest, kui kõnealuseid õigusakte on kohaldatud. 4. Seoses lõike 2 punktide c, e ja f kohaselt edastatud teabega on ühendusel õigus teha vastuväiteid Türgi antud abile, mida ta oleks pidanud ebaseaduslikuks EÜ õiguse alusel, kui abi oleks andnud liikmesriik. Kui Türgi ei nõustu ühenduse arvamusega ja kui juhtumit ei lahendata 30 päeva jooksul, on nii ühendusel kui Türgil õigus asi vahekohtule edastada. 5. Türgil on õigus esitada vastuväiteid ja pöörduda assotsiatsiooninõukogu poole seoses liikmesriigi antud abiga, mida ta peab EÜ õigusaktide kohaselt ebaseaduslikuks. Kui assotsiatsiooninõukogu ei lahenda juhtumit kolme kuu jooksul, võib assotsiatsiooninõukogu otsustada juhtumi edastada Euroopa Ühenduste Kohtule.

Artikkel 40 1. Ühendus teavitab Türgit nii kiiresti kui võimalik EÜ asutamislepingu artiklite 85, 86 ja 92 kohaselt vastuvõetud otsustest, mis võiksid mõjutada Türgi huve. 2. Türgil on õigus küsida teavet ühenduse poolt EÜ asutamislepingu artiklite 85, 86 ja 92 alusel tehtud mis tahes konkreetse otsuse kohta.

Artikkel 41 Seoses riigi osalusega ettevõtete ning ettevõtetega, kellele on antud eri- või ainuõigused, tagab Türgi, et esimese aasta lõpuks pärast tolliliidu jõustumist järgitakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu põhimõtteid, eriti artiklit 90 ning teisestes õigusaktides sisalduvaid ja nendel põhineva kohtupraktika põhimõtteid.

Artikkel 42 Türgi viib järk-järgult vastavalt assotsiatsiooninõukogu kehtestatud tingimustele ja ajakavale vastavusse mis tahes kaubanduslikud riigimonopolid tagamaks, et käesoleva otsuse jõustumisele järgneva teise aasta lõpuks kaotatakse liikmesriikide ja Türgi kodanike vaheline diskrimineerimine toodete hankimise ja turustamise tingimuste osas.

Artikkel 43 1. Kui ühendus või Türgi on veendunud, et teise poole territooriumil toimuv konkurentsivastane tegevus kahjustab tema või tema ettevõtjate huvevõib asjaomane lepinguosaline teist lepinguosalist sellest teavitada ning taotleda, et teise lepinguosalise konkurentsiamet võtaks asjakohaseid täitemeetmeid. Teatises kirjeldatakse nii üksikasjalikult kui võimalik konkurentsivastast tegevust ja selle mõju teatise esitanud lepinguosalise huvidele ning see sisaldab teatise esitanud lepinguosalise võimalustele vastava täiendava teabe ja muu koostöö pakkumist. 2. Lõikes 1 nimetatud teatise saamisel ja pärast lepinguosaliste vahelisi arutelusid, mis võivad antud olukorras asjakohased ja kasulikud olla, kaalub teatise saanud lepinguosalise konkurentsiamet, kas seoses teavituses tuvastatud konkurentsivastase tegevusega tuleks võtta täitemeetmeid. Teatise saanud lepingosaline teavitab teatise saatnud lepingosalist oma otsusest. Kui võetakse täitemeetmeid, teavitab teatise saanud lepingosaline teatise saatnud lepinguosalist selle tulemustest ning võimaluse korral ka olulistest vahetulemustest.. 3. Käesoleva artikli ükski säte ei piira teatise saanud lepinguosalise kaalutlusõigust otsustada oma konkurentsiõiguse ja jõustamispoliitika alusel, kas rakendada teavitatud konkurentsivastase tegevuse suhtes täitemeetmeid või mitte, ega takista teatise saatnud lepinguosalisel rakendada täitemeetmeid niisuguse konkurentsivastase tegevuse suhtes.

III JAGU

Kaubanduse kaitsemeetmed

Artikkel 44 1. Assotsiatsiooninõukogu vaatab ükskõik kumma lepingosalise taotlusel läbi põhimõtte, mille kohaselt kasutatakse muid kaubanduse kaitsevahendeid kui ühe lepinguosalise poolt teise lepinguosalisega suhtlemisel võetavad kaitsemeetmed. Niisuguse läbivaatamise käigus võib assotsiatsiooninõukogu otsustada peatada kõnealuste meetmete kohaldamise, eeldusel et Türgi on rakendanud ühenduse õigustiku konkurentsi, riigiabi kontrolli ja muud asjaomased osad, mis on seotud siseturuga, ning on taganud nende tulemusliku täitmise, andes seega ebaõiglase konkurentsi vastu tagatise, mis on võrreldav siseturul olemasolevaga. 2. Üksikasjalikud dumpinguvastaste meetmete rakenduseeskirjad, mis on sätestatud lisaprotokolli artiklis 47, jäävad kehtima.

Artikkel 45 Erandina V peatüki II jao sätetest ei kohaldata kõnealuses jaos viidatud nõupidamise ja otsuste tegemise menetlusi kaubanduse kaitsemeetmete suhtes, mida ükskõik kumb pool on võtnud. Kaubanduspoliitika meetmete rakendamise raamistikus kolmandate riikide suhtes püüavad lepinguosalised teabevahetuse ja nõupidamiste kaudu saavutada võimalusi oma tegevuse koordineerimiseks, juhul kui asjaolud ja mõlema poole rahvusvahelised kohustused seda lubavad.

Artikkel 46 Erandina kaupade vaba liikumise põhimõttest, mis on kehtestatud I peatükis, võib lepinguosaline, kes võttis või võtab oma suhetes teise lepinguosalisega või kolmandate riikidega dumpinguvastaseid või mis tahes muid artiklis 44 osutatud kaubanduspoliitilisi meetmeid, neid meetmeid teise lepinguosalise territooriumilt pärineva asjaomase toote suhtes kohaldada. Niisugusel juhul teavitab ta sellest tolliliidu ühiskomiteed.

Artikkel 47 Täites impordiformaalsusi, mis on seotud toodetega, mille suhtes kohaldatakse eelmistes artiklites ette nähtud kaubanduspoliitilisi meetmeid, nõuvad importiva riigi ametiasutused, et importija märgiks tollideklaratsioonis toodete päritolu. Täiendavaid toetavaid tõendeid võidakse nõuda juhul, kui see on absoluutselt vajalik tõsiste ja põhjendatud kahtluste korral, et kontrollida kõnealuse toote päritolu.

IV JAGU

Riigihanked

Artikkel 48 Assotsiatsiooninõukogu määrab nii kiiresti kui võimalik pärast käesoleva otsuse jõustumise kuupäeva kindlaks kuupäeva läbirääkimiste alustamiseks, mille eesmärk on mõlema poole riigihangete turu vastastikune avamine. Assotsiatsiooninõukogu vaatab selle valdkonna edusammud igal aastal üle.

V JAGU

Otsene maksustamine

Artikkel 49 Käesoleva otsuse ükski säte ei: — laienda maksusoodustusi, mida kumbki lepinguosaline on andnud mis tahes rahvusvahelise lepingu või korra alusel, millega ta on seotud, — takista kummalgi lepinguosalisel võtta või kohaldada meedet, mille eesmärk on maksustamise või maksudest hoidumise vältimine, — takista kummalgi lepinguosalisel kasutada oma õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

Kaudne maksustamine

Artikkel 50 1. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta teise lepinguosalise toodetele mingeid otseseid ega kaudseid riigimakse, mis on suuremad samasugustele kodumaistele toodetele kehtestatud otsestest või kaudsetest maksudest. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta teise lepinguosalise toodetele selliseid riigimakse, mis võimaldaksid teiste toodete kaudset kaitset. 2. Kummagi lepinguosalise territooriumile eksporditavate toodete puhulei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele otseselt või kaudselt kehtestatud kaudseid makse. 3. Lepinguosalised tühistavad käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval olemasolevad sätted, mis on eespool toodud eeskirjadega vastuolus.

Artikkel 51 Assotsiatsiooninõukogu võib soovitada lepinguosalistel võtta meetmeid õigusaktide, määruste või haldussätete ühtlustamiseks valdkondades, mis ei ole käesoleva otsusega hõlmatud, ent millel on otsene seos assotsiatsiooni toimimisega, ning valdkondades, mis on käesoleva otsusega hõlmatud, aga mille jaoks otsuses ei ole konkreetset menetlust kehtestatud.

V PEATÜKK

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

I JAGU

EÜ-Türgi tolliliidu ühiskomitee

Artikkel 52 1. Assotsiatsioonilepingu artikli 24 kohaselt luuakse käesolevaga EÜ-Türgi tolliliidu ühiskomitee. Ühiskomitee ülesanne on vahetada arvamusi ja teavet, sõnastada soovitusi assotsiatsiooninõukogule ja esitada arvamusi eesmärgiga tagada tolliliidu nõuetekohane toimimine. 2. Lepinguosalised konsulteerivad ühiskomitees kõigis käesoleva otsuse rakendamist puudutavates küsimustes, mis tekitavad neile raskusi. 3. Tolliliidu ühiskomitee võtab vastu kodukorra.

Artikkel 53 1. Tolliliidu ühiskomiteesse kuuluvad lepinguosaliste esindajad. 2. Tolliliidu ühiskomitee eesistuja on vaheldumisi iga kuue kuu järel ühenduse, s.o Euroopa Komisjoni esindaja ja Türgi esindaja. 3. Tolliliidu ühiskomitee tuleb oma ülesannete täitmiseks kokku vähemalt üks kord kuus. Kodukorra kohaselt tuleb komitee kokku kas esimehe algatusel või ühe lepinguosalise taotlusel. 4. Tolliliidu ühiskomitee võib otsustada asutada allkomitee või töörühma, kes aitab tal ülesandeid täita. Tolliliidu ühiskomitee kehtestab kodukorras niisuguste allkomiteede või töörühmade koosseisu ja töökorra. Tolliliidu ühiskomitee määrab igal üksikjuhul kindlaks allkomiteede ja töörühmade ülesanded.

II JAGU

Konsultatsioonid ja otsustamine

Artikkel 54 1. Tolliliidu tööga vahetult seotud valdkondades ja ilma et see mõjutaks muid kohustusi, mis tulenevad I–IV peatükist, ühtlustatakse Türgi õigusaktid nii palju kui võimalik ühenduse õigusaktidega. 2. Tolliliidu tööga vahetult seotud valdkonnad on tööstustoodete puhul kaubanduslikku mõõdet omav kaubanduspoliitika ja kaubanduskokkulepped kolmandate riikidega, samuti tööstustoodetega kauplemise tehniliste tõkete kaotamist käsitlevad õigusaktid, konkurents ning tööstus- ja intellektuaalomandiõigus ning tollialased õigusaktid. Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada laiendada nende valdkondade loetelu, mida tuleb assotsieerimisega seotud edusammude raames ühtlustada. 3. Artiklites 55–60 sätestatud menetluseeskirju kohaldatakse käesoleva artikli tähenduses.

Artikkel 55 1. Kui Euroopa Komisjon koostab uue õigusakti ettepaneku valdkonnas, mis on tolliliidu tegevusega otseselt seotud,ja Euroopa Komisjon konsulteerib ühenduse liikmesriikide ekspertidega, konsulteerib ta mitteametlikult ka Türgi ekspertidega. 2. Kui Euroopa Komisjon edastab oma ettepaneku Euroopa Liidu Nõukogule, saadab ta selle koopia ka Türgile. 3. Euroopa Liidu Nõukogu otsuse vastuvõtmisele eelneval etapil konsulteerivad lepinguosalised, üksteisega veel kord tolliliidu ühiskomitees, kui üks lepinguosaline seda taotleb. 4. Lepinguosalised teevad teavitus- ja konsulteerimisetapis koostööd heas usus, eesmärgiga lihtsustada protsessi lõpus tolliliidu nõuetekohaseks toimimiseks kõige asjakohasema otsuse vastuvõtmist.

Artikkel 56 1. Kui ühendus võtab vastu õigusakte tolliliidu tegevusega otseselt seotud valdkondades, nagu artikli 54 lõikes 2 määratletud, teavitab ta tolliliidu ühiskomitees viivitamata sellest Türgit, et Türgi saaks vastu võtta asjakohased õigusaktid, mis tagavad tolliliidu nõuetekohase toimimise. 2. Juhul kui Türgil ilmneb probleem seoses vastava õigusakti vastuvõtmisega, teeb tolliliidu ühiskomitee kõik võimaliku, et leida vastastikku sobiv lahendus, millega tagatakse tolliliidu nõuetekohane toimimine.

Artikkel 57 1. Ilma et see mõjutaks I–IV peatükist tulenevaid kohustusi, ei avalda artiklis 54 määratletud ühtlustamise põhimõte mõju Türgi õigusele muuta õigusakte valdkondades, mis on otseselt seotud tolliliidu toimimisega, juhul kui tolliliidu ühiskomitee on otsustanud, et muudetud õigusaktid ei kahjusta tolliliidu nõuetekohast toimimist või et käesoleva artikli lõigetes 2 kuni 4 nimetatud menetlused on täidetud. 2. Kui Türgi kaalub uute õigusaktide vastuvõtmist valdkondades, mis on otseselt seotud tolliliidu toimimisega, taotleb ta mitteametlikult Euroopa Komisjoni arvamust kavandatavate õigusaktide kohta, et Türgi seadusandja võib teha otsuse, olles täielikult teadlik selle tagajärgedest tolliliidu toimimisele. Lepinguosalised teevad koostööd heas usus, eesmärgiga lihtsustada protsessi lõpus tolliliidu nõuetekohaseks toimimiseks kõige asjakohasema otsuse vastuvõtmist. 3. Kui kavandatav õigusakt on jõudnud koostamise lõppetappi, peetakse tolliliidu ühiskomitees konsultatisoone. 4. Kui Türgi võtab vastu õigusakte valdkondades, mis on otseselt seotud tolliliidu toimimisega, teavitab ta sellest viivitamata ühendust tolliliidu ühiskomitee kaudu. Kui niisuguse õigusakti vastuvõtmine Türgi poolt häirib tolliliidu nõuetekohast toimimist, püüab tolliliidu ühiskomitee leida vastastikku sobiva lahenduse.

Artikkel 58 1. Kui artikli 56 lõikega 2 või artikli 57 lõikega 4 ette nähtud menetluse alusel läbi viidud konsultatsioonide käigus ei leia tolliliidu ühiskomitee vastastikku sobivat lahendust ja kui üks lepinguosaline arvab, et lahknevused kõnealustes õigusaktides võivad mõjutada kaupade vaba liikumist, häirida kaubandust või tekitada majanduslikke probleeme tema territooriumil, võib ta pöörduda tolliliidu ühiskomitee poole, kes vajaduse korral soovitab asjakohaseid viise võimaliku kahju vältimiseks. Sama menetlust järgitakse, siis, kui erinevused tolliliidu toimimisega vahetult seotud valdkonna õigusakti rakendamisel kahjustavad või ähvardavad kahjustada kaupade vaba liikumist, tekitada kaubandusmoonutusi või majandusprobleeme. 2. Kui tolliliidu toimimisega vahetult seotud ühenduse ja Türgi õigusaktide vahelised lahknevused või nende rakendamiserinevused kahjustavad või ähvardavad kahjustada kaupade vaba liikumist või põhjustavad kaubandusmoonutusi ning mõjutatud lepinguosaline leiab, et viivitamatu tegutsemine on vajalik, võib ta ise võtta vajalikke kaitsemeetmeid ja teavitada sellest tolliliidu ühiskomiteed. Viimane võib otsustada, kas kõnealuseid meetmeid tuleb muuta või tuleb need tühistada. Eelistada tuleks meetmeid, mis tolliliidu toimimist kõige vähem häirivad.

Artikkel 59 Valdkondades, mis on otseselt seotud tolliliidu nõuetekohase toimimisega, tagab Euroopa Komisjon, et Türgi eksperte kaasatakse nii palju kui võimalik selliste meetmete eelnõude koostamisse, mis seejärel esitatakse komiteedele, kes abistavad Euroopa Komisjoni täidesaatva võimu teostamisel. Seoses sellega konsulteerib Euroopa Komisjon ettepanekute ettevalmistamisel Türgi ekspertidega samamoodi, nagu ta konsulteerib ekspertidega ühenduse liikmesriikidest. Kui Euroopa Liidu Nõukogule esitatud küsimus on vastavuses menetlusega, mida kohaldatakse kõnealuse komitee liigi suhtes, edastab Euroopa Komisjon Türgi ekspertide seisukohad Euroopa Liidu Nõukogule.

Artikkel 60 Türgi eksperte kaasatakse paljude tehniliste komiteede töösse, kes abistavad Euroopa Komisjoni täidesaatva võimu teostamisel valdkondades, mis on otseselt seotud tolliliidu toimimisega, kui see on vajalik tolliliidu nõuetekohase toimimise tagamiseks. Niisuguse osalemise korra otsustab assotsiatsiooninõukogu enne käesoleva otsuse jõustumist. Komiteede loetelu on esitatud 9. lisas. Kui lepinguosalised leiavad, et niisugust osalemist tuleks laiendada muudele komiteedele, võib tolliliidu ühiskomitee adresseerida vajalikud soovitused otsuse tegemiseks assotsiatsiooninõukogule.

III JAGU

Vaidluste lahendamine

Artikkel 61 Ilma et see piiraks Ankara lepingu artikli 25 lõigete 1–3 kohaldamist, võivad lepinguosalised juhul kui assotsiatsiooninõukogu ei suuda lahendada vaidlust seoses artikli 58 lõike 2 kohaselt võetud kaitsemeetmete, artikli 63 kohaselt võetud kaitsemeetmete või artikli 64 kohaselt võetud tasakaalustavate meetmete ulatuse või kestusega, esitada kuue kuu jooksul alates kuupäevast, mil kõnealune menetlus algatati, vaidluse lahendamiseks vahekohtule artiklis 62 sätestatud meenetluste kohaselt. Vahekohtu otsus on mõlemale vaidlusosalisele siduv.

Artikkel 62 1. Kui vaidlus on esitatud vahekohtule, määratakse kolm vahekohtunikku. 2. Mõlemad vaidlusosalised nimetavad 30 päeva jooksul ühe vahekohtuniku. 3. Kaks sel viisil määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanik. Kui nad ei suuda kahe kuu jooksul alates määramisest kokkuleppele jõuda, valivad nad vahekohtu esimehe assotsiatsiooninõukogu esitatud seitsmest kandidaadist koosnevast nimekirjast. Assotsiatsiooninõukogu koostab ja vaatab kõnealuse nimekirja üle vastavalt kodukorrale. 4. Vahekohtu asukohaks saab Brüssel. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, võtab vahekohus vastu oma kodukorra. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.

IV JAGU

Kaitsemeetmed

Artikkel 63 Lepinguosalised kinnitavad, et lisaprotokolli artiklis 60 sätestatud kaitsemeetmete mehhanism ja kord jäävad kehtima.

Artikkel 64 1. Kui ühe lepinguosalise võetud kaitsemeede tekitab tasakaalustamatuse käesolevast otsusest tulenevate õiguste ja kohustuste vahel, võib teine lepinguosaline võtta esimese lepinguosalise suhtes tasakaalustavaid meetmeid. Eelistatakse meetmeid, mis tolliliidu toimimist kõige vähem häirivad. 2. Kohaldatakse artiklis 63 ette nähtud menetlusi.

PEATÜKK VI

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Jõustumine

Artikkel 65 1. Käesolev otsus jõustub 31. detsembril 1995. aastal. 2. Assotsiatsioonikomitee vaatab 1995. aasta jooksul käesoleva otsuse rakendamise edusammud korrapäraselt üle ja annab sellest aru assotsiatsiooninõukogule. 3. Enne 1995. aasta oktoobri lõppu kaaluvad lepinguosalised assotsiatsiooninõukogus, kas käesoleva otsuse sätted tolliliidu nõuetekohaseks toimimiseks on täidetud. 4. Juhul kui assotsiatsioonikomitee aruande (aruannete) alusel, ühelt poolt Türgi või teiselt poolt ühendus ja tema liikmesriigid on seisukohal, et lõikes 3 nimetatud sätted ei ole täidetud, võib kõnealune lepinguosaline assotsiatsiooninõukogule teatada oma otsusest taotleda lõikes 1 nimetatud kuupäeva edasilükkamist. Niisugusel juhul lükatakse kõnealune kuupäev edasi 1. juulini 1996. 5. Kõnealusel juhul kohaldatakse mutatis mutandis lõikeid 2–4. 6. Assotsiatsiooninõukogu võib teha muid asjakohaseid otsuseid.

Tõlgendamine

Artikkel 66 Käesoleva otsuse sätteid, niivõrd kui nende sisu langeb kokku Euroopa Ühenduse asutamislepingu vastavate sätetega, tõlgendatakse nende rakendamisel ja kohaldamisel tolliliiduga hõlmatud toodete suhtes kooskõlas Euroopa Ühenduste Kohtu asjakohaste otsustega.