EuroopaLiidu Teataja C 221/31
RESOLUTSIOON
(1) Vastu võetud AK V–ELi parlamentaarse ühisassamb lee poolt 9. aprillil 2009. aastal Prahas (Tšehhi Vab ariik). (1)
kliimamu utuse 
sotsiaalse ja keskkonnamõju  
kohta AKV riikidele
AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,
—kohtudes 
Prahas (Tšehhi Vab ariik) 6.
–9. aprillil 2009. aastal; 
—võttes arvesse töök orra 
artikli 
17 lõiget 
1; 
—võttes arvesse AK V–ELi 
partnerluslepingut, 
mis allkirjastati 23. 
juunil 2000. aastal Coton ous 
ja mida muu­
deti 25. juunil 
2005. aastal Luxemb ourgis 
(edaspidi „Cotonou 
leping
”), ning 
eriti selle artik lit 
32; 
—võttes arvesse E uroopa 
Ühenduse 
asutamislepin gu 
artikleid 
177 ja 181; 
—võttes arvesse n õukogu 
ja nõukogus 
kokku 
tulnud 
liikmesriikide 
valitsuste esin dajate, 
Euroopa 
Parlamen­
di 
ja Komisjoni 20. 
detsembri 
2005. aasta ühisavaldust E uroopa 
Liidu areng upoliitika 
küsimuses: „
Euroo­
pa 
konsensus
”, eriti selle artik leid 
12, 22, 38, 75, 76, 101 ja 105
(2) ELT  C 46, 24.2.2006, lk   1. (2); 
—võttes arvesse teg evuskava 
Agenda 
21, Rio keskkonna- 
ja arengudeklarat
siooni 
ning 
teatist metsade sääst­
va majandamise 
põhimõtete k ohta, 
mille võtsid 3.–14. juun il 
1992 Rio de Jan eiros 
(Brasiilia) toimun ud 
ÜRO 
keskkonna- 
ja arengukonverentsil(UNCED) 
vastu enam 
kui 
178 riigi 
valitsused, ja mille põhimõt­
teid kinnitati 
veelkord 26. 
augustist
 4. septemb rini 
2002 Johan nesburgi
s (Lõuna-Aafrika) 
toimunud 
üle­
maailmsel säästva aren gu 
tippkohtumisel 
(WSSD); 
—võttes arvesse ÜRO k liimamuutuste 
raamkonventsiooni 
ja selle Kyoto 
protokolli;
 
—võttes arvesse ÜRO k õrbestumise 
vastu võitlemise k onventsiooni, 
mis võeti vastu 17. juunil 
1994 Pariisis 
ja mis jõustus 26. detsemb ril 
1996; 
—võttes arvesse ÜRO 8. septemb ri 
2000. aasta aastatuhan de 
deklaratsioon
i, milles sätestatak se 
aastatuhan ­
de
 arengueesmärgid
 kui
 rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse k õrvaldami
seks
 ühiselt k ehtestatud
 
kriteeriumid;
 
—võttes arvesse Aafrik a 
arengu 
uue partn erluse 
(NEPAD) 
keskkonnaalgatu
st; 
—võttes arvesse K obos, 
Hyogo 
prefektuuris 
(Jaapan) 
2005. aasta jaan uari
s toimunud 
suurõnnetuste 
vähen­
damise 
alasel ülemaailmsel k onverentsil 
vastu võetud dok umenti „
Hyogo 
tegevusraamistik 
aastateks 
2005–2015: 
maailma riik ide 
ja kogukondade 
vastupidavuse suuren damine 
suurõnnetuste 
suhtes”; 
—võttes arvesse OE CD 
liikmesriikide 
arengu- 
ja keskkonnaministrite 
poolt 4. aprillil 2006. aastal vastu võe­
tud deklaratsiooni 
kliimamuutustega 
kohanemise 
integreerimise 
kohta 
arengualasesse 
koostöösse;
 
—võttes arvesse G8 tippk ohtumisel 
Heiligendammis 7. 
juunil 
2007. aastal esitatud dek laratsiooni „
Kliima­
muutused,
 energiatõhusus
 ja energiavarustuse
 kindlus
 – väljak utse
 ja võimalus ülemaailmsek s
 
majanduskasvuks
”; 
—võttes arvesse Aafrik a 
ja ELi 
kliimamuutuste 
partnerlust 
kui 
osa esimesest teg evuskavast 
(2008-2010) E Li 
ja 
Aafrika 
ühisstrateeg ia 
rakendamiseks;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
—võttes arvesse I ndoneesias Bali saarel ÜRO k liimamuutuste konverentsi l 2007. aasta detsemb ris vastu võe­
tud Bali teg evuskava;
 
—võttes arvesse ÜRO k liimamuutuste 
raamkonventsiooni 
osaliste 14. k onv
erentsi 
ja Kyoto 
protokolli 
osa­
liste koosolekuna 
toimivat k onventsiooniosaliste 
neljandat 
konverent
si, mis toimus Poolas Pozn anis
1.
–12. detsemb ril 
2008; 
—võttes arvesse E uroopa 
Komisjoni 11. 
märtsi 2003. aasta teatist n õukogu
le ja Euroopa 
Parlamendile 
klii­
mamuutuse 
kohta 
arengukoostöö 
kontekstis
(1) KOM(2003)0085. (1); 
—võttes arvesse n õukogu 24. 
novembri 
2004. aasta järeldusi ja k liimamuut
ust käsitlevat 
tegevuskava 
aren­
gukoostöö 
kontekstis 
aastateks 
2004–2008; 
—võttes arvesse E uroopa
 Komisjoni
 12. aprilli 2005. aasta  teatist nõukogule,
 Euroopa
 Parlamen dile
 ja 
Euroopa
 Majandus-
 ja Sotsiaalk omiteele
 „Poliitikavaldkondade
 seostatus aren guga
 – aastatuhan de
 aren­
gueesmärkide 
saavutamise k iirendamine
”
(2) KOM(2005)0134 lõplik. (2); 
—võttes arvesse E uroopa
 Komisjoni
 10. jaanuari
 2007. aasta  teatist nõukogule,
 Euroopa
 Parlamen dile,
 
Euroopa 
Majandus- 
ja Sotsiaalk omiteele 
ning 
Regioonide 
Komite
ele pealkirjag a
 „Ülemaailmse k liimamuu­
tuse 
piiramine 
2 Celsiuse k raadiga: 
edasine 
tegevuskäik 
aastaks 
2020 ja järg nevateks 
aastateks
”
(3) KOM(2007)0002 lõplik. (3); 
—võttes arvesse E uroopa 
Ülemkogu 8.
–9. märtsi 2007. aasta k ohtumise 
eesistujariig i 
järeldusi, mis pidasid 
väga
 oluliseks
 saavutada strateeg iline
 eesmärk,
 mille kohaselt
 ei tohiks maailma k eskmise
 õhutempera­
tuuri tõus ületada 2 ° C 
võrreldes in dustriaalajastu-eelse 
tasemega;
 
—võttes arvesse E uroopa 
Komisjoni 
teatist nõukogule 
ja Euroopa 
Parlamendile 
pealkirjaga „
Ülemaailmse k lii­
mamuutuste 
liidu loomin e 
Euroopa 
Liidu ja k liimamuutustest 
enim 
mõjutatud vaeste aren gumaade 
vahel
”
(4) KOM(2007)0540. (4); 
—võttes arvesse E uroopa 
Parlamendi 21. 
oktoobri 
2008. aasta resolutsioon i 
ülemaailmse k liimamuutuste 
liidu 
loomise k ohta 
Euroopa 
Liidu ja kliimamuutustest 
enim 
mõjutatud vaeste aren gumaade 
vahel
(5) P6_TA(2008)0491. (5); 
—võttes arvesse k õrge 
esindaja 
ja Euroopa 
Komisjoni 
poolt 14. märtsil 2008. aastal E uroopa 
Ülemkogule 
esitatud 
dokumenti „
Kliimamuutused 
ja rahvusvahelin e 
julgeolek
”
(6) S113/08. (6);
— võttes arvesse E uroopa
 Komisjoni
 16. oktoobri
 2008. aasta  teatist Euroo
pa Parlamen dile,
 nõukogule,
 
Euroopa 
Majandus- 
ja Sotsiaalk omiteele 
ning 
Regioonide 
Komiteele, 
milles käsitletakse 
toimetulek ut 
met­
sade raadamisest ja metsade seisun di 
halvenemisest 
tulenevate 
probleem
idega, 
et võidelda k liimamuutus­
te 
ja bioloogilise 
mitmekesisuse 
hävimise vastu
(7) KOM(2008)0645 lõplik. (7); 
—võttes arvesse E uroopa
 Komisjoni
 21. jaanuari
 2009. aasta  teatist Euroopa
 Parlamen dile,
 nõukogule,
 
Euroopa 
Majandus- 
ja Sotsiaalk omiteele 
ning 
Regioonide 
Komiteele 
pealkirjag a „
Ulatuslik 
kliimakokku­
lepe 
– eesmärk  
Kopenhaagenis
”
(8) KOM(2009)0039 lõplik. (8); 
—võttes arvesse CARI FORUMi–ELi 17. 
mai 2008. aasta dek laratsiooni 
kliim
amuutuse ja en ergia 
kohta;
 
—võttes arvesse Vaik se 
Ookeani 
Foorumi riik ide 
ja Euroopa 
Liidu 7. novemb
ri 2008. aasta dek laratsiooni 
kliimamuutuse 
kohta;T E 2 3 / 1 2 2 C
EuroopaLiidu Teataja C 221/33
—võttes arvesse Aafrik a–ELi 1.  detsembri 2008. aasta dek laratsiooni kli imamuutuse k ohta;  
—võttes arvesse Nicholas Stern i
 2006. aasta aruan net
 pealkirjaga
 „Sterni aruan ne:
 kliimamuutuse
 
majandusmehhanismid
”; 
—võttes arvesse OE CD
 2007. aasta aruan net
 pealkirjaga
 „Kliimamuutusteg
a kohanemise
 arengualastesse
 
koostöömeetmetesse 
integreerimise 
tulemuste hin damine
”; 
—võttes arvesse valitsustevahelise k liimamuutuste 
rühma (IPCC) 
aruand
eid ja eriti I PCC 
II 
töörühma n eljan­
dat 
hindamisaruannet 
pealkirjaga „
Mõjud, kohandumine 
ja haavatavus”; 
—võttes arvesse ÜRO aren guprogrammi 
2007.–2008. aasta in imarengu 
aruannet „
Võitlus kliimamuutuste 
vastu: 
inimestevaheline 
solidaarsus k illustatud 
maailmas”; 
—võttes arvesse Maailmapan ga 
ja rahvusvahelise Valuutafon di 
aruannet 
pealkirjaga „
Ülemaailmn e 
seirearu­
anne 
2008: Aastatuhan de 
arengueesmärgid 
ja keskkond 
– kaasava 
ja jätkusu
utliku 
arengu 
tegevuskava
” 
—võttes arvesse Majan duskoostöö 
ja Arengu 
Organisatsiooni 
2008. aasta märtsi k eskkonnaprognoosi 
2030. 
aastani;
 
—võttes arvesse oma 1. aprillil 1999. aastal Strasb ourgis 
vastu võetud resolutsioon i 
kliimamuutuse 
ja väi­
kestest 
saareriikidest 
arenguriikide 
kohta 
AKV-ELi 
koostööraamistiku 
kontekstis;
 
—võttes arvesse oma 22. novembril 
2007. aastal K igalis 
(Rwanda) 
vastu võetud resolutsioon i 
looduskatas­
troofide 
kohta 
AKV 
riikides: 
valmisolek ule 
suunatud 
(EAFi 
vahendid) 
ja abile 
suunatud 
(ECHO 
vahendid) 
ELi 
rahastamin e;
 
—võttes arvesse sotsiaal- ja k eskkonnakomisjoni 
raportit (ACP-E U/100.
383/09/lõplik ),
A. arvestades, 
et arengumaad 
on 
kliimamuutusele 
kõige 
vähem kaasa 
aidanu
d, kuid 
seisavad silmitsi selle k õi­
ge 
tõsisemate sotsiaalsete ja k eskkondlike 
tagajärgedega 
oma sotsiaalse, majan dusliku 
ja geograafilise 
haa­
vatavuse tõttu, oma tug eva 
sõltuvuse tõttu primaarsek torist, 
sh põllumajan dusest, 
kalandusest 
ja muudest 
looduslikest
 ressurssidest, n ing
 oma piiratud in frastruktuuri
 tõttu k l
iimamuutuse tag ajärgedega
 
tegelemiseks;
B. arvestades, 
et kiirenev 
merepinna 
taseme tõus põhjustab  
üleujutusi, ran nikupiirkonna 
erosiooni, 
soolase 
vee tungimist 
siseveekogudesse 
ja isegi 
mõnede 
madalamate Vaik se 
ookean
i ja Kariibi 
mere saarte vee alla 
jäämist; arvestades, et in imeste 
hulk, 
keda 
ähvardavad rann ik
upiirkond
ade üleujutused, võib  
ainuüksi 
Aaf­
rikas 
tõusta 1 miljon ilt 
1990. aastal rohk em 
kui 
70 miljon ini 
2080. aastal;
C. arvestades, et temperatuuri tõus ja muutused sademete hulg as 
toovad ka
asa tõsiseid põuaperioode ja vä­
hendavad
 järsult vee k ättesaadavust
 AKV
 riikides;
 arvestades, et 75 k uni
 250 miljon it
 inimest
 Aafrikas
 
ohustab 
suurem veepuudus ja veeg a 
kindlustamatus, 
kui 
temperatuur tõuseb  
vaid 1 °C 
võrra, 350 k uni 
600 
miljonit, 
kui 
tõus on 
2 °C, 
ning 
kuni 
1,8 miljardit, k ui 
temperatuur tõuseb  
3 °C;
D. arvestades, 
et merevee temperatuuri tõus toob  
kaasa 
ekstreemsete 
klii
manähtuste, 
sh troopiliste tormide 
ja tsüklonite 
laiema levik u, 
mis kahjustavad 
märkimisväärselt 
madalamal asetsevaid ran nikualasid, 
vesi­
kondasid, 
kus 
asuvad suurlin nad 
jt suured rahvastik ukeskused, 
majandus
likult 
olulisi infrastruktuure, 
nt 
sadamaid, 
avamererajatisi, lin nastunud 
rannikualasid 
ja turismi in fra
struktuure;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
E. arvestades, et kliimamuutus suurendab veelgi kõrbestumist ja mulla deg radatsiooni, mis seab ohtu põllu­
majandusliku
 tootmise ja toiduain etega
 kindlustatuse
 ning
 süvendab
 näl
ga
 ja alatoitumust AK V
 
piirkondades;
F. arvestades, 
et merepin na 
taseme ja temperatuuri tõus avaldab  
tuntavat 
mõju rannaäärsetele 
ja merelistele 
ökosüsteemidele,
 vähendades
 kalasaake
 Vaikse
 ookeani
 ja Kariibi
 mere saartel n ing
 Aafrika
 rannikul
 ja 
avaldades n egatiivset 
mõju kohapealsele 
toiduga 
varustatusele;
G. arvestades, et k liimamuutus
 kiirendab
 veelgi
 bioloogilise
 mitmekesisuse
 vähenemist,
 ohustab mitmeid 
taime- ja loomaliik e 
väljasuremiseg a 
ning 
kahjustab 
pöördumatult mõn in
gaid 
ökosüsteeme, 
mis on 
klii­
mamuutuste 
suhtes eriti tun dlikud, 
nt 
koral
lriffe, mang roo
ve ja vihmametsi; arvestades, et b ioloogilise 
mit­
mekesisusega
 seotud tag ajärjed
 AKV
 riikides
 avaldavad suurt mõju toiduahelale n ing
 nende
 inimeste
 
toimetulek ule, 
kes 
sõltuvad otseselt n endest 
ökosüsteemidest 
tuleneva
test kaupadest 
ja teenustest;
H. arvestades, 
et kliimamuutus, 
mis on 
kombineeritud 
olemasolevate n õrk
ade tervishoiusüsteemideg a 
ja pii­
ratud juurdepääsug a 
riiklikule 
tervishoiule, samuti k ehva 
veevarustuse ja -puhastuseg a, 
toob 
kaasa 
suure­
nenud 
haigestumuse 
nakkus- 
ja saastun ud 
veest põhjustatud haig ustesse, 
nt 
malaaria, dengue ja k oolera, 
kuumarabanduste 
lisandumise 
ja respiratoorsete haig uste 
leviku;
I. arvestades, 
et kliimamuutuse 
keskkonnaga 
seotud tag ajärjed 
päästavad valla ulatuslik ud 
riikidesisesed 
ja 
piiriülesed rän devood
 (IPCC
 hinnangul
 150 miljon it
 ümberasujat
 aastaks
 2050); arvestades, et en ami
k 
keskkonnamuutustest
 ajendatud
 ümberasujaid
 AKV
 riikides
 kolivad
 ja asuvad elama oma k oduriiki
 või 
naaberriikidesse,
 mis toob k aasa
 teravamad human itaarkriise,
 kiirenev
a linnastumise
 ja sellega
 seotud 
slummide k asvu 
ning 
arengu 
peatumise AK V 
riikides; 
arvestades, et lin nas
tumisega 
on 
otseselt seotud 
maapiirkondade 
tühjenemine 
ja veelgi 
suurem pin nase 
degradatsioon;
J. arvestades, 
et vastavalt WHO-le n ing 
Haiguste 
Ennetamise 
ja Tõrje Euro
opa Keskusele 
viib 
kliimamuutus 
putukate 
levitatavate haig uste 
tasemete suuren emiseni, 
sealhulgas 
malaaria, Chik ungunya 
viirus ja Lyme’i 
tõbi, 
nõudes 
kohandusmeetmete 
võtmist;
K. arvestades, 
et tervishoiusüsteemide ettevalmistamise ja tug evdamis
ega 
ning 
vastavate en netusmeetmetega 
on 
võimalik 
kliimamuutuse 
paljusid mõjusid tervisele (mida on  
mainitud 
näiteks 
WHO aruan netes) 
kont­
rolli 
all hoida, pöörates erilist tähelepan u 
troopikahaiguste 
levikule 
ja üldistele teab ekampaaniatele, 
mis 
on 
suunatud 
kõige 
rohkem 
ohustatud rühmadele, n agu 
rasedad, vastsün dinu
d, lapsed ja van urid;
L. arvestades, 
et kliimamuutus 
ohustab 
riiklikku, 
piirkondlikku 
ja ülemaailmset julg eolekut 
ning 
toob 
kaasa 
konfliktid 
nappide 
loodusvarade k ättesaadavuse, 
kontrollimise 
ja kasu
tamise pärast või pin ged 
ümbera­
sustatud 
elanikkondade 
tõttu;
M. arvestades, et k liimamuutuse 
tõttu on 
ohus 40 % rahvusvahelistest vaesuse vähen damise 
jaoks 
tehtud in­
vesteeringutest 
(Maailmapan ga 
hinnangul) 
ning 
see seab 
tõsisesse ohtu vaesuse vähen damise, 
majandus-
ja 
sotsiaalaren gu 
ning 
aastatuhan de 
arengueesmärkide 
saavutamise paljudes AK V 
riikides;
N. arvestades, 
et vältimak s 
kliimamuutuse 
halvimaid pöördumatuid tag aj
ärgi, 
tuleb 
ülemaailmset tempera­
tuuri tõusu hoida alla 2 ° C 
ning 
ülemaailmsete k asvuhoonegaaside 
heitkog
uste kontsentratsiooni 
atmos­
fääris alla 450 ppm; arvestades, et vaieldamatult peak sid 
põhilist vastutust heitk oguste 
vähendamise 
eest 
kandma 
kõige 
suuremad CO2 õhkupaiskajad – tööstusriig id ja kiiresti areneva majandusega riigid;
O. arvestades, 
et AKV 
riikides 
tuleb 
leevendusmeetmed 
ühendada 
kohandus
meetmeteg a, 
et tegeleda 
kliima­
muutuse 
suurte mõjutusteg a; 
arvestades, et tööstusriig id 
kannavad 
klii
mamuutuse eest ajaloolist vastutust 
ja nad
 on moraalselt k ohustatud
 toetama AKV riik i
de jõupin gutusi
 kliimamuutuse
 tagajärgedega
 koha
­
nemiseks 
vastavalt põhimõttele „saastaja mak sab
”;T E 4 3 / 1 2 2 C
EuroopaLiidu Teataja C 221/35
P. arvestades, et aren gumaade kliimamuutusega kohanemise rahastamises esin eb praegu suuri puudujääk e; 
arvestades, 
et kuigi 
hinnangulised 
kohanemisega 
seotud kulud 
moodustavad 10–80 miljardit USA dolla­
rit aastas, eraldavad tööstusriig id 
mitmepoolsete rahastamismehhan is
mide kaudu 
praegu 
150–300 mil­
jonit 
USA dollarit aastas;
Q. arvestades, et k liimamuutusega 
kohanemise 
ja suurõnnetuste 
ohu vähendamise varajased meetmed on  
sel­
gelt 
kulusäästlik 
lahendus; 
arvestades, et hin nanguliselt 
võib 
üks 
suurõnnetuste 
ohu vähen damisele 
kulu­
tatud 
dollar hoida k okku 
seitse dollarit suurõn netustele 
reageerimisel
, toetades seeg a 
kindlalt 
abikulutuste 
eeljaotust;
R. arvestades, 
et selliste erin evate 
kliimamuutuse 
rahastamismehhan is
mide nagu 
puhta aren gu 
mehhanismi 
raames 
korraldatud 
taotlus- ja ressursside jag amise 
kord 
on 
üsna 
keeruli
ne 
ning 
sellesse ei ole k aasatud 
abisaajamaid;
S. arvestades, 
et puhta aren gu 
mehhanism 
ei ole seni 
hästi sobinud 
kõige 
vaesemate riik ide 
vajadusteg a 
pu­
hastesse tehn oloogiatesse
 investeerimisel
 ning
 Aafrikas
 on käivitatud
 kõigest
 2 % kõigist
 puhta aren gu
 
mehhanismi 
projektidest; 
arvestades, et puhta aren gu 
mehhanismi 
projektide jätk usuutlikkuse 
ja täienda­
vuse 
kriteeriumide 
täitmist ei ole sag eli 
jätkatud;
T. arvestades, 
et igasugune 
viivitus kindlate 
otsuste võtmisel mehhan is
mide kohta, 
mis on 
vajalikud 
kliima­
muutuse 
põhjuste ja tag ajärgede 
vähendamiseks, 
toob 
kaasa 
palju suuremad k ulud,
Üldine
1. kutsub 
komisjoni 
ja doonorriike 
üles kujundama 
ümber 
arengukoostööd, 
et selles võetak s 
arvesse kliima­
muutust 
ning 
järgitaks 
süsinikdioksiidi 
väiksema 
heitkogusega 
seotud eesmärk e;
2.
 kutsub
 komisjoni
 üles lihtsustama oma olemasolevaid struk tuure,
 et tegeleda
 kliimamuutuse
 ja 
arenguküsimustega;
3. kutsub 
komisjoni 
ja ELi 
liikmesriike 
üles moodustama paremaid ühen dus
i aastatuhan de 
arengueesmärki­
de
 ja kliimamuutuse
 vahel, võttes arvesse k liimamuutuse
 tagajärgi
 ja sellega
 kohanemist
 aastatuhan de
 
arengueesmärkide 
saavutamiseg a 
seotud projek tides 
ja programmides 
nin
g 
kõikides 
vaesuse vähen damise 
ja 
arengupoliitikaga 
seotud laiemates strateeg iates;
4.
 tunneb
 heameelt asjaolu üle, et k ohanemise
 võrdsustamisel leeven damisega
 on edaspidise K yoto-järgse
 
raamistiku 
üle toimuvatel läb irääkimistel 
saavutatud mõn ingane 
edasiminek; 
rõhutab 
siiski, 
et tuleb 
luua 
kindlam 
ühendus 
läbirääkimiste 
vahel kohanemise 
ja leevendamise 
üle, et põhiotsuseid ei tehtak s 
teine­
teisest 
eraldi;
5. kutsub 
rahvusvahelist üldsust ja erasek torit 
üles tegema 
AKV 
riikide 
vähem süsin ikdioksiidi 
tekitavale 
ma­
jandusele 
ülemineku 
lihtsustamise eesmärg il 
vajalikke 
investeeringui
d teadus- ja aren dustegevusse 
ning 
lee­
vendamise
 ja kohanemisega
 seotud tehn oloogiate
 (nt
 vähese süsin ikusisa
ldusega
 energiatehnoloogiad,
 
süsinikdioksiidi 
kogumise 
ja säilitamise tehn oloogiad) 
kiiresse 
ja laiaulatuslik ku 
siirdesse AK V 
riikides; 
sa­
muti kutsub 
rahvusvahelist üldsust üles eemaldama k aubandustõkkeid 
kli
imamuutuseg a 
kohanemise 
teh­
noloogialt 
ning 
laskma 
vabaks 
intellektuaalomandi 
õiguseid 
(nt 
kohustu
slik 
litsentsimine);
6. kutsub 
komisjoni 
ja ELi 
liikmesriike 
üles toetama UNE SCO 
meetmeid, mis aitavad rak endada 
arengumaa­
de 
hulka 
kuuluvate 
väikeste 
saareriikide 
säästva aren gu 
Barbadose 
tegev
uskava 
ja sellele järg nenud 
Mau­
ritiuse strateeg iat;T E 9 0 0 2 . 9 . 4 1
EuroopaLiidu Teataja 14.9.2009
Leevendamine
7. rõhutab, 
et ambitsioonika 
ja siduva leeven damise 
eesmärgis, 
mis põhineb  
ÜRO kliimamuutuste 
raamkon­
ventsiooniga 
(UNFCCC) loodud ühisel, k uid 
diferentseeritud 
jagamise 
põhimõttel, tuleb  
2009. aasta det­
sembris
 Kopenhaagenis
 toimuval ÜRO k liimamuutuse
 konverentsil saavutada ülemaailmn e
 kokkulepe,
 
ning 
kutsub 
seega 
kõiki 
tööstusriik e 
ja kiiresti 
arenevaid 
riike 
üles leppima k okku 
kasvuhoonegaaside 
heit­
koguste 
vähendamise 
siduvas eesmärg is; 
teeb 
ettepaneku, 
et kiiresti 
areneva 
majandusega 
riikide 
uues le­
pingus
 osalemise soodustamisek s
 tuleks
 nendele
 riikide
 jaoks
 luua pain d
likum
 ja diferen tseeritum
 
lähenemisviis 
(nt 
sihtmärgid 
vaid konkreetsete 
sektorite 
jaoks) 
ning 
võtta arvesse ig a 
riigi 
kohanemis- 
ja 
leevendamisvõimet 
ning 
tööstusriik ide 
ajaloolist vastutust g lobaalse 
soojenemise 
eest;
8. märgib, 
et tuleb 
vaadata läb i 
puhta aren gu 
mehhanismi 
raames korraldat
ud taotlus- ja ressursside jag a­
mise 
kord 
ning 
seda lihtsustada, et muuta puhta aren gu 
mehhanism 
AKV 
riiki
dele kergemini 
kättesaada­
vamaks 
ning 
tuua kaasa 
puhta aren gu 
mehhanismiga 
seotud projek tide 
ühtlasem jag unemine, 
suurendades 
projektide 
arvu eriti Sahara-tag uses 
Aafrikas; 
rõhutab, 
et tuleks 
kehte
stada süsteem, et tag ada 
puhta aren ­
gu 
mehhanismiga 
seotud projek tide 
kooskõla 
täiendavuse 
põhimõtteg a 
nin
g 
saavutada AK V 
riikide 
jät­
kusuutlik
 areng;
 kutsub
 doonorriike
 üles aitama aren da
ma AKV
 riikides
 välja vajalik ku
 suutlikkust,
 et 
tõhustada n ende 
osalemist puhta aren gu 
mehhanismis; 
ning 
kutsub 
doonorr
iike 
üles keskenduma 
mitte 
ainult 
puhta aren gu 
mehhanismile 
kui 
põhilisele poliitik avahendile, 
vaid arendama 
AKV 
riikides 
välja ka 
uusi 
leevendamismehhanisme;
9. kutsub 
tööstusriik ide 
ja kiiresti 
areneva 
majandusega 
riikide 
valitsusi üles k ehtestama 
selgeid 
ja järjekind­
laid, 
pikaajalisi 
poliitilisi raamistik ke, 
et edendada 
ökoinnovatsioo
ni 
ja -investeeringuid 
(nt 
taastuvenergia, 
kütusesäästlikud 
ja hübriidsõidukid, 
uued kütused); 
rõhutab, 
et erasektoril on  
keskne 
roll ökoinnovatsioo­
ni 
juhtimisel; on  
samuti arvamusel, et k eskpikas 
ja pikas 
perspektiivis 
tuleb 
kehtestada 
viisid, kuidas 
muu­
ta arengumaades 
üldiseid tarb imisharjumusi, 
et vähendada 
heitkoguseid
;
10. rõhutab, 
et komisjon 
ja doonorriikide 
valitsused peak sid 
tugevdama 
partnerlust 
AKV 
riikide 
valitsusteg a, 
et 
töötada välja amb itsioonikaid 
poliitilisi alg atusi 
ja plaane 
metsade hävitamise piiramisek s 
ja nende 
olu­
korra 
halvenemise 
vähendamiseks, 
ning 
eraldada tehn oloogiaid 
ja märkim
isväärseid ressursse metsa jät­
kusuutlikuks 
majandamiseks 
AKV 
riikides;
Kohanemine11.
 kutsub
 AKV
 riikide
 valitsusi lisama k ohanem
iseesmärk e
 ja -meetmeid otse riik likesse
 arengukavadesse,
 
vaesuse vähen damise
 strateegiatesse
 ja valdkondlikesse
 poliitikatess
e ja strateeg iatesse
 ning
 otsuse teg e
­
mise kõikides 
etappides ja k õikidel 
tasanditel;
12.
 rõhutab,
 et kohanemise
 toetamisest peak s
 saama õig uslikult
 siduv kohustus,
 mida kajastatakse
 nii
 rah­
vusvahelises lepin gus, 
mis võetak se 
vastu Kop
enh
aagenis
 2009. aasta detsemb ris, 
kui 
ka 
siseriiklikes 
õigus­
aktides, 
mis võetak se 
vastu ELi 
27 liikmesriigis;
13. kutsub 
tööstusriik e 
üles suuren dama 
AKV 
riikides 
märkimisväärselt 
kohanemise 
rahalist toetamist n ing 
uurima 
nende 
innovaatiliste 
rahastamismehhan ismide 
võimalusi, mis on  
kavandatud 
selliseks 
otstarbeks 
nagu 
rahvusvahelised k aubandusmaksud, 
riigisisesed 
heitemaksud, 
lenn
upiletite mak sud 
ja oma heitk o­
guste 
kvootide 
oksjonimüük; 
kutsub 
komisjoni 
üles suuren dama 
oluliselt ülemaailmse k liimamuutuste 
lii­
du eelarvet, võtma palju rohk em
 arvesse k liimamuutust
 Euroopa
 Arengufon
di eelseisvas eelarves ning 
rakendama 
viivitamata ülemaailmse k liimamuutuste 
rahastamismehhan is
mi (innovaatiline 
rahastamisva­
hend 
kliimaga 
seotud investeeringuteks 
kõige 
vaestematele ja ohustatumatele riik idele) 
ideed;
14. rõhutab asjaolu, et k ohanemise
 rahastamin e
 peab täien dam
a juba
 olemasolevat ametlik ku
 arenguabi
 ja 
abistamise 
kohustusi;
15.
 kutsub
 rahvusvahelisi rahaasutusi üles laien dama
 oma k ohanemispoli
itikaid,
 programme
 ja 
rahastamisvahen deid;T E 6 3 / 1 2 2 C
14.9.2009 ET EuroopaLiidu Teataja C 221/37
16. nõuab tun givalt, et erasektor suurendaks oma kohustusi, et korvata kl iimamuutuseg a seotud rahalist puu­
dujääki; 
julgustab 
komisjoni 
ja ELi 
ja AKV 
riikide 
valitsusi in vesteerim
a avaliku 
ja erasektori 
partnerluse 
edasi 
arendamisse, 
et kaasata 
erasektorist 
täiendavaid 
vahendeid 
kohan
emisprojek tide 
rahastamisek s, 
eel­
kõige 
vähimaren enud 
maades;
17. on 
arvamusel, et vajatak se 
paremat doon orite 
koordineerimist, 
palju intensiivsemat 
Põhja-Lõun a 
dialoogi 
ning 
tõhustatud k oostööd 
doonor- 
ja arenguriikide 
vahel kliimamuutust 
käsitleva poliitik a, 
mehhanismi­
de
 ja kohanemise
 rahastamise valdk onnas
 kooskõlas
 Pariisi põhimõtete ja Accra 2008. aasta 
tegevuskavaga;
18. rõhutab 
vajadust eden dada 
veelgi 
piirkondlikku 
koostööd, 
heade tavade vahetust ja arutelufoorumite loo­
mist nende 
AKV 
riikide 
vahel, kes 
seisavad silmitsi sarn aste 
kliimamuutu
se probleemidega;
19. innustab 
AKV 
riikide 
valitsusi k aasama 
kodanikuühiskonda 
ja kohalik
ke 
kogukondi 
rohkem 
kliimamuu­
tuse 
kohanemisstrateegiate 
koostamisse 
ja rakendamisse, 
mitte ainult 
sellepärast, et n eil 
on 
suur prak tili­
ne 
kogemus 
ja nad 
on 
otseselt seotud in imeste 
ja kohtadega, 
keda 
ja mida k õi
ge 
rohkem 
ohustavad 
kliimamuutuse 
kahjustavad 
mõjutused;
20. kutsub 
doonorriike 
ja rahvusvahelisi org anisatsioone 
üles investee
rima kliima 
järelevalve in frastruktuuri 
ja 
kliimaga 
seotud andmehalduse 
ning 
institutsioonide, 
kohalike 
koguko
ndade 
ja üksikisikute 
kohanemis­
võime 
tugevdamisse 
AKV 
riikides;
21. innustab 
ELi 
liikmesriikide 
teadus- ja aren dusasutusi 
edendama 
ja lihtsustama parimate tavade ja teab e 
va­
hetust, jag ama 
ekspertnõu 
ja teadmisi n ing 
looma võrg ustikke 
ja partnerl
usi sarnaste 
asutustega 
AKV 
rii­
kides
 nendes
 sektorites,
 kus
 kliimamuutusel
 on olulin e
 mõju (n t
 põllumajan dus,
 veeressursside 
majandamine);
22. kutsub 
arengukoostöös 
osalevaid partn ereid 
üles toetama AK V 
riikide 
valitsusi ja k odanikuorganisatsioo­
ne 
töötama välja üldsuse teavitamise k ampaaniaid 
kliimamuutuse 
mõju koh
ta;
23. väljendab 
heameelt k omisjoni 
kavatsuse 
üle teha ettepan ek 
suurõnnet
uste ohu vähen damise 
ELi 
stratee­
gia 
kohta; 
kutsub 
komisjoni 
ja ELi 
liikmesriike 
üles suuren dama 
investee
ringuid 
suurõnnetuste 
ohu vä­
hendamisse
 kui
 kliimamuutusega
 kohanemise
 lihtsustamise vahen disse
 ni
ng
 kaasama
 arenguabisse
 
suurõnnetuste 
ohu vähen damise 
pikaajalise 
rahastamise; on  
arvamusel, et AK V 
riikides 
tuleks 
edendada 
kliimaga
 seotud erasek tori
 kindlustusturgude
 edasi aren damist,
 et suuren dada
 vastupan uvõimet
 
kliimašokkidele;
24. kutsub 
komisjoni 
ja ELi 
valitsusi üles eraldama rohk em 
ressursse AK V 
riikidele 
tervishoiusüsteemide suut­
likkuse 
tugevdamiseks, 
et aidata n eil 
tulla toime k ahjuliku 
mõjuga, 
mida kliimamuutus 
avaldab 
tervisele;
25. on 
arvamusel, et k eskkonnaalastel 
põhjustel toimuva mig ratsiooni 
piisav plan eerimine 
ja juhtimin e 
on 
ini­
meste 
julgeolekule 
otsustava tähtsuseg a; 
kutsub 
sel eesmärg il 
rahvusvahelist üldsust üles tuvastama õig u­
salaseid 
lünki, 
mis eksisteerivad 
seoses keskkonnapõgenike 
kaitsmiseg
a, ning 
nendega 
tegelema; 
soovitab 
vaadata 
piirkondlikul 
või rahvusvahelisel tasan dil 
läbi 
varjupaikasid 
käsitlevad 
määrused ja k okkulepped 
seoses 
nende 
saareriikide 
erakordselt 
ebakindla 
olukorraga, 
keda 
ohustab 
vee alla vajumin e; 
juhib 
samuti 
tähelepan u
 asjaolule, et tulek s
 töötada välja ja k ehtestada
 vahendid,
 millega
 kaitsta
 keskkonnapõgenike
 
identiteeti, 
kultuuri 
ja traditsioon e;
26. teeb 
kaaspresidentidele 
ülesandeks 
edastada k äesolev 
resolutsioon  
AKV–ELi 
nõukogule, 
Euroopa 
Komis­
jonile, 
Aafrika 
Liidule, UNFCCC-le ja Maailmapan gale.