TÕLGE  
LEPING  
sadamariigi võetavate meetmete kohta ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi 
vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks  
PREAMBUL  
KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED,  
OLLES SÜGAVALT MURES ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi jätkumise pärast ja selle kahjuliku mõju 
pärast kalavarudele, mere ökosüsteemidele ja seadusi järgivate kalurite elatusvahenditele ning võttes arvesse suurenenud 
vajadust toiduainetega kindlustatuse järele kogu maailmas,  
OLLES TEADLIKUD sadamariigi tähtsusest mere elusressursside säästvat kasutamist ja pikaajalist kaitset edendavate 
tõhusate meetmete vastuvõtmisel,  
TÕDEDES, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise meetmed peaksid 
tuginema lipuriikide esmastel kohustustel ja kasutama kogu kättesaadavat jurisdiktsiooni vastavalt rahvusvahelisele õigu ­
sele, sealhulgas sadamariigi, rannikuäärse riigi ja turuga seotud meetmeid ning meetmeid, millega tagatakse, et kodanikud 
ei tegele ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga ega toeta seda,  
TÕDEDES, et sadamariigi meetmed on võimas ja otstarbekas vahend ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi 
vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks,  
OLLES TEADLIKUD vajadusest suurendada sadamariigi meetmete kaudu ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kala ­
püügi vastu võitlemise koordineerimist piirkondlikul ja piirkondadevahelisel tasandil,  
TUNNUSTADES sadamariigi meetmeid toetavat sidetehnoloogia, andmebaaside, võrkude ja ülemaailmsete registrite kiiret 
arengut,  
TÕDEDES, et arenguriigid vajavad abi sadamariigi meetmete vastuvõtmiseks ja rakendamiseks,  
VÕTTES ARVESSE rahvusvahelise üldsuse üleskutseid, mida on esitatud ÜRO süsteemi, sh ÜRO Peaassamblee ning ÜRO 
Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (edaspidi „FAO”) kalanduskomisjoni kaudu, luua sadamariigi meetmete miinimum ­
nõudeid käsitlev rahvusvaheline juriidiliselt siduv vahend, mis põhineb FAO 2001. aasta rahvusvahelisel tegevuskaval 
ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks ja FAO 2005. aasta 
sadamariigi meetmete näidiskaval ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga võitlemiseks,  
PIDADES SILMAS, et riigid võivad oma suveräänsuse teostamisel kehtestada oma territooriumil asuvate sadamate suhtes 
rangemad meetmed vastavalt rahvusvahelisele õigusele,  
MEENUTADES 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (edaspidi 
„konventsioon”) asjaomaseid sätteid,  
MEENUTADES 10. detsembri 1982. aasta ÜRO mereõiguste konventsiooni 4. detsembri 1995. aasta rakenduskokkulepet 
piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta ning 24. novembri 1993. aasta kokkulepet, 
millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju, ning FAO 1995. aasta vastu ­
tustundliku kalapüügi juhendit,  
TÕDEDES, et vastavalt FAO põhikirja XIV artiklile on FAO raames vaja sõlmida rahvusvaheline leping,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
1. OSA  
ÜLDSÄTTED  
Artikkel 1  
Mõisted  
Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „kaitse- ja majandamismeetmed” – mere elusressursside 
kaitse- või majandamismeetmed, mis võetakse vastu ja mida kohaldatakse kooskõlas vastavate rahvusvahelise õiguse 
kohaste eeskirjadega, sh konventsioonis kajastatud meetmed;  
b) „kala” – mere elusressursside kõik liigid, töödeldud või tööt ­
lemata;  
c) „kalapüük” – kalade otsimine, ligimeelitamine, asukoha kind ­
laksmääramine, püüdmine, loomuse võtmine või kogumine 
või mis tahes tegevus, mille tulemusena võib õigustatult 
eeldada kalade ligimeelitamist, asukoha kindlaksmääramist, 
püüdmist, loomuse võtmist või kogumist;ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/3
d) „kalapüügiga seonduv tegevus” – igasugune kalapüüki toetav 
või ettevalmistav tegevus, sh lossimine, pakendamine, tööt ­
lemine, eelnevalt sadamas lossimata kala ümberlaadimine või 
transport, samuti meeskonna, kütuse, püügivahendite ja 
muude varude täiendamine merel;  
e) „ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük” – FAO 
2001. aasta rahvusvahelise tegevuskava ebaseadusliku, teata ­
mata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks 
ja lõpetamiseks punktis 3 sätestatud toimingud;  
f) „lepinguosaline” – riik või piirkondliku majandusintegrat ­
siooni organisatsioon, kes on nõustunud end käesoleva 
lepinguga siduma ja kelle suhtes on leping jõus;  
g) „sadam” – hõlmab ka meres paiknevaid terminale ja muid 
lossimiseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks, töötlemiseks, 
tankimiseks või varude täiendamiseks ettenähtud rajatisi;  
h) „piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon” – piir ­
kondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele 
tema liikmesriigid on andnud käesoleva lepinguga hõlmatud 
küsimustes üle õiguspädevuse, sealhulgas õiguse teha kõne ­
alustes küsimustes liikmesriikidele siduvaid otsuseid;  
i) „piirkondlik kalandusorganisatsioon” – riikidevaheline kalan ­
dusorganisatsioon või vajaduse korral korraldusüksus, mis 
on pädev kehtestama kaitse- ja majandamismeetmeid, ning  
j) „laev” – mis tahes laev, paat või muud liiki alus, mida kasu ­
tatakse või kavatsetakse kasutada kalapüügiks või sellega 
seotud tegevuseks või millel on vastav varustus.  
Artikkel 2  
Eesmärk  
Käesoleva lepingu eesmärk on tõhusate sadamariigi meetmete 
rakendamise abil vältida, ära hoida ja lõpetada, ebaseaduslik, 
teatamata ja reguleerimata kalapüük ning sellega tagada mere 
elusressursside ja mere ökosüsteemide pikaajaline kaitse ja 
säästev kasutamine.  
Artikkel 3  
Kohaldamine  
1. Sadamariigina toimiv lepinguosaline kohaldab käesolevat 
lepingut laevade suhtes, mis ei sõida tema lipu all ning soovivad 
siseneda tema sadamatesse või on ühes tema sadamatest, välja 
arvatud järgmiste suhtes:  
a) naaberriigi laevad, mis tegelevad rannalähedase püügiga 
elatise hankimiseks, tingimusel, et asjaomane sadamariik ja lipuriik teevad koostööd tagamaks, et need laevad ei tegele 
ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või 
sellist püüki toetava tegevusega, ning  
b) konteinerlaevad, mis ei vea kala, või kui veavad, siis ainult 
eelnevalt lossitud kala, tingimusel et ei ole selget alust kaht ­
lustada, et see laev on tegelenud ebaseaduslikku, teatamata ja 
reguleerimata kalapüüki toetava tegevusega.  
2. Sadamariigina toimiv lepinguosaline võib otsustada, et ei 
kohalda käesolevat lepingut laevade suhtes, mille tema koda ­
nikud on prahtinud üksnes kalapüügiks tema riikliku jurisdikt ­
siooni all olevates piirkondades ja tegutsevad seal tema loal. 
Lepinguosaline kohaldab selliste laevade suhtes meetmeid, mis 
on sama tõhusad kui need meetmed, mida ta kohaldab oma 
lipu all sõitvate laevade suhtes.  
3. Käesolevat lepingut kohaldatakse merepiirkondades teosta ­
tava kalapüügi suhtes, mis on käesoleva lepingu artikli 1 punktis 
e määratletud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüü ­
gina, ning sellist kalapüüki toetava tegevuse suhtes.  
4. Käesolevat lepingut kohaldatakse õiglasel, läbipaistval ja 
diskrimineerimist vältival viisil, kooskõlas rahvusvahelise õigu ­
sega.  
5. Kuna käesolev leping on ulatuselt ülemaailmne ja kehtib 
kõigi sadamate suhtes, julgustavad lepinguosalised kõiki muid 
üksusi rakendama meetmeid, mis on kooskõlas selle sätetega. 
Need, kes ei saa käesoleva lepinguga muul moel ühineda, võivad 
kinnitada, et võtavad kohustuse tegutseda kooskõlas selle säte ­
tega.  
Artikkel 4  
Seos rahvusvahelise õiguse ja muude rahvusvaheliste 
õigusaktidega  
1. Mitte ükski käesoleva lepingu säte ei kahjusta lepinguosa ­
liste õigusi, jurisdiktsiooni ja kohustusi, mis tulenevad rahvusva ­
helisest õigusest. Mitte ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta:  
a) lepinguosaliste suveräänseid õigusi oma sise-, arhipelaagi- ja 
territoriaalvete üle või suveräänseid õigusi oma mandrilava 
üle ja oma majandusvööndis;  
b) lepinguosaliste suveräänseid õigusi oma territooriumil 
asuvate sadamate üle vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sh 
õigust keelata neisse sisenemine, samuti õigust võtta vastu 
rangemad sadamariigi meetmed kui käesolevas lepingus 
sätestatud, sh sellised meetmed, mis on vastu võetud piir ­
kondliku kalandusorganisatsiooni otsuse kohaselt.ET L 191/4 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
2. Käesoleva lepingu rakendamisel ei muutu ühegi piirkond ­
liku kalandusorganisatsiooni meetmed või otsused lepinguosa ­
lisele siduvaks, kui ta ei ole selle organisatsiooni liige.  
3. Lepinguosaline ei ole mitte mingil juhul kohustatud käes ­
oleva lepingu raames jõustama piirkondliku kalandusorganisat ­
siooni meetmeid või otsuseid, kui need meetmed või otsused ei 
ole vastu võetud kooskõlas rahvusvahelise õigusega.  
4. Käesolevat lepingut tõlgendatakse ja kohaldatakse koos ­
kõlas rahvusvahelise õigusega, võttes arvesse kohaldatavaid 
rahvusvahelisi eeskirju ja norme, sh nii neid, mis on kehtestatud 
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kaudu, kui ka muid rahvus ­
vahelisi õigusakte.  
5. Lepinguosalised täidavad käesoleva lepingu kohaselt 
võetud kohustusi heauskselt ja kasutavad selles tunnustatud 
õigusi neid kuritarvitamata.  
Artikkel 5  
Integratsioon ja koordineerimine riiklikul tasandil  
Iga lepinguosaline teeb nii suures ulatuses kui võimalik järgmist:  
a) integreerib sadamariigi meetmed, mis on seotud kalandusega, 
sadamariigi kontrolli laiemasse süsteemi või koordineerib 
neid omavahel;  
b) integreerib sadamariigi meetmed muude ebaseadusliku, teata ­
mata ja reguleerimata kalapüügi ja sellist kalapüüki toetava 
tegevuse vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise meetmetega, 
võttes vajaduse korral arvesse FAO 2001. aasta rahvusvahe ­
list tegevuskava ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata 
kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ning  
c) võtab meetmed teabe vahetamiseks asjaomaste riiklike 
asutustega ja selliste asutuste tegevuse koordineerimiseks 
käesoleva lepingu rakendamisel.  
Artikkel 6  
Koostöö ja teabevahetus  
1. Käesoleva lepingu tõhusa rakendamise edendamiseks 
teevad lepinguosalised asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid 
piisavalt arvesse võttes koostööd ja vahetavad teavet asjaomaste 
riikidega, FAOga, muude rahvusvaheliste organisatsioonide ja 
piirkondlike kalandusorganisatsioonidega, sh teavet meetmete 
kohta, mida sellised piirkondlikud kalandusorganisatsioonid on 
vastu võtnud seoses käesoleva lepingu eesmärgiga.  
2. Iga lepinguosaline võtab nii suures ulatuses kui võimalik 
meetmed teiste riikide ja muude asjaomaste rahvusvaheliste 
organisatsioonide vastu võetud kaitse- ja majandamismeetmete 
toetuseks.  3. Lepinguosalised teevad käesoleva lepingu rakendamiseks 
koostööd kohalikul, piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil, 
võimaluse korral FAO või piirkondlike kalandusorganisatsiooni ­
de ja korraldusüksuste kaudu.  
2. OSA  
SADAMASSE SISENEMINE  
Artikkel 7  
Sadamate määramine  
1. Iga lepinguosaline määrab kindlaks ja avalikustab 
sadamad, kuhu sisenemist laevad võivad käesoleva lepingu 
kohaselt taotleda. Iga lepinguosaline edastab oma määratud 
sadamate nimekirja FAO-le, kes avalikustab selle nõuetekohaselt.  
2. Iga lepinguosaline tagab nii suures ulatuses kui võimalik, 
et iga käesoleva artikli lõike 1 kohaselt määratud ja avalikus ­
tatud sadam suudab vajalikul määral teostada käesoleva lepingu 
kohast ülevaatust.  
Artikkel 8  
Eelnev taotlus sadamasse sisenemiseks  
1. Iga lepinguosaline nõuab, et enne, kui ta annab loa oma 
sadamasse sisenemiseks, esitatakse vähemalt A-lisas nõutud 
teave.  
2. Iga lepinguosaline nõuab, et käesoleva artikli lõikes 1 
osutatud teave esitataks aegsasti enne sisenemist, et anda sada ­
mariigile piisavalt aega selle teabe läbivaatamiseks.  
Artikkel 9  
Sadamasse sisenemine, lubamine või keeldumine  
1. Pärast artikli 8 kohase asjaomase teabe, samuti muu sellise 
teabe saamist, mida on vaja, et otsustada, kas tema sadamasse 
sisenemist taotlev laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja 
reguleerimata kalapüügiga või seda püüki toetava tegevusega, 
otsustab iga lepinguosaline, kas lubada või keelata laeval tema 
sadamasse sisenemine, ning edastab selle otsuse laevale või selle 
esindajale.  
2. Juhul, kui antakse luba siseneda, peab laeva kapten või 
esindaja esitama sisenemisloa pärast sadamasse saabumist lepin ­
guosalise pädevale asutusele.  
3. Juhul, kui ei anta luba siseneda, edastab lepinguosaline 
oma otsuse, mis on tehtud käesoleva artikli lõike 1 kohaselt, 
laeva lipuriigile ning vajaduse ja võimaluse korral asjaomastele 
rannikuäärsetele riikidele, piirkondlikele kalandusorganisatsioo ­
nidele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele.ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/5
4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, 
keelab lepinguosaline, kui tal on piisavalt tõendeid, et laev, mis 
taotleb tema sadamasse sisenemist, on tegelenud ebaseadusliku, 
teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või sellist püüki toetava 
tegevusega, eelkõige kui laev on kantud sellise kalapüügiga või 
sellise püügiga seonduva tegevusega tegelenud laevade nimekirja, 
mille asjaomane piirkondlik kalandusorganisatsioon on vastu 
võtnud oma eeskirjade ja korra kohaselt ning kooskõlas rahvus ­
vahelise õigusega, sellisel laeval siseneda oma sadamatesse, 
võttes asjakohaselt arvesse artikli 4 lõikeid 2 ja 3.  
5. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 3 ja 4 võib lepingu ­
osaline lubada neis lõigetes osutatud laevadel siseneda oma 
sadamatesse üksnes selleks, et laev üle vaadata ja võtta koos ­
kõlas rahvusvahelise õigusega muid asjakohaseid meetmeid, mis 
on ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ning 
sellist kalapüüki toetava tegevuse vältimise, ärahoidmise ja lõpe ­
tamise seisukohast vähemalt sama tõhusad kui sadamasse sise ­
nemise keeld.  
6. Kui käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 osutatud laev on 
mingil põhjusel sadamas, keelab lepinguosaline sellisel laeval 
kasutada oma sadamat kala lossimiseks, ümberlaadimiseks, 
pakendamiseks, töötlemiseks ning kasutada muid sadama teenu ­
seid, sh tankimine ja varude täiendamine, hooldus ja kuivdoki 
kasutamine. Artikli 11 lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse sellisel juhul  
mutatis mutandis . Selline sadama kasutamise keeld peab olema 
kooskõlas rahvusvahelise õigusega.  
Artikkel 10  
Vääramatu jõud või merehätta sattumine  
Mitte ükski käesoleva lepingu säte ei mõjuta laeva sisenemist 
sadamasse kooskõlas rahvusvahelise õigusega vääramatu jõu või 
merehätta sattumise korral ega takista sadamariigil lubamast 
laeval sadamasse siseneda selleks, et abistada ohtu või merehätta 
sattunud inimesi, laevu või õhusõidukeid.  
3. OSA  
SADAMATE KASUTAMINE  
Artikkel 11  
Sadamate kasutamine  
1. Kui laev on sisenenud lepinguosalise sadamasse, siis keelab 
lepinguosaline oma seaduste ja eeskirjade kohaselt ja kooskõlas 
rahvusvahelise seadusega, sh käesoleva lepinguga, laeval kasu ­
tada seda sadamat eelnevalt lossimata kala lossimiseks, ümber ­
laadimiseks, pakendamiseks, töötlemiseks ning kasutada muid 
sadamateenuseid, sh tankimine ja varude täiendamine, hooldus 
ja kuivdoki kasutamine, kui:  
a) lepinguosaline leiab, et laeval ei ole tema lipuriigis nõutavat 
kehtivat ja kohaldatavat luba tegelda kalapüügi või kalapüü ­
giga seonduva tegevusega;  b) lepinguosaline leiab, et laeval ei ole rannikuäärses liikmes ­
riigis nõutavat ja selle riigi jurisdiktsiooni all olevate alade 
suhtes kehtivat ja kohaldatavat luba tegelda kalapüügi või 
kalapüügiga seonduva tegevusega;  
c) lepinguosaline saab selgeid tõendeid, et pardal olev kala on 
püütud vastuolus rannikuäärse liikmesriigi kehtestatud nõue ­
tega selle riigi jurisdiktsiooni all olevate alade suhtes;  
d) lipuriik ei kinnita mõistliku aja jooksul vastuseks sadamariigi 
taotlusele, et pardal olev saak on püütud kooskõlas asja ­
omase piirkondliku kalandusorganisatsiooni kehtestatud 
nõuetega, võttes arvesse artikli 4 lõikeid 2 ja 3, või  
e) lepinguosalisel on piisavalt alust uskuda, et see laev on muul 
moel seotud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kala ­
püügiga või sellist kalapüüki toetava tegevusega, sh toetanud 
artikli 9 lõikes 4 osutatud laeva, v.a siis, kui ta suudab 
tõendada:  
i) et tegutses kooskõlas asjaomaste kaitse- ja majandamis ­
meetmetega või  
ii) kui on tegemist meeskonna, kütuse, püügivahendite ja 
muude varude täiendamisega merel, et varude täiendamise 
ajal ei olnud see laev artikli 9 lõikes 4 osutatud laev.  
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 ei keela lepinguosa ­
line käesolevas lõikes osutatud laeval kasutada sadamateenuseid:  
a) mis on olulised meeskonna ohutuse ja tervise või laeva 
ohutuse seisukohast, kui need vajadused on nõuetekohaselt 
põhjendatud, või  
b) vajaduse korral laeva vanametalliks lammutamiseks.  
3. Kui lepinguosaline on käesoleva artikli kohaselt keelanud 
oma sadama kasutamise, teatab ta oma otsusest viivitamata 
laeva lipuriigile ja vajaduse korral asjaomastele rannikuäärsetele 
riikidele, kohalikele kalandusorganisatsioonidele ja muudele as ­
jaomastele rahvusvahelistele organisatsioonidele.  
4. Lepinguosaline tühistab laeva suhtes kohaldatud sadama 
kasutamise keelu käesoleva artikli lõike 1 kohaselt üksnes siis, 
kui on piisavalt tõendeid, et kasutamise keeld ei olnud piisavalt 
põhjendatud või oli ekslik või et selleks ei ole enam põhjust.  
5. Kui lepinguosaline on keelu käesoleva artikli lõike 4 koha ­
selt tühistanud, teatab ta sellest viivitamatule neile, kellele teatis 
käesoleva artikli lõike 3 kohaselt saadeti.ET L 191/6 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
4. OSA  
ÜLEVAATUS JA JÄRELMEETMED  
Artikkel 12  
Ülevaatuse tasemed ja prioriteedid  
1. Iga lepinguosaline vaatab üle nii palju oma sadamates 
asuvaid laevu, kui on nõutav selleks, et saavutada ülevaatuste 
aastatase, mis on piisav käesoleva lepingu eesmärgi saavutami ­
seks.  
2. Lepinguosalised püüavad laevade ülevaatuse minimaalses 
tasemes kokkuleppele jõuda, vajaduse korral piirkondlike kalan ­
dusorganisatsioonide või FAO kaudu või muul viisil.  
3. Määrates, milliseid laevu üle vaadata, valib lepinguosaline 
eelistatult:  
a) laevad, millel on olnud keelatud sadamasse sisenemine käes ­
oleva lepingu kohaselt;  
b) laevad, mida paluvad üle vaadata teised asjaomased lepingu ­
osalised, riigid või piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, 
kui sellise soovi tõenduseks on esitatud tõendid, et asjaoma ­
ne laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleeri ­
mata kalapüügi või sellist kalapüüki toetava tegevusega, ning  
c) muud laevad, mille puhul on selge alus kahtlustada, et nad 
on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kala ­
püügiga või sellist kalapüüki toetava tegevusega.  
Artikkel 13  
Ülevaatuste tegemine  
1. Iga lepinguosaline tagab, et tema inspektorid täidavad 
vähemalt B-lisas osutatud ülesanded.  
2. Iga lepinguosaline, tehes oma sadamates ülevaatusi:  
a) tagab, eelkõige artiklit 17 silmas pidades, et ülevaatuse teeb 
selleks volitatud, asjakohase kvalifikatsiooniga inspektor;  
b) tagab, et inspektoritelt nõutakse, et nad enne ülevaatuse 
alustamist esitavad laeva kaptenile asjakohase dokumendi, 
mis tõendab nende isikut;  
c) tagab, et inspektorid kontrollivad laeval kõiki asjakohaseid 
piirkondi, pardal olevat kala, võrkusid ja muid püügivahen ­
deid, varustust ja kõiki laeva pardal olevaid dokumente või 
sissekandeid, mis on olulised kaitse- ja majandamismeetmete 
järgimise kontrollimiseks;  
d) nõuab, et laeva kapten annaks inspektoritele igakülgset vaja ­
likku abi ja teavet ning esitaks nõudmise korral asjakohased 
materjalid ja dokumendid või nende tõendatud koopiad;  e) kutsub lipuriigi esindaja ülevaatuses osalema, kui laeva lipu ­
riigiga on sõlmitud asjakohane kokkulepe;  
f) teeb kõik, et laeva asjatult kinni ei peetaks, et võimalikult 
vähe häirida ja põhjustada ebamugavust, sh inspektorite 
asjatu viibimine pardal, ning et vältida tegevust, mis põhjus ­
taks pardal oleva kala kvaliteedi halvenemist;  
g) teeb kõik, et hõlbustada suhtlemist laeva kapteni või juht ­
konnaga, sh võimaluse ja vajaduse korral tagab, et inspektoril 
oleks tõlk;  
h) tagab, et ülevaatused teostatakse ausalt, läbipaistvalt ja diskri ­
mineerimata, ega ahista ühtegi laeva, ning  
i) ei takista kaptenil sidepidamist oma lipuriigi ametiasutustega 
kooskõlas rahvusvahelise õigusega.  
Artikkel 14  
Ülevaatuste tulemused  
Iga lepinguosaline esitab iga ülevaatuse kirjalikus aruandes vähe ­
malt C-lisas sätestatud teabe.  
Artikkel 15  
Ülevaatuse tulemuste edastamine  
Iga lepinguosaline edastab iga ülevaatuse tulemused ülevaadatud 
laeva lipuriigile ja vajaduse korral:  
a) asjaomastele lepinguosalistele, sh  
i) neile riikidele, kelle kohta on ülevaatuse kaudu tõendeid, 
et asjaomane laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata 
ja reguleerimata kalapüügiga või sellist püüki toetava tege ­
vusega nende riikliku jurisdiktsiooni all olevates vetes, 
ning  
ii) riigile, mille kodakondsus on kaptenil;  
b) asjaomasele piirkondlikule kalandusorganisatsioonile ning  
c) FAO-le ja teistele asjaomastele rahvusvahelistele organisat ­
sioonidele.  
Artikkel 16  
Elektrooniline andmevahetus  
1. Käesoleva lepingu rakendamise hõlbustamiseks loob iga 
lepinguosaline võimaluse korral sidepidamismehhanismi, mis 
võimaldab otsest elektroonilist teabevahetust, võttes piisavalt 
arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/7
2. Lepinguosalised teevad koostööd nii palju kui võimalik ja 
asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid piisavalt arvesse võttes, et 
luua teabevahetuse mehhanism, mida eelistatult koordineerib 
FAO, koostoimes muude asjakohaste mitmepoolsete ja riikide ­
vaheliste algatustega, ning hõlbustada andmevahetust olemasole ­
vate andmebaasidega, mis on kõnealuse lepingu puhul asjako ­
hased.  
3. Iga lepinguosaline määrab ametiasutuse, kes tegutseb käes ­
oleva lepingu raames teabe vahetamisel kontaktpunktina. Iga 
lepinguosaline teatab asjakohasest määramisest FAO-le.  
4. Iga lepinguosaline käsitleb käesoleva artikli lõike 1 raames 
loodud mehhanismi kaudu edastatud teavet kooskõlas D-lisaga.  
5. FAO palub asjaomastel piirkondlikel kalandusorganisat ­
sioonidel esitada nende võetud meetmeid ning tehtud ja raken ­
datud otsuseid käsitlev teave, mis on seotud käesoleva 
lepinguga, käesoleva artikli lõikes 2 osutatud teabevahetusmeh ­
hanismile, et integreerida see nii suures ulatuses kui võimalik, 
võttes piisavalt arvesse asjakohaseid konfidentsiaalsusnõudeid.  
Artikkel 17  
Inspektorite väljaõpe  
Iga lepinguosaline tagab, et inspektoritel on nõuetekohane 
väljaõpe, võttes arvesse E-lisa kohaseid inspektorite väljaõppe 
suuniseid. Lepinguosalised teevad selles valdkonnas koostööd.  
Artikkel 18  
Sadamariigi tegevus pärast ülevaatust  
1. Kui pärast ülevaatuse tegemist on selgelt alust kahtlustada, 
et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata 
kalapüügiga või sellist püüki toetava tegevusega, siis teeb ülevaa ­
tuse teostanud lepinguosaline järgmist:  
a) teatab viivitamata oma tähelepanekutest lipuriigile ja vaja ­
duse korral asjaomastele rannikuäärsetele riikidele, kohalikele 
kalandusorganisatsioonidele ja muudele asjaomastele rahvus ­
vahelistele organisatsioonidele ning riigile, mille kodakondsus 
on kaptenil, ning  
b) keelab sellel laeval kasutada oma sadamat sellise kala lossi ­
miseks, ümberlaadimiseks, pakendamiseks ja töötlemiseks, 
mida ei ole eelnevalt lossitud, ning keelab kasutada muid 
sadamateenuseid, sh tankimist ja varude täiendamist, hool ­
dust ja kuivdoki kasutamist, kui asjaomane laev ei ole neid 
juba kasutanud viisil, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga, 
sh artikliga 4.  
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 ei keela lepinguosa ­
line selles lõikes osutatud laeval kasutada sadamateenuseid, mis 
on olulised meeskonna ohutuse ja tervise või laeva ohutuse 
seisukohast.  3. Mitte ükski käesoleva lepingu säte ei takista lepinguosalisel 
võtta meetmeid, mis on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, 
lisaks neile, mis on määratletud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 
2, sh selliseid meetmeid, mis laeva lipuriik on selgesõnaliselt 
nõudnud või millega ta on nõustunud.  
Artikkel 19  
Teave sadamariigis abi saamiseks pöördumise kohta  
1. Lepinguosaline teeb üldsusele kättesaadavaks abi saamiseks 
pöördumist käsitleva teabe ja esitab kirjaliku taotluse korral 
laeva omanikule, käitajale, kaptenile või esindajale sellise teabe 
igasuguse abi kohta, mis on kehtestatud tema siseriiklike õigus ­
aktide kohaselt seoses sadamariigi meetmetega, mis kõnealune 
lepinguosaline on võtnud vastavalt artiklitele 9, 11, 13 või 18, 
sh avalike teenuste või õigusasutuste kohta, mis on sel eesmärgil 
kättesaadavad, samuti teabe selle kohta, kas on õigus taotleda 
kompensatsiooni tema siseriiklike õigusaktide kohaselt, kui le ­
pinguosalise väidetava ebaseadusliku tegevuse tagajärjel on 
kantud kahju.  
2. Lepinguosaline teavitab lipuriiki, laeva omanikku, käitajat, 
kaptenit või esindajat (vastavalt vajadusele) mis tahes sellise abi 
saamiseks pöördumise tulemustest. Kui eelnevast otsusest on 
vastavalt artiklile 9, 11, 13 või 18 teatatud teistele lepinguosa ­
listele, riikidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele, teatab 
asjaomane lepinguosaline neile ka oma otsuse mis tahes muuda ­
tusest.  
5. OSA  
LIPURIIKIDE ROLL  
Artikkel 20  
Lipuriikide roll  
1. Iga lepinguosaline nõuab oma lipu all sõitvatelt laevadelt, 
et nad käesoleva lepingu kohaselt teostatavate ülevaatuste korral 
teeksid sadamariigiga koostööd.  
2. Kui lepinguosalisel on piisavalt alust uskuda, et tema lipu 
all sõitev laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja regulee ­
rimata kalapüügiga või sellist kalapüüki toetava tegevusega ja 
soovib siseneda teise riigi sadamasse või on seal, palub ta sellel 
riigil laeva üle vaadata või võtta muud käesoleva lepingu 
kohased meetmed.  
3. Iga lepinguosaline soovitab oma lipu all sõitvatel laevadel 
kala lossida, ümber laadida, pakendada ja töödelda ning kasu ­
tada muid sadamateenuseid nende riikide sadamates, mis 
järgivad käesolevat lepingut või tegutsevad sellega kooskõlas. 
Lepinguosalistel soovitatakse mh piirkondlike kalandusorganisat ­
sioonide ja FAO abil välja töötada õiglane, läbipaistev ja diskri ­
mineerimist vältiv kord selliste riikide väljaselgitamiseks, kes ei 
järgi käesolevat lepingut ega tegutse sellega kooskõlas.ET L 191/8 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
4. Kui lipuriigiks olev lepinguosaline saab pärast sadamariigis 
toimunud ülevaatust ülevaatuse aruande, milles osutatakse, et on 
piisavalt alust uskuda, et tema lipu all sõitev laev on tegelenud 
ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või sellist 
kalapüüki toetava tegevusega, uurib ta asja viivitamata ja põhja ­
likult ning piisavate tõendite korral võtab viivitamata täite ­
meetmed oma õigusaktide kohaselt.  
5. Iga lepinguosaline, olles lipuriigi rollis, teatab teistele le ­
pinguosalistele, asjaomastele sadamariikidele ja vajaduse korral 
teistele asjaomastele riikidele, piirkondlikele kalandusorganisat ­
sioonidele ja FAO-le meetmetest, mis ta on võtnud oma lipu all 
sõitvate laevade suhtes, mis on käesoleva lepingu kohaselt 
võetud sadamariigi meetmete rakendamise järel tunnistatud 
laevaks, mis on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleeri ­
mata kalapüügiga või sellist kalapüüki toetava tegevusega.  
6. Iga lepinguosaline tagab, et meetmed, mida rakendatakse 
tema lipu all sõitvate laevade suhtes, on ebaseadusliku, teata ­
mata ja reguleerimata kalapüügi ning sellist kalapüüki toetava 
tegevuse vältimise, ärahoidmise ja lõpetamise seisukohast vähe ­
malt sama tõhusad kui artikli 3 lõikes 1 osutatud laevade suhtes 
kohaldatavad meetmed.  
6. OSA  
ARENGURIIKIDE NÕUDMISED  
Artikkel 21  
Arenguriikide nõudmised  
1. Lepinguosalised tunnustavad täiel määral lepinguosaliste 
arenguriikide erinõudeid seoses selliste sadamariigi meetmete 
rakendamisega, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga. Seepärast 
abistavad lepinguosalised kas otseselt või FAO, ÜRO teiste spet ­
sialiseeritud asutuste või asjakohaste rahvusvaheliste organisat ­
sioonide ja asutuste, sh piirkondlike kalandusorganisatsioonide 
kaudu lepinguosalisi arenguriike, et muu hulgas  
a) suurendada nende, eelkõige vähim arenenud riikide ja väikes ­
test saareriikidest arenguriikide võimet luua õiguslik alus ja 
saavutada haldussuutlikkus tõhusate sadamariigi meetmete 
rakendamiseks;  
b) hõlbustada nende osalemist mis tahes rahvusvahelises orga ­
nisatsioonis, mis edendab sadamariigi meetmete tõhusat 
arendamist ja rakendamist, ning  
c) hõlbustada tehnilise abi andmist kooskõlastatult asjaomaste 
rahvusvaheliste mehhanismidega, et suurendada nende suut ­
likkust välja töötada ja rakendada sadamariigi meetmed.  
2. Lepinguosalised tunnustavad täiel määral lepinguosaliste 
arenguriikide, eelkõige vähim arenenud riikide ja väikestest 
saareriikidest arenguriikide erinõudeid, et tagada, et neile ei kantaks käesoleva lepingu rakendamise tagajärjel vahetult või 
kaudselt üle ebaproportsionaalselt suurt koormust. Juhul, kui 
ebaproportsionaalselt suure koormuse ülekandmine leiab kinni ­
tust, teevad lepinguosalised koostööd, et hõlbustada asjaomastel 
lepinguosalistel arenguriikidel käesoleva lepingu raames eriko ­
hustuste täitmist.  
3. Lepinguosalised hindavad kas vahetult või FAO kaudu 
lepinguosaliste arenguriikide erinõudeid seoses käesoleva lepingu 
rakendamisega.  
4. Lepinguosalised teevad koostööd, et luua asjakohased 
rahastamismehhanismid arenguriikide abistamiseks käeoleva 
lepingu rakendamisel. Need mehhanismid on muu hulgas 
suunatud vahetult järgmisele:  
a) riiklike ja rahvusvaheliste sadamariigi meetmete arendamine;  
b) sadama käitajate, inspektorite, õiguskaitseorganite ja juriidi ­
lise personali arendamine ja nende suutlikkuse suurendamine 
riiklikul ja piirkondlikul tasandil, sh seire, kontrolli ja järele ­
valve valdkonnas ja väljaõppe eesmärgil;  
c) seire, kontrolli, järelevalve ja vastavusega seotud tegevused, 
mis on olulised seoses sadamariigi meetmetega, sh juurde ­
pääs tehnoloogiale ja seadmetele, ning  
d) lepinguosaliste arenguriikide abistamine menetluste kulude 
kandmisel, mis on seotud käesolevast lepingust tuleneva 
tegevuse tõttu tekkinud vaidluste lahendamisega.  
5. Koostöö lepinguosaliste arenguriikiga ja nende omavahe ­
line koostöö käesolevas artiklis sätestatud eesmärgil võib 
hõlmata tehnilise ja rahalise abi andmist kahepoolsete, mitme ­
poolsete ja piirkondlike kanalite kaudu, sh lõunapoolsete piir ­
kondade koostöös.  
6. Lepinguosalised moodustavad ajutise töörühma, kes annab 
lepinguosalistele korrapäraselt aru ja esitab soovitusi rahastamis ­
mehhanismide loomiseks, sh kava vahendite panustamiseks, 
identifitseerimiseks ja kasutusele võtmiseks, rakendamist suuna ­
vate kriteeriumide ja menetluste arendamiseks, ning edendab 
rahastamismehhanismide rakendamist. Lisaks käesolevas artiklis 
esitatud kaalutlustele võtab ajutine töörühm muu hulgas arvesse 
järgmist:  
a) lepinguosaliste arenguriikide vajaduste hindamine, eelkõige 
vähim arenenud riikide ja väikestest saareriikidest arengurii ­
kide puhul;  
b) vahendite kättesaadavus ja õigeaegne väljamaksmine;  
c) rahaliste vahendite kogumise ja raha eraldamist käsitlevate 
otsuste tegemise ja haldusprotsesside läbipaistvus ningET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/9
d) abi saavate lepinguosaliste arenguriikide vastutus vahendite 
kokkulepitud kasutamise suhtes.  
Lepinguosalised võtavad arvesse ajutise töörühma aruandeid ja 
soovitusi ning võtavad vajalikke meetmeid.  
7. OSA  
VAIDLUSTE LAHENDAMINE  
Artikkel 22  
Vaidluste rahumeelne lahendamine  
1. Iga lepinguosaline võib taotleda konsulteerimist iga teise 
lepinguosalise või -osalistega vaidluse puhul, mis käsitleb käes ­
oleva lepingu sätete tõlgendamist või kohaldamist, pidades 
silmas vastastikku rahuldava lahenduse võimalikult kiiret leid ­
mist.  
2. Kui vaidlust sellise konsulteerimise kaudu mõistliku aja 
jooksul ei lahendata, konsulteerivad kõnealused lepinguosalised 
võimalikult kiiresti omavahel, et lahendada vaidlus läbirääki ­
miste, pöördumise, vahenduse, lepitamise, vahekohtu, kohtuot ­
suse või muul nende valitud rahulikul teel.  
3. Iga selline vaidlus, mida nii ei lahendata, edastatakse kõigi 
vaidluspoolte nõusolekul lahendamiseks Rahvusvahelisele 
Kohtule, rahvusvahelisele merekohtule või vahekohtule. Kui 
kokkuleppele ei jõuta Rahvusvahelise Kohtu, rahvusvahelise 
merekohtu või vahekohtu kaudu, jätkavad lepinguosalised 
konsulteerimist ja teevad koostööd vaidluse lahendamiseks 
vastavalt mere elusressursside kaitset käsitlevatele rahvusvahelise 
õiguse normidele.  
8. OSA  
LEPINGUGA ÜHINEMATA RIIGID  
Artikkel 23  
Käesoleva lepinguga ühinemata riigid  
1. Lepinguosalised julgustavad lepinguga ühinemata riike 
käesoleva lepinguga ühinema ja/või vastu võtma õigusakte ja 
rakendama meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva lepingu säte ­
tega.  
2. Lepinguosalised võtavad õiglasi, diskrimineerimist vältivaid 
ja läbipaistvaid meetmeid, mis on kooskõlas käesoleva lepinguga 
ja muude kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega, et hoida ära 
käesoleva lepinguga ühinemata riikide tegevust, mis õõnestab 
käesoleva lepingu tõhusat rakendamist.  
9. OSA  
JÄRELEVALVE, LÄBIVAATAMINE JA HINDAMINE  
Artikkel 24  
Järelevalve, läbivaatamine ja hindamine  
1. Lepinguosalised tagavad FAO ja selle asjaomaste asutuste 
raames käesoleva lepingu rakendamise korrapärase ja süstemaa ­
tilise järelevalve ja läbivaatamise, samuti lepingu eesmärgi saavu ­
tamisel tehtud edusammude hindamise.  2. Neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kutsub 
FAO kokku lepinguosaliste koosoleku, et läbi vaadata ja hinnata 
käesoleva lepingu tõhusust oma eesmärgi saavutamisel. Lepin ­
guosalised otsustavad edasiste selliste koosolekute vajaduse.  
10. OSA  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 25  
Allakirjutamine  
Käesolev leping on FAOs allakirjutamiseks avatud kõikidele 
riikidele ja piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni ­
dele alates 22. novembrist 2009 kuni 21. novembrini 2010.  
Artikkel 26  
Ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine  
1. Käesolev leping kuulub ratifitseerimisele, heakskiitmisele 
või kinnitamisele allakirjutanute poolt.  
2. Ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirjad 
antakse hoiule hoiulevõtjale.  
Artikkel 27  
Ühinemine  
1. Käesolev leping on avatud ühinemiseks kõikidele riikidele 
ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele 
pärast allakirjutamiseks ettenähtud ajavahemiku lõppemist.  
2. Ühinemiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale.  
Artikkel 28  
Piirkondlike majandusintegratsiooni organisatsioonide 
osalemine  
1. Juhul kui piirkondlik majandusintegratsiooni organisat ­
sioon, mis on konventsiooni IX lisa artiklis 1 osutatud rahvus ­
vaheline organisatsioon, ei ole pädev kõigis käesoleva lepinguga 
hõlmatud küsimustes, kohaldatakse konventsiooni IX lisa selliste 
piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni osaluse 
suhtes  mutatis mutandis , v.a kõnealuse lisa järgmised sätted, 
mida ei kohaldata:  
a) artikli 2 esimene lause ning  
b) artikli 3 lõige 1.ET L 191/10 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
2. Juhul kui piirkondlik majandusintegratsiooni organisat ­
sioon, mis on konventsiooni IX lisa artiklis 1 osutatud rahvus ­
vaheline organisatsioon, on pädev kõigis käesoleva lepinguga 
hõlmatud küsimustes, kohaldatakse sellise piirkondliku majan ­
dusintegratsiooni organisatsiooni käesolevas lepingus osalemise 
suhtes järgmisi sätteid:  
a) allakirjutamise või ühinemise ajal esitab selline organisat ­
sioon deklaratsiooni, milles kinnitab:  
i) et tal on pädevus kõigis kõnealuse lepinguga reguleerita ­
vates küsimustes;  
ii) et seetõttu ei ole tema liikmesriigid lepingu osalisriigid, 
välja arvatud nende territooriumide osas, mis ei kuulu 
tema pädevusse, ning  
iii) et ta tunnustab käesolevast lepingust tulenevaid riikide 
õigusi ja kohustusi;  
b) sellises organisatsioonis osalemine ei anna organisatsiooni 
liikmesriikidele mingeid õigusi;  
c) kui sellise organisatsiooni kohustused käesoleva lepingu järgi 
on vastuolus tema kohustustega organisatsiooni asutamisle ­
pingu või mõne muu sellega seotud dokumendi järgi, siis on 
käesoleva lepingu kohastel kohustustel ülimuslik jõud.  
Artikkel 29  
Jõustumine  
1. Käesolev leping jõustub kolmekümne päeva möödumisel 
kahekümne viienda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- 
või ühinemiskirja hoiuleandmisest hoiulevõtjale kooskõlas artik ­
litega 26 ja 27.  
2. Iga allakirjutanu suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või 
kiidab heaks käesoleva lepingu pärast selle jõustumist, jõustub 
käesolev leping kolmkümmend päeva pärast tema ratifitsee ­
rimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiulevõtmise 
kuupäeva.  
3. Iga riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni organisat ­
siooni suhtes, kes ühineb käesoleva lepinguga pärast selle jõus ­
tumist, jõustub käesolev leping kolmkümmend päeva pärast 
tema ühinemiskirja hoiulevõtmise kuupäeva.  
4. Käesoleva artikli kohaldamisel ei käsitata piirkondliku 
majanduskoostöö organisatsiooni hoiule antud kirja tema liik ­
mesriikide hoiule antud kirjade täiendusena.  
Artikkel 30  
Reservatsioonid ja erandid  
Käesoleva lepingu suhtes ei tohi teha reservatsioone ega eran ­
deid.  Artikkel 31  
Deklaratsioonid ja avaldused  
Artikkel 30 ei takista riiki või piirkondliku majandusintegrat ­
siooni organisatsiooni käesoleva lepingu allkirjastamisel, ratifit ­
seerimisel, vastuvõtmisel, heakskiitmisel või sellega ühinemisel 
esitamast mis tahes sõnastuse või nimetusega deklaratsioone või 
avaldusi, mille eesmärk on muu hulgas ühtlustada oma õigus ­
normid käesoleva lepingu sätetega, tingimusel et sellised dekla ­
ratsioonid või avaldused ei vähendada ega muuda käesoleva 
lepingu õiguslikku toimet selle kohaldamisel kõnealuse riigi 
või piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni suhtes.  
Artikkel 32  
Ajutine rakendamine  
1. Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt riikide või piir ­
kondliku majandusintegratsiooni organisatsioonide suhtes, kes 
on selle ajutise kohaldamisega nõus, teatades oma nõusolekust 
hoiulevõtjale kirjalikult. Ajutine kohaldamine jõustub teate 
kättesaamise kuupäevast.  
2. Lepingu ajutine kohaldamine riigi või piirkondliku 
majandusintegratsiooni organisatsiooni poolt lõpeb, kui leping 
jõustub kõnealuse riigi või piirkondliku majandusintegratsiooni 
organisatsiooni suhtes või kui see riik või piirkondliku majan ­
dusintegratsiooni organisatsioon teatab hoiulevõtjale kirjalikult 
oma kavatsusest lõpetada lepingu ajutine kohaldamine.  
Artikkel 33  
Lepingu muutmine  
1. Iga lepinguosaline võib teha ettepanekuid käesoleva 
lepingu muutmiseks pärast kahe aasta möödumist käesoleva 
lepingu jõustumise kuupäevast.  
2. Kõik käesoleva lepingu parandusettepanekud edastatakse 
kirjaliku teatisega hoiulevõtjale koos taotlusega kutsuda kokku 
lepinguosaliste koosolek selle arutamiseks. Hoiulevõtja edastab 
nimetatud teatise ja lepinguosalistelt taotlusele saadud vastused 
kõikidele lepinguosalistele. Kui kuue kuu jooksul pärast teatise 
edastamist ei ole pooled lepinguosalised taotlusele eitavalt 
vastanud, kutsub hoiulevõtja kokku lepinguosaliste koosoleku 
tehtud muudatusettepaneku arutamiseks.  
3. Artikli 34 kohaselt võetakse käesoleva lepingu mis tahes 
muudatus vastu koosolekul, mil see vastuvõtmiseks esitati, kohal 
olevate lepinguosaliste konsensuse alusel.  
4. Artikli 34 kohaselt jõustub lepinguosaliste koosolekul 
vastu võetud mis tahes muudatus lepinguosaliste suhtes, kes 
on selle ratifitseerinud, vastu võtnud või heaks kiitnud, üheksa ­
kümnendal päeval pärast seda, kui vähemalt kaks kolmandikku 
käesoleva lepingu osalistest, kes olid kohal muudatuse vastuvõt ­
mise kuupäeval, on oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heaks ­
kiitmiskirja hoiule andnud. Seejärel jõustub muudatus teiste 
konventsiooniosaliste jaoks üheksakümnendal päeval pärast 
seda, kui nad on muudatuste ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või 
heakskiitmiskirja hoiule andnud.ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/11
5. Käesoleva artikli kohaselt ei käsitata piirkonna majandus ­
koostöö organisatsiooni hoiule antud kirja tema liikmesriikide 
kirjade täiendusena.  
Artikkel 34  
Lisad  
1. Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa ning viidet 
käesolevale lepingule käsitatakse ka viitena selle lisadele.  
2. Käesoleva lepingu lisa muudatuse võib vastu võtta kahe ­
kolmandikulise häälteenamusega, arvestades lepinguosalisi, kes 
osalevad sellel koosolekul, kus lisa muudatust arutatakse. Siiski 
tehakse kõik võimalik, et iga muudatuse tegemisel lisas jõuda 
konsensusele. Lisa muudatus inkorporeeritakse käesolevasse 
lepingusse ja see jõustub nende lepinguosaliste suhtes alates 
sellest kuupäevast, mil hoiulevõtja saab vastuvõtmise teatise 
ühelt kolmandikult neist käesoleva lepingu osalistest, kes olid 
kohal muudatuse vastuvõtmise kuupäeval. Seejärel jõustub 
muudatus iga ülejäänud lepingosalise suhtes sel kuupäeval, kui 
hoiulevõtja saab vastuvõtmise kirja.  
Artikkel 35  
Tühistamine  
Iga lepinguosaline võib käesolevast lepingust taganeda pärast 
ühe aasta möödumist kuupäevast, mil leping tema suhtes 
jõustus, teatades oma taganemisest kirjalikult hoiulevõtjale. 
Lepingust taganemine jõustub ühe aasta möödumisel päevast, 
mil hoiulevõtja saab lepingust taganemise teatise.  
Artikkel 36  
Hoiulevõtja  
Käesoleva lepingu hoiulevõtja on FAO peadirektor. Hoiulevõtja  
a) edastab lepingu tõestatud koopia igale allakirjutanule ja le ­
pinguosalisele;  b) registreerib lepingu jõustumise järel selle Ühinenud Rahvaste 
Organisatsiooni sekretariaadis kooskõlas ÜRO põhikirja 
artikliga 102;  
c) teavitab iga allakirjutanut ja lepinguosalist  
i) igast ratifitseerimis-, vastuvõtmis- ja heakskiitmiskirjast, 
mis on artiklite 25, 26 ja 27 kohaselt hoiule antud;  
ii) lepingu jõustumise kuupäevast vastavalt artiklile 29;  
iii) kõigist lepingu muutmise ettepanekutest, nende vastuvõt ­
misest ja jõustumisest vastavalt artiklile 33;  
iv) kõigist lisade muutmise ettepanekutest, nende vastuvõt ­
misest ja jõustumisest vastavalt artiklile 34 ning  
v) lepingust taganemisest vastavalt artiklile 35.  
Artikkel 37  
Autentsed tekstid  
Käesoleva lepingu araabia-, hiina-, inglis-, prantsus-, vene- ja 
hispaaniakeelne tekst on võrdselt autentsed.  
SELLE KINNITUSEKS  on täievolilised esindajad käesolevale lepin ­
gule alla kirjutanud.  
KOOSTATUD  Roomas kahekümne teisel novembril kahe tuhande 
üheksandal aastal.ET L 191/12 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
A LISA  
Teave, mida sadamasse pääsemist taotlevad laevad peavad eelnevalt esitama
ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/13
B LISA  
Sadamariigi ülevaatuse toimingud  
Inspektorid  
a) kontrollivad võimalikult põhjalikult, kas laeva pardal olevad identifitseerimisdokumendid ja teave laeva omaniku kohta 
on tõesed, täielikud ja korrektsed, sh asjakohaste kontaktide kaudu laeva lipuriigiga või vajaduse korral rahvusvaheliste 
laevaregistritega;  
b) kontrollivad, kas laeva lipp ja märgistus (nt nimi, pardanumber, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) identifit ­
seerimisnumber, rahvusvaheline raadiokutsung ja muud märgistused, peamised mõõdud) on kooskõlas dokumentides 
sisalduvate andmetega;  
c) kontrollivad võimalikult põhjalikult, kas kalapüügiload ja püügiga seotud tegevuse load on tõesed, täielikud, korrektsed 
ja kooskõlas A-lisas esitatud andmetega;  
d) vaatavad läbi kõik muud laeva pardal olevad asjaomased dokumendid ja sissekanded, sh võimalikult põhjalikult 
elektroonilised dokumendid ja lipuriigi või asjaomase piirkondliku kalandusorganisatsiooni VMS-andmed. Asjaomased 
dokumendid võivad hõlmata logiraamatut, püügi-, ümberlaadimis- ja müügidokumente, meeskonna nimekirja, lasti ­
plaane ja jooniseid, kalatrümmide kirjeldusi ja dokumente, mis on nõutavad vastavalt ohustatud looduslike looma- ja 
taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonile;  
e) kontrollivad võimalikult põhjalikult kõiki pardal olevaid püügivahendeid, sh varjatult paigutatud püügivahendeid ja 
nende juurde kuuluvaid seadmeid, ning kontrollivad võimalikult põhjalikult, kas need vastavad lubades ettenähtud 
tingimustele. Püügivahendeid kontrollitakse samuti võimalikult põhjalikult, et tagada, et sellised omadused nagu silma 
suurus ja võrguniit, seadmed ja lisad, võrkude, mõrdade, tragide mõõdud ja konfiguratsioon, õngekonksude suurus ja 
arv on kooskõlas kehtivate määrustega ja et märgistus vastab nendele, mida laeval on lubatud kasutada;  
f) määrab võimalikult täpselt kindlaks, kas pardal olev kala on püütud kehtivate lubade kohaselt;  
g) kontrollib kalu, sh kasutades valimi võtmist, et määrata kindlaks kalakogus ja saagi koostis. Seda tehes võib inspektor 
avada mahuteid, kuhu kala on pakendatud, ja liigutada saaki või mahuteid, et teha kindlaks kalatrümmide rikkumatust. 
Selline kontrollimine võib hõlmata tooteliigi ülevaatust ja nominaalkaalu määramist;  
h) hindab, kas on selgelt alust kahtlustada, et laev on tegelenud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga või 
sellist püüki toetava tegevusega;  
i) annab laeva kaptenile ülevaatuse tulemusi, sh võimalikke soovituslikke meetmeid sisaldava aruande, millele kirjutavad 
alla nii inspektor kui ka kapten. Kapteni allkiri aruandel tõendab ainult seda, et ta on saanud aruande koopia. Laeva 
kaptenile antakse võimalus lisada aruandele oma märkused või vastuväited ja võtta vajaduse korral ühendust lipuriigi 
asjaomaste asutustega, eriti kui kaptenil on tõsiseid raskusi aruande sisust arusaamisega. Kaptenile antakse aruande 
koopia; ning  
j) korraldab võimaluse ja vajaduse korral asjaomaste dokumentide tõlkimise.ET L 191/14 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
C-LISA  
Aruanne ülevaatuse tulemuste kohta
ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/15
ET L 191/16 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011
D LISA  
SADAMARIIGI MEETMEID KÄSITLEVAD TEABESÜSTEEMID  
Käesoleva lepingu rakendamisel teeb iga lepinguosaline järgmist:  
a) püüab luua arvutipõhist ühendust vastavalt artiklile 16;  
b) loob võimaluse piires veebisaidid, et avalikustada artikli 7 kohane sadamate nimekiri ja meetmed, mis on võetud 
kooskõlas käesoleva lepingu asjaomaste sätetega;  
c) identifitseerib nii palju kui võimalik iga ülevaatusaruande kordumatu viitenumbriga, mis algab sadamariigi kolmetä ­
helise koodiga ja väljaandnud asutuse IDga;  
d) kasutab nii palju kui võimalik lisades A ja C esitatud rahvusvahelist koodisüsteemi ja tõlgib muud koodisüsteemid 
rahvusvahelisse süsteemi.  
Riigid/territooriumid: ISO-3166 kolmetäheline riigi kood  
Liik: ASFIS kolmetäheline kood (tuntud kui FAO kolmetäheline kood)  
Laeva tüüp: ISSCFV kood (tuntud kui FAO tähekood)  
Püügivahendite liik: ISSCFG kood (tuntud kui FAO tähekood)  
E-LISA  
Inspektorite koolitamise suunised  
Sadamariigi inspektorite koolitusprogramm peaks sisaldama vähemalt järgmisi valdkondi:  
1. eetika;  
2. tervise-, ohutus- ja julgeolekuküsimused;  
3. kehtivad riiklikud õigusaktid, pädevusvaldkonnad, asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaitse- ja majan ­
damismeetmed ning kehtiv rahvusvaheline õigus;  
4. tõendite kogumine, hindamine ja säilitamine;  
5. ülevaatuse üldised toimingud, näiteks aruande kirjutamine ja küsitlustehnika;  
6. teabe analüüsimine, näiteks püügipäevikud, elektroonilised dokumendid ja laeva ajalugu (nimi, omanik, lipuriik), mis 
on vajalik laeva kapteni antud teabe kontrollimiseks;  
7. pardaleminek ja ülevaatus, sh trümmide ülevaatus ja nende mahutavuse arvutamine;  
8. kala lossimise, ümberlaadimise, töötlemise ja pardale jäetud kalaga seotud teabe kontrollimine ja kinnitamine, sh 
kasutades eri liikide ja toodete puhul ümberarvestuskoefitsiente;  
9. kalaliikide kindlakstegemine ning kalade pikkuse ja muude bioloogiliste parameetrite mõõtmine;  
10. laeva ja püügivahendite kindlakstegemine ning püügivahendite ülevaatamise ja mõõtmise tehnika;  
11. laevaseiresüsteemi ja muude elektrooniliste jälgimissüsteemide seadmed ja toimimine ning  
12. ülevaatusele järgnev tegevus.ET 22.7.2011 Euroopa Liidu Teataja L 191/17
DEKLARATSIOON EUROOPA LIIDU PÄDEVUSE KOHTA KÜSIMUSTES, MIDA REGULEERITAKSE 
LEPINGUGA SADAMARIIGI VÕETAVATE MEETMETE KOHTA EBASEADUSLIKU, TEATAMATA JA 
REGULEERIMATA KALAPÜÜGI VÄLTIMISEKS, ÄRAHOIDMISEKS JA LÕPETAMISEKS  
(Deklaratsioon vastavalt lepingu artikli 28 lõike 2 punktile a)  
1. Käesoleva lepingu artikli 28 lõike 2 punktis a on sätestatud, et juhul kui piirkondlik majandusintegrat ­
siooni organisatsioon on kõigis käesoleva lepinguga hõlmatud küsimustes allakirjutamise või ühinemise 
ajal pädev, kinnitab see organisatsioon seda deklaratsiooniga.  
2. Käesoleva lepingu artikli 1 punkti h kohaselt on piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon 
selline piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele tema liikmesriigid on andnud käes ­
oleva lepinguga hõlmatud küsimustes üle õiguspädevuse, sealhulgas õiguse teha kõnealustes küsimustes 
liikmesriikidele siduvaid otsuseid.  
3. Euroopa Liitu käsitatakse eespool tsiteeritud artiklite kohaselt piirkondliku majandusintegratsiooni orga ­
nisatsioonina.  
4. Seepärast kinnitab Euroopa Liit, et  
i) ta on pädev kõigis kõnealuse lepinguga reguleeritavates küsimustes;  
ii) seetõttu ei ole tema liikmesriigid lepingu osalisriigid, välja arvatud nende territooriumide osas, mis ei 
kuulu tema pädevusse.  
Käesoleval ajal on Euroopa Liidu liikmesriigid järgmised: Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi 
Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania 
Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, 
Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari Vabariik, Malta, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, 
Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, 
Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik;  
iii) Euroopa Liit tunnustab käesolevast lepingust tulenevaid riikide õigusi ja kohustusi.  
5. Euroopa Liit kinnitab, et kui tekib artikli 28 lõike 2 punktis c osutatud vastuolu, täidab ta kõnealusest 
sättest tulenevaid kohustusi kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga, nagu seda on tõlgendanud 
Euroopa Kohus.ET L 191/18 Euroopa Liidu Teataja 22.7.2011