Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise koostöö kohta merekalapüügisektoris



Euroopa Liidu Teataja L 334 , 23/12/1996 Lk 0020 - 0054

CS.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

ET.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

HU.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

LT.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

LV.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

MT.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

PL.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

SK.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380

SL.ES Peatükk 04 Köide 02 Lk 346 - 380



Kokkulepe Euroopa Ühenduse ja Mauritaania Islamivabariigi vahelise koostöö kohta merekalapüügisektoris EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi "ühendus" ja MAURITAANIA ISLAMIVABARIIK, edaspidi "Mauritaania", edaspidi "lepinguosalised", ARVESTADES tihedaid ja eriti häid suhteid ühenduse ja Mauritaania vahel, mõlema lepinguosalise tõhusa partnerluse loomise soovi Euroopa-Vahemere projekti raames ning võttes arvesse Lomé konventsioonist tulenevat koostöövalmidust, MÕISTES merekalapüügisektori ja sellega seotud ettevõtete rolli Mauritaania ja ühenduse eri piirkondade majanduslikus ja sotsiaalses arengus ning võttes arvesse otsust, mille kohaselt mõlemad lepinguosalised ajakohastavad ja korraldavad ümber oma kalalaevastiku, MEENUTADES, et ühendus ja Mauritaania on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonile allakirjutanud riigid ning Mauritaania on kõnealuse konventsiooni kohaselt kehtestanud kaldast kuni 200 meremiili kaugusele ulatuva majandusvööndi, milles ta kasutab oma suveräänseid õigusi kõnealuse vööndi ressursside uurimisel, kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel, ARVESSE VÕTTES toitlus- ja põllumajandusorganisatsiooni nõukogu poolt vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendit, OLLES TEADLIKUD kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise ning merekeskkonna kaitse tähtsusest, OLLES OTSUSTANUD vastastikustes huvides tagada oma rannikuvete kalavarude kaitse, ratsionaalne majandamine ning säästev areng ning teha koostööd kogu kalandustegevust hõlmava kontrollisüsteemi loomisel, et kindlustada kõnesolevate ressursside arengu- ja kaitsemeetmete tõhusus, OLLES VEENDUNUD, et teadus- ja tehnikaalane tihe koostöö kalandussektoris tingimustel, mis kindlustavad kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise, edendab vastavate majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamist kõnealuses sektoris, VÕTTES ARVESSE asjaolu, et merekalapüük moodustab tervikliku majandustsükli ning püüdes tugevdada sidemeid lepinguosaliste tiheda ja laiaulatusliku koostöö abil tsükli kõigis aspektides, et mõlemapoolselt edendada selle arengut, VÕTTES ARVESSE Mauritaania kalandussektori arengupoliitika eesmärke ja suuniseid, SOOVIDES arendada merekalapüüki ja sellega seotud ettevõtteid hõlmava koostöö eri aspekte vastastikku kasulikel tingimustel, SOOVIDES kindlaks määrata koostöö korda merekalapüügisektoris ja sellega seotud ettevõtetes, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Eesmärk ja mõisted 1. Käesoleva kokkuleppega kehtestatakse ühenduse ja Mauritaania koostöö põhimõtted, eeskirjad ja kord kalavarude kaitsel ja arendamisel ning otse või töötlusest tuleneva lisandväärtuse loomisel ning sätestatakse ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade püügitingimused Mauritaania suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes. 2. Käesolevas kokkuleppes, selle lisades ja protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) Mauritaania kalastusvöönd – Mauritaania Islamivabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed; b) ühenduse kalalaevad – liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud kalalaevad, mis püüavad kala käesoleva kokkuleppe raames; c) ministeerium – Mauritaania kalandus- ja mereministeerium; d) järelevalveorgan – kalanduse järelevalve ja kaitse eest vastutav delegatsioon Mauritaanias; e) Mauritaania õigusnormid – Mauritaania eeskirjad ja määrused; f) komisjon – Euroopa Ühenduste Komisjon; g) delegatsioon – Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon Mauritaanias. Artikkel 2 Koostöövaldkonnad 1. Lepinguosalised teevad koostööd kahepoolselt või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu või vajaduse korral piirkondade või allpiirkondade tasandil, et tagada kalavarude kaitse ja ratsionaalne majandamine vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni asjakohastele sätetele. 2. Lepinguosalised tõhustavad teadus- ja tehnikaalast koostööd kalandussektorile spetsialiseerunud asutuste vahel. 3. Lepinguosalised edendavad kalandussektoris koostööd majanduse, kaubanduse ja tööstuse valdkonnas. Nad aitavad seetõttu kaasa püügitehnoloogia ja -vahendite, kalandustoodete säilitamise ja tööstusliku töötlemise ning merekeskkonna kaitse meetoditega seotud teabe vahetamisele ja levitamisele. 4. Merekalapüügisektori säästva arengu tagamiseks ning kooskõlas käesoleva kokkuleppe artikliga 7 annab ühendus Mauritaaniale rahalist toetust tervishoiukontrolli sisseseadmiseks ning teadusuuringuteks kalandussektoris ning kalandusalase arengupoliitika rakendamiseks. Artikkel 3 Arendustegevus Lepinguosalised kohustuvad arendama Mauritaania kalandussektori säästvat arengut soodustavat tegevust, mis on suunatud vastavate ettevõtjate ühiste huvide solidaarsuse tugevdamisele, ning hõlmab eelkõige: - rannasõidu kalalaevastiku ja kalandusega seotud ettevõtete moderniseerimist, - väikesemahulise kalapüügi väljaarendamist, - sadamainfrastruktuuri arendamist ning kalalaevastike vastuvõtutingimuste parandamist Mauritaania sadamates, - akvakultuuriprojektide arendamist, - merekeskkonna kaitset, - eriuuringute tegemist, - kalavarude ratsionaalset kasutamist soodustavate uute kalapüügiviisidega seotud uurimistöö arendamist, - kalandustoodete jaotusvõrkude täiustamist ja väljaarendamist, - mereabi ja -päästeteenistuse täiustamist, - järelevalvet kalavarude kasutamise üle, - meresõidujärelevalve tugevdamist, - käesoleva kokkuleppe haldamist käsitlevate menetluste täiustamist, - ettevõtjate ühenduste ja ajutiste ühisettevõtete loomise soodustamist kalandus- ja akvakultuurisektoris ning sellega seotud ettevõtetes. Need programmid ja tegevused võivad saada ühenduse rahalist toetust. Artikkel 4 Meremeeste koolitus Ühendus pöörab erilist tähelepanu Mauritaania vajadustele meremeeste koolituse valdkonnas, arendades ja tugevdades inimressursse ja infrastruktuuri ning merekoolitusasutuste võimalusi Mauritaanias. Nendel eesmärkidel annab ühendus Mauritaaniale rahalist toetust käesoleva kokkuleppe artikli 7 kohaselt. Artikkel 5 Kalapüügivõimalused Ühenduse Mauritaaniaga kokku lepitud kalapüügivõimalused Mauritaania kalastusvööndis ning artiklis 7 nimetatud rahaline hüvitus sätestatakse käesoleva kokkuleppe protokollis. Artikkel 6 Kalapüügi üldtingimused 1. Ühenduse laevastik kalastab püügilitsentsi alusel, mille annavad välja Mauritaania pädevad asutused ühenduse pädevate asutuste taotlusel. Litsentsi väljaandmise tasud ja vaatlejate kulude osamaksed maksab reeder. 2. Ühendus teeb Mauritaaniale lisades sätestatud korras kättesaadavaks kogu asjakohase teabe oma laevastike tegevuse kohta, kellel on püügiluba Mauritaania kalastusvööndis, eelkõige teabe lossitud koguste kohta. 3. Litsentside väljaandmise ning tasude ja teadusvaatlejate kuludega seotud osamaksete maksmise kord ning muud ühenduse laevastike Mauritaania vetes toimuva kalapüügi tingimused on sätestatud lisades. 4. Lepinguosalised tagavad kõnealuse korra ja tingimuste nõuetekohase täitmise pädevate asutuste vahelise asjakohase halduskoostöö kaudu. Artikkel 7 Hüvitus ja rahaline osamaks Ühendus kohaldab käesoleva kokkuleppe artiklis 5 nimetatud kalapüügivõimaluste vastu Mauritaania suhtes: - rahalist hüvitust, ja - artiklites 2, 3 ja 4 nimetatud rahalisi osamakse. Eespool nimetatud rahaline hüvitus ja rahalised osamaksud on sätestatud käesoleva kokkuleppe protokollis. Artikkel 8 Vastavus kalapüügitingimustele 1. Ühendus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema laevad täidavad käesoleva kokkuleppe tingimusi ning Mauritaania õigusnorme Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooniga sätestatud korras. 2. Mauritaania asutused teatavad delegatsioonile aegsasti kõigist uutest kalapüügiga seotud eeskirjadest ja määrustest. Ühenduse laevadele antakse üks kuu mis tahes selliste uute eeskirjade ja määruste täitmiseks. 3. Mauritaania kalapüüki reguleerivad meetmed ei diskrimineeri ühenduse laevu võrreldes kolmandate riikide laevadega, ega takista ühendusele käesoleva kokkuleppe kohaselt antud kalastusõiguste täielikku kasutamist. 4. Meetmeid, mis hõlmavad kalapüügi osalist lõpetamist või teatavate liikide bioloogilist taastumist, kohaldatakse kõigi kõnealuseid liike põhipüügina lossivate laevastike suhtes. 5. Kui Mauritaania peaks seoses kalavarude muutumisega tegema otsuse võtta vastu muid kui lõikes 4 nimetatud kaitsemeetmeid, mis mõjutavad ühenduse kalalaevade tegevust, siis korraldatakse lepinguosaliste vahel nõupidamised, mille eesmärk on protokolli ja lisade kohandamine käesoleva kokkuleppega. Kõnealuste nõupidamiste eesmärk on hinnata meetmete teaduslikke põhjendusi ning kohandada vajaduse korral ühenduse rahalist toetust vastavalt protokollis sätestatud kalapüügivõimaluste kohandamisele. Artikkel 9 Halduskoostöö Lepinguosalised, soovides tagada kalavarude arendus- ja kaitsemeetmete tõhusust: - arendavad halduskoostööd tagamaks, et nende laevad peavad vastastikku kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ning Mauritaania merekalapüüki käsitlevatest õigusnormidest, - teevad koostööd ebaseadusliku kalapüügi välistamiseks ning selle vastu võitlemiseks eelkõige teabevahetuse ning tiheda halduskoostöö kaudu. Halduskoostöö rakendamise kord on sätestatud lisades. Halduskoostöö korra rakendamist kontrollivad mõlemad lepinguosalised käesoleva kokkuleppe artiklis 10 sätestatud ühiskomitee raames. Artikkel 10 Ühiskomitee Käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab muu hulgas järgmisi ülesandeid: - kontrollib käesoleva kokkuleppe rakendamist, tõlgendamist ja nõuetekohast toimimist, ning lahendab vaidlusi, - on vajalik kontaktasutus kalandussektorile ühist huvi pakkuvates küsimustes, - hindab lepinguosaliste koostöö tulemusi käesoleva lepingu lisades sätestatud kontrolli alal, - jälgib ühenduse laevade lossimis- ja ümberlaadimistoiminguid Mauritaania sadamates, - jälgib koostöömeetmete kohaldamist ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemise ning halduskoostöö valdkonnas, et tagada Mauritaania õigusnormide ja käesoleva kokkuleppe tingimuste täitmine. Ühiskomitee tuleb kokku üks kord aastas vaheldumisi Mauritaanias ja ühenduses, või erakorraliseks istungjärguks, kui seda taotleb kumbki lepingupooltest. Artikkel 11 Vaidluste lahendamine Lepinguosalised peavad nõu kõigi käesoleva kokkuleppe tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste korral. Artikkel 12 Lisad ja protokoll Protokoll ja sellele lisatud kalapüügi teabelehed ning lisad koos liidetega moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. Artikkel 13 Mereõigus Ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi lepinguosalise seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 14 Kohaldamispiirkond Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Mauritaania Islamivabariigi territooriumi suhtes. Artikkel 15 Kestus ja kehtivus 1. Käesoleva kokkuleppe kehtivusaeg on viis aastat, mis algab 1. augustil 1996. 2. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teatades sellest ette kuus kuud enne viie aasta möödumist, kehtib kokkulepe edasi viieaastaste tähtaegade kaupa, juhul kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt kuus kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. 3. Kokkuleppe denonsseerimise korral alustavad lepinguosalised läbirääkimist. 4. Enne protokolli kehtivusaja lõppemist toimuvad lepinguosaliste vahel läbirääkimised, et otsustada vastastikusel kokkuleppel lisadesse või protokolli tehtavad muudatused. Artikkel 16 Lõppsätted Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris araabia, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed; kokkulepe jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest. -------------------------------------------------- PROTOKOLL, millega määratakse kindlaks kalapüügivõimalused ning rahaline hüvitus ja rahalised osamaksed ajavahemikuks 1. augustist 1996 kuni 31. juulini 2001 Artikkel 1 Kokkuleppe artiklis 5 ette nähtud kalapüügivõimalused viieks aastaks alates 1. augustist 1996 on sellised, nagu on kindlaks määratud käesoleva protokolli kalapüügi teabelehtedes. Artikkel 2 1. Kokkuleppe artikliga 7 ettenähtud rahalise kogutoetuse suuruseks käesoleva protokolli artiklis 1 nimetatud kohaldamise ajal määratakse 266,8 miljonit eküüd. Rahaline toetus makstakse välja viie aastase osamaksuna järgmiselt: – 1. aasta: | 55160000 eküüd | – 2. aasta: | 54360000 eküüd | – 3. aasta: | 53560000 eküüd | – 4. aasta: | 52160000 eküüd | – 5. aasta: | 51560000 eküüd | 2. Rahalise toetuse kogusumma jaotamine on Mauritaania ainupädevuses. Artikkel 3 1. Kogu rahaline toetus makstakse Mauritaania poolt määratud finantsasutuse Mauritaania keskpangas avatud kontole. 2. Käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 1 sätestatud aastamaksed makstakse välja hiljemalt iga aasta 1. augustil. Esimese aasta väljamakse tehakse hiljemalt 30. novembril 1996. Artikkel 4 Kui kalavarude olukord võimaldab, võib ühenduse taotluse korral käesoleva protokolli artiklis 1 nimetatud kalapüügivõimalusi suurendada. Sellisel juhul kohandatakse artiklis 2 nimetatud rahalist toetust ühisel kokkuleppel. Artikkel 5 Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toetuse kogusummast 600000 eküüd aastas kokkuleppe artiklis 2 sätestatud rahalise toetusena tervishoiukontrolli ja kalandusalaste teadusuuringute abistamiseks ning Mauritaania kalavarude arenduspoliitika elluviimiseks. Artikkel 6 1. Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toetuse kogusummast 250000 eküüd aastas kokkuleppe artikliga 4 sätestatud rahalise hüvitusena meresõidu koolituskavade toetamiseks, et arendada ja tugevdada inimressurssi ning mereharidusasutuste infrastruktuuri ja võimalusi Mauritaanias. 2. Mauritaania suunab käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud rahalise toetuse kogusummast 200000 eküüd aastas ministeeriumile seminaridel, rahvusvahelistel kohtumistel ning õppereisidel osalemise kulude katteks. Artikkel 7 Kui komisjon ei tee käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud väljamakseid, jätab Mauritaania endale õiguse kokkuleppe kohaldamine peatada. Artikkel 8 Lepinguosalised soodustavad vastastikust koostööd kalandussektoris. Nad toetavad ühenduse ja Mauritaania erasektori huvide ühendamist kalavarude kasutamisel ja töötlemisel ning kalandustoodete turustamisel ettevõtjate ühenduste, ajutiste ühisettevõtete ja muude partnerlusvormide kaudu. Artikkel 9 Ühenduse reederid on loa alusel püütud kogusaagi omanikud ning võivad ise otsustada selle müügi üle. Lepinguosalised soodustavad siiski alaliste ühisnõupidamiste sisseseadmist asjaomaste ettevõtjate vahel, et ära hoida turu stabiilsust ohustava konkurentsi tekkimist. Artikkel 10 Ühenduse reederid võivad ise valida oma laeva kohalikud esindajad, kuid esindajad peavad olema Mauritaania kodanikud. Esindajate nimed ja aadressid teatatakse ministeeriumile. Artikkel 11 Käesolevat protokolli kohaldatakse alates 1. augustist 1996. -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 1 KALAPÜÜGILIIK: VÄHILAADSETE PÜÜGIKS (LANGUSTID VÄLJA ARVATUD) ETTENÄHTUD KALALAEVAD 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: üheksa meremiili Cap Blanci-Cap Timirisi lähtejoonest. Merekalapüügi eest vastutava ministeeriumi korraldusega igal aastal määratud ajavahemikul on keelatud kalapüük alal, mis on ühendatud järgmisi punkte ühendavate sirgetega: 20o 46' N | 17o 03' W | 19o 50' N | 17o 03' W | 19o 21' N | 16o 45' W. | 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: kuus meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: põhjatraalnoot Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm. 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: märts ja aprill. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 20 % kala ja 15 % peajalgseid. 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt) | 5500 | 5500 | 5500 | 5500 | 5500 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta | 290 | 304 | 320 | 335 | 352 | 7. Märkused: – -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 2 KALAPÜÜGILIIK: SENEGALI MERLUUSI TRAALERID1 JA PÕHJAÕNGEJADASID KASUTAVAD LAEVAD 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 36' N | 17o 36' W | 20o 03' N | 17o 36' W | 19o 50' N | 17o 12,8' W | 19o 50' N | 17o 03' W | 19o 04' N | 16o 34' W. | 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 18 meremiili madalaima veetaseme märgist. Lubatud püügivahend: | põhjaõngejada,merluusi põhjatraalnoot. | Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 60 mm traalnooda puhul. 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 35 % kala, 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt) | 8500 | 8500 | 8500 | 8500 | 8500 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta | 149 | 149 | 149 | 149 | 149 | 7. Märkused: (1) Sellesse kategooriasse ei kuulu külmutustraalerid. -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 3 KALAPÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE PÜÜGIKS (SENEGALI MERLUUS VÄLJA ARVATUD) ETTENÄHTUD LAEVAD, MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: kolm meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 3 meremiili madalaima veetaseme märgist. Lubatud püügivahend (1): | õngejada,seisevvõrk,ridvata õng. | Võrkude tehnilised omadused, võrgutükkide pikkus ning võrgutükkide ja kalda vaheline miinimumkaugus tuleb kindlaks määrata 31. detsembriks 1996 kummagi lepinguosalise määratud tehniliste ekspertide ühisel kokkuleppel. Kui tehnilised eksperdid ei jõua kokkuleppele 31. detsembriks 1996, kutsutakse kokku ühiskomitee koosolek, et jõuda kõnealuses küsimuses lõpliku lahenduseni 28. veebruariks 1997. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 120 mm nakkevõrgu puhul. 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt) | 4200 | 4200 | 4200 | 4200 | 4 200 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta < 100 brt | 140 | 147 | 154 | 162 | 170 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta > 100 brt | 210 | 221 | 232 | 243 | 255 | Märkused: | (1) | Kasutatud kalapüügivahendi liigist tuleks teatada kvartali püügilitsentsi taotlemisel. | -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 4 KALAPÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE (SENEGALI MERLUUS VÄLJA ARVATUD) PÜÜGI TRAALERID 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool laiuskraadi 19o 21' N: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 36' N | 17o 36' W | 20o 03' N | 17o 36' W | 19o 50' N | 17o 12,8' W | 19o 50' N | 17o 03' W | 19o 04' N | 16o 34' W. | 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 18 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: traalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 10 %, millest maksimaalselt 5 % on roosad süvahännakud ning 5 % on peajalgsed. 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt) | 5500 | 5500 | 5500 | 5500 | 5500 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta | 164 | 172 | 181 | 190 | 199 | 7. Märkused: 7.1. 1500 brt kõnealuses kategoorias reserveeritakse kolmele külmutustraalerile, mis enam ei tohi püüda "senegali merluusi" kategoorias, mis reserveeritakse nüüd jahutustraaleritele. 7.2. Senegali merluus võib pardal olla, kuid ei tohi ühelgi hetkel moodustada olulist osa pardal oleva püügi kalaliikidest. -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 5 KALAPÜÜGILIIK: PEAJALGSED 1. Kalastusvöönd: vastab Mauretaania õigusaktiga oma riigi laevadele kehtestatud kalastusvööndile. Merekalapüügi eest vastutava ministeeriumi korraldusega igal aastal määratud ajavahemikul on keelatud kalapüük alal, mis on piiratud järgmisi sirgeid ühendavate joontega: 20o 46' N | 17o 03' W | 19o 50' N | 17o 03' W | 19o 21' N | 16o 45' W. | 2. Lubatud püügivahend: põhjatraalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 70 mm. 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8. 1.08 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt)1 | 7500 | 12000 | 13500 | 15000 | 15000 | Püügiloaga laevade arv | 25 | 40 | 45 | 50 | 50 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta | 365 | 384 | 403 | 423 | 444 | Märkused: | (1) | Lubatud tonnaaž (brt) võib kõikuda kõige rohkem 3 % esimese ja teise aasta jooksul ning kõige rohkem 2 % viimase kolme aasta jooksul. | -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 6 KALAPÜÜGILIIK: LANGUST 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: 20 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 15 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: lõksud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: – 4. Bioloogiline taastumine: kaks kuud: september ja oktoober. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel kohandada eespool nimetatud bioloogilise taastumise aega. 5. Kaaspüük: 0 %. 6. Lubatud tonnaaž/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | .8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Lubatud tonnaaž (brt) | 300 | 300 | 300 | 300 | 300 | Tasud eküüdes brt/aasta kohta | 254 | 267 | 280 | 294 | 309 | 7. Märkused: – -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 7 KALAPÜÜGILIIK: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: 30 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 30 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: noot. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud standard. 4. Bioloogiline taastumine: – 5. Kaaspüük: 0 %. 6. Laevade arv/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Püügiloaga laevade arv | 40 | 40 | 40 | 40 | 40 | Ettemaksed eküüdes/laeva kohta | 1000 | 1000 | 1000 | 1000 | 1000 | 7. Märkused: – -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 8 KALAPÜÜGILIIK: TUUNIPÜÜGI RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA KALALAEVAD 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: 15 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest. 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 12 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: ritvõnged ja triivõngejadad. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: – 4. Bioloogiline taastumine: – 5. Kaaspüük: 0 %. 6. Laevade arv/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Püügiloaga laevade arv | 17 | 17 | 17 | 17 | 17 | Ettemaksed eküüdes/laeva kohta | 2000 | 2000 | 2000 | 2000 | 2000 | 7. Märkused: Püük elussöödaga. 7.1. Kalastusvöönd, kus on lubatud elussöödaga püük: - põhja pool 19o21' põhjalaiust: 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest, - lõuna pool 19o21' põhjalaiust: 3 meremiili madalaima veetaseme märgist. 7.2. Väikseim lubatud silmasuurus elussöödaga püügil: 8 mm. -------------------------------------------------- Kalapüügi teabeleht nr 9 KALAPÜÜGILIIK: PELAAGILISTE TRAALNOOTADEGA KÜLMUTUSTRAALERID 1. Kalastusvöönd 1.1. Põhja pool 19o 21' põhjalaiust: järgmisi punkte ühendavad sirged: 20o 46,3' N | 17o 03' W | 20o 10,7' N | 17o 24,2' W | 19o 50' N | 17o 12,8' W | 19o 43' N | 16o 58' W | 19o 21' N | 16o 45' W | 1.2. Lõuna pool 19o 21' põhjalaiust: 12 meremiili madalaima veetaseme märgist. 2. Lubatud püügivahend: pelaagiline traalnoot. Noodapära kahekordistamine on keelatud. Noodapära nööride kahekordistamine on keelatud. 3. Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 40 mm. 4. Bioloogiline taastumine: – 5. Kaaspüük: 3 % kala, 0 % peajalgseid ja 0 % vähilaadseid. 6. Lubatud tonnaaž/laevade arv/tasud: Ajavahemikud | 1.8.1996 – 31.7.1997 | 1.8.1997 – 31.7.1998 | 1.8.1998 – 31.7.1999 | 1.8.1999 – 31.7.2000 | 1.8.2000 – 31.7.2001 | Püügiloaga laevade arv | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | Tasud eküüdes brt/kuu kohta | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 7. Märkused: Laevad jagunevad kolme kategooriasse: - 1. kategooria: kogumahutavus kuni 3000 brt; ülemmäär: 12000 t/laev/aasta, - 2. kategooria: kogumahutavus üle 3000 brt kuni 5000 brt; ülemmäär: 17500 t/laev/aasta, - 3. kategooria: kogumahutavus üle 5000 brt kuni 8000 brt; ülemmäär: 22500 t/laev/aasta. -------------------------------------------------- I LISA ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS I PEATÜKK Litsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid 1. Komisjon esitab ministeeriumile iga laeva esimese litsentsitaotluse korral käesoleva lisa 1. liites esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotluse. Andmed nagu laeva nimi, mahutavus (brt), väline registrinumber, raadiokutsung, masina võimsus, kogupikkus ja kodusadam, peavad vastama ühenduse kalalaevade registri andmetele. 2. Reeder lisab esimesele litsentsitaotlusele: - liikmesriigi poolt kinnitatud mõõtekirja koopia, milles on esitatud laeva brutoregistertonnides väljendatud mahutavus; - laeva külgvaate hiljutise kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva seisund sel ajal. Foto suurus peab olema vähemalt 15×10 cm. 3. Laeva mahutavuse iga muutmise korral on reeder kohustatud esitama liikmesriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja koopia ning kõik muutmistega seotud täiendavad dokumendid, eelkõige taotluse koopia, mille reeder on esitanud pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega seotud üksikasjalikud andmed. Laeva ehituse või välisilme muutmise korral tuleb esitada ka uus foto. 4. Püügilitsentsi taotlused esitatakse ainult nendele laevadele, mille kohta on esitatud punktides 1, 2 ja 3 ettenähtud dokumendid. II PEATÜKK Püügilitsentside taotlemine, väljaandmine ja kehtivus 1. Kalapüügiõigus 1.1. Igal laeval, mis soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda Mauritaania kalastusvööndis, peab olema kalapüügiõigus. 1.2. Kalapüügiõigus saab olla ainult laeval, mille omanikul või kaptenil või laeval endal ei ole kalapüügikeeldu Mauritaanias. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõik varasemad kohustused, mis tulenevad nende kalastamisest Mauritaanias ühendusega sõlmitud kalapüügikokkulepete alusel. 2. Litsentsitaotlused 2.1. Komisjon esitab igas kvartalis vähemalt 30 päeva enne taotletavate litsentside kehtivusaja algust ministeeriumile nimekirjad laevadest, kes taotlevad kalapüügiluba protokollile lisatud kalapüügi teabelehtedes iga kalapüügiliigi kohta kindlaksmääratud piires. Kõnealuste nimekirjadega peab kaasas olema maksetõend. Väljaspool tähtaega saabunud litsentsitaotlusi ei käsitleta. 2.2. Kõnealuses nimekirjas on kalapüügiliikide kaupa selgesti esitatud mahutavus, laevade arv ja iga laeva põhikarakteristikud, nende hulgas laeva püügivahendid, asjaomase ajavahemiku eest makstavate tasude summa, teadusvaatlejate kulud ning Mauritaania meremeeste arv. Kõik muudatused laeva andmetes, mis on tehtud litsentsitaotluse sisseandmise ajast kuni asjaomase laeva viimase litsentsitaotluseni, märgitakse täiendavasse nimekirja. Ühenduse kalalaevade registri andmetes ei tohi teha ühtegi muudatust enne kõnealuse registri ajakohastamist. 2.3. Litsentsitaotlusele lisatakse alates 1. veebruarist 1998 ka andmefail formaadis, mis vastab ministeeriumis kasutatavale tarkvarale ning sisaldab kõiki püügilitsentsi koostamiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, kaasa arvatud muudatused laeva andmetes. 2.4. Litsentsitaotlusi võetakse vastu ainult kalapüügiõigusega laevadelt, mis on täitnud kõik punktides 2.1, 2.2 ja 2.3 ettenähtud vorminõuded. 2.5. Kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise hõlpsamaks kontrollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsidega laevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi ja liigid ning kõnealuse püügilitsentsi kehtivusaja. 3. Litsentside väljaandmine 3.1. Ministeerium annab laevale püügilitsentsi välja pärast 4. peatükis nimetatud asjaomaste maksete laekumist vähemalt 10 päeva enne litsentside kehtivusaja algust. Litsentse väljastavad ministeeriumi Nouadhibou või Nouakchotti osakonnad. 3.2. Litsentsid koostatakse protokollile lisatud kalapüügi teabelehtede andmete põhjal. Nendes on märgitud ka kehtivusaeg, laeva tehnilised andmed, Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude maksmise kohta. 3.3. Püügilitsentse võib välja anda üksnes laevadele, kes on täitnud kõik litsentside väljastamiseks vajalikud halduslikud vorminõuded. 3.4. Delegatsioonile teatatakse kõigist Mauritaania asutuste poolt rahuldamata jäetud litsentsitaotlustest. Vajaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata trahvide jääksumma mahaarvamist selliste litsentsitaotlustega seotud maksete kreeditarve. 4. Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine 4.1. Litsentsid kehtivad ainult tasudega kaetud ajavahemiku jooksul ning kõnealuse litsentsiga kindlaksmääratud kalastusvööndi, püügivahendite ja kalapüügiliigi suhtes. 4.2. Litsentsid antakse välja konkreetsele laevale ja neid ei saa edasi anda. Lipuliikmesriigi pädevate asutuste poolt nõuetekohaselt kindlaks tehtud vääramatu jõu korral ning vastavalt komisjoni taotlusele asendatakse ühele laevale antud litsents võimalikult kiiresti teisele sama kategooria laevale antud litsentsiga tingimusel, et kõnealuse kategooria puhul lubatud tonnaaži ei ületata. 4.3. Asendatav litsents tagastatakse ministeeriumile, kes seejärel annab välja uue litsentsi. 4.4. Kõik enne kehtivusaja esimest päeva tühistatava või edasiantava litsentsiga seoses makstavad summad kohandatakse enne asenduslitsentsi väljaandmist. 4.5. Litsentsid peavad olema kalapüügiõigusega laeva pardal ning need esitatakse inspekteerimisorganile igal kontrollimisel. III PEATÜKK Tasud 1. Iga laeva litsentsitasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabelehtedes ettenähtud määrade põhjal. 2. Tasud makstakse kvartalite kaupa, välja arvatud kokkuleppes sätestatud või selle rakendamisest tulenevate lühemate ajavahemike puhul, kui tasud makstakse pro rata põhimõttel litsentsi tegeliku kehtivusaja eest. 3. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust ning algab vastavalt 1. augustil, 1. novembril, 1. veebruaril või 1. mail. IV PEATÜKK Makseviisid 1. Maksed tehakse eküüdes järgmiselt: a) tasud: - ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie' välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas, b) teadusvaatlejate kulud: - ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie' välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas, c) rahatrahvid: - ülekande teel ühele Trésor de la Mauritanie' välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 2. Punktis 1 nimetatud summad loetakse tegelikult makstuteks riigikassa või ministeeriumi kinnituse alusel, mis järgneb Mauritaania keskpanga teatisele. V PEATÜKK Püügiandmete edastamine 1. Ühenduse laeva ühe merereisi kestus määratakse järgmiselt: - ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise vahel, või - ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimise vahel. 2. Püügipäevik 2.1. Muude kui tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalalaevade kaptenid peavad iga päev kõik kindlaksmääratud toimingud registreerima püügipäevikus, mille näidis on lisatud käesoleva lisa 2. liitele. Kõnealune dokument peab olema täidetud loetavalt ja sellel peab olema laeva kapteni allkiri. 2.2. Püügipäevikud, milles puuduvad sissekandeid või mis sisaldavad kehtetut teavet, loetakse nõuetele mittevastavalt täidetuks. 2.3. Iga reisi lõpus saadab laeva kapten püügipäeviku originaaleksemplari otse järelevalveorganitele. Reeder peab edastama püügipäeviku koopia delegatsioonile. 2.4. Ilma et see piiraks Mauritaania õigusnormidega sätestatud sanktsioonide kohaldamist, kaasneb punktide 2.1, 2.2, või 2.3 sätete täitmata jätmisega automaatne püügilitsentsi peatamine, kuni reeder on kõnealused kohustused täitnud. 3. Püügipäeviku lisa 3.1. Laevakaptenid täidavad püügipäeviku lisa, nagu on ette nähtud käesoleva lisa 3. liite näidises. Püügipäevikusse kantakse loetavalt iga lossimine ja ümberlaadimine ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. 3.2. Reeder saadab iga lossimise lõpus kuni 30 päeva jooksul püügipäeviku lisa originaaleksemplari posti teel järelevalveorganitele. 3.3. Reeder saadab iga loakohase ümberlaadimise lõpus viivitamata püügipäeviku lisa originaaleksemplari järelevalveorganitele. 3.4. Punktide 3.1, 3.2 või 3.3 sätete täitmata jätmise korral peatatakse automaatselt püügilitsents, kuni reeder on kõnealused kohustused täitnud. 4. Kvartali püügideklaratsioonid 4.1. Komisjon teatab iga kvartali kolmanda kuu lõpuks ministeeriumile ühenduse laevade eelmises kvartalis püütud kogused. 4.2. Kõnealune teave esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ja kalaliikide kaupa. 4.3. Kõnealune süsteem võetakse kasutusele kõige rohkem poolteise aasta jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist. 5. Andmete usaldusväärsus Teave punktides 1, 2, 3 ja 4 nimetatud dokumentides peab kajastama tegelikku püügiolukorda, et seda saaks võtta kalavarude muutumise seire peamiseks alusteks. VI PEATÜKK Kaaspüük 1. Protokolli teabelehtedes esitatud kaaspüügi protsendimäärad arvutatakse igal püügietapil Mauritaania õigusnormide kohaselt kogusaagi massist. 2. Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse Mauritaania õigusaktide kohaselt sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkujate, kaptenite ja laevade kogu kalapüük Mauritaanias. 3. Langustide hoidmine muude kui lõkse kasutavate langustipüügilaevade pardal on keelatud. Õigusrikkujaid karistatakse Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras. VII PEATÜKK Mauritaania meremeeste munsterdamine 1. Kõik ühenduse laevad võtavad reisi ajaks pardale Mauritaania meremehi, nende hulgas ohvitsere, kadette ja teadusvaatleja. Nende arv on vähemalt järgmine: 1.1. kokkuleppe esimese kolme rakendusaasta kestel: - 2 meremeest laeva kohta mahutavusega alla 200 brt, - 3 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 200 brt, kuid alla 250 brt, - 4 meremeest laeva kohta mahutavusega 250 brt, kuid alla 300 brt, - 5 meremeest laeva kohta mahutavusega alates 300 brt; 1.2. järgmistel aastatel: - 3 meremeest laeva kohta mahutavusega alla 200 brt, - 4 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 200 brt, kuid alla 250 brt, - 5 meremeest laeva kohta mahutavusega vähemalt 250 brt kuid alla 300 brt, - 6 meremeest laeva kohta mahutavusega alates 300 brt. 1.3. Reederid püüavad võtta pardale täiendavalt Mauritaania meremehi. 1.4. Reederid võivad Mauritaania meremehi, ohvitsere ja kadette oma laevadele vabalt valida. 2. Meremeeste töölepingud sõlmitakse Mauritaanias reederite või reederite esindajate ja meremeeste vahel. Lepingutega hõlmatakse asjaomaste meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, kaasa arvatud elu-, õnnetusjuhtumi- ja tervisekindlustus. 3. Töötasutingimused ei tohi olla halvemad Mauritaania laevadel töötava meeskonna suhtes kohaldatavatest tingimustest. Kokkuleppe kohased palgad makstakse välja töölepingus sätestatud korras. 4. Ühenduse laevade omanikud tagavad Mauritaania meremeestele, ohvitseridele ja kadettidele samad munsterdamistingimused nagu muude riikide meremeestele, ohvitseridele ja kadettidele. 5. Meremehed kannavad oma kohalolekust määratud laeva kaptenile ette üks päev enne laeva kavandatavat väljumiskuupäeva. Kui meremees ei ole kohal pardale asumiseks ettenähtud päeval ja kellaajal, siis võib laev lahkuda Mauritaania sadamast, olles saanud järelevalveorganitelt tõendi meremehe puudumise kohta. Reeder teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt enne järgmist reisi oleks tema laeva munsterrollis käesolevas kokkuleppes ettenähtud arv meremehi. 6. Reederid saadavad ministeeriumile kaks korda aastas, 1. jaanuaril ja 1. juulil, munsterrolli kantud Mauritaania meremeeste nimekirja laevade kaupa. Litsentsi väljaandmine peatatakse nimekirja saabumiseni. 7. Punktis 1 sisalduva mis tahes sätte täitmata jätmine on karistatav Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras ning korduva eeskirjade rikkumise korral võib sellega kaasneda litsentsi peatamine või lõplik tagasivõtmine. VIII PEATÜKK Tehniline kontroll 1. Iga ühenduse laev peab kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži muutmist või kalapüügiliigiga seotud muudatusi, mis nõuavad eri tüüpi püügivahendite kasutuselevõtmist, minema kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimisteks Nouadhibou sadamasse. Kõnealused kontrollimised peavad toimuma 48 tunni jooksul pärast laeva sadamasse saabumist. Erandina eelmisest lõikest sätestatakse tuunipüügilaevade ja pelaagilisi liike püüdvate, triivõngejadaga laevade tehnilise kontrolli kord käesoleva kokkuleppe XIII ja XIV peatükis. 2. Pärast kontrollimist antakse laeva kaptenile tõend. Tõendit tuleb hoida laeva pardal. 3. Tehniline kontroll tõendab laeva tehniliste näitajate ja püügivahendite vastavust kokkuleppe tingimustele ning laeva Mauritaania meeskonnaga seotud sätete täitmist. 4. Kontrollimise kulud vastavalt Mauritaania õigusnormidega sätestatud määradele kannab reeder. Kulud ei tohi olla suuremad muude laevade sama teenuse eest maksavast summast. 6. Kui reeder ei täida punktide 1 ja 2 sätteid, peatatakse automaatselt püügilitsentsi kehtivus, kuni kõnealused kohustused on täidetud. IX PEATÜKK Laeva andmed 1. Kõigi ühenduse laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele ühenduse õigusaktidele. Ministeeriumile tuleb kõnealustest õigusaktidest teatada enne käesoleva kokkuleppe jõustumist. Ministeeriumile tuleb edaspidi teatada kõigist õigusaktides tehtud muudatustest vähemalt 30 päeva enne õigusakti jõustumist. 2. Iga laeva suhtes, mis üritab peita oma pardatähist, rakendatakse kehtivate õigusaktidega sätestatud sanktsioone. X PEATÜKK Litsentside peatamine või tühistamine Kui Mauritaania asutused otsustavad käesolevat kokkulepet ja Mauritaania õigusnorme kohaldades peatada või lõplikult tühistada ühenduse laeva litsentsi, siis lõpetab laeva kapten kalapüügi ja suundub Nouadhibou sadamasse. Saabumisel Nouadhibou sadamasse saadab kapten litsentsi originaaleksemplari pädevatele asutustele. Niipea kui ettenähtud kohustused on nõuetekohaselt täidetud, teatab ministeerium komisjonile peatamise lõpetamisest ning litsents tagastatakse. XI PEATÜKK Muud rikkumised 1. Välja arvatud käesolevas kokkuleppes spetsiaalselt ettenähtud juhtudel, rakendatakse rikkumiste korral sanktsioone Mauritaania õigusaktidega ettenähtud korras. 2. Suurte või väga suurte rikkumiste korral, nagu on määratletud Mauritaania õigusaktidega, jätab ministeerium endale õiguse ajutiselt või lõplikult keelata asjaomaste laevade, kaptenite ja vajaduse korral reederite kalastustegevuse Mauritaania vetes. XII PEATÜKK Rahatrahvid Ühenduse laevadele määratud trahvisumma arvutatakse Mauritaania õigusaktidega kindlaksmääratud alam- ja ülemmäärade piires. Otsus kõnealuse summa kohta tehakse II lisa VIII peatüki punktis 3 ettenähtud korras. XIII PEATÜKK Siirdekalade püügiga tegelevate laevade (tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga laevad) suhtes kohaldatavad sätted 1. Erandina I lisa I ja II peatükist antakse tuunipüügiseinerite litsentse välja kaheteistkümneks kuuks. Litsentsi originaaleksemplari peab olema laeva pardal ning see esitatakse Mauritaania pädevate asutuste nõudmise korral. Kui Mauritaania asutused on komisjoni poolt saadetud teatise ettemakse tasumise kohta kätte saanud, kantakse laev püügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse kalapüügi inspekteerimise eest vastutavatele Mauritaania asutustele. Litsentsi algeksemplari kättesaamiseni on võimalik saada litsentsi faksikoopia; kõnealust koopiat tuleb hoida pardal. 2. Enne litsentsi saamist tuleb iga laev esitada kehtivate õigusaktidega ettenähtud kontrollimisteks. Erandina käesoleva lisa VIII peatükist võib selliseid kontrollimisi teha kokkulepitud välissadamas. Kõik sellise kontrollimisega seotud kulud kannab reeder. 3. Reederi poolt makstavaks litsentsitasuks määratakse 20 eküüd iga Mauritaania kalastusvööndis püütud tonni kohta. 4. Litsentsid antakse välja pärast protokolli teabelehtedes kindlaksmääratud ettemaksele vastava põhisumma tasumist ühele Trésor de la Mauritanie' välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 5. Laevadel peetakse Mauritaania vetes toimuva iga kalapüügiperioodi kohta käesoleva lisa 4. liites esitatud ICCATi näidise kohast logiraamatut. Logiraamatut täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu. Ajavahemike kohta, mil kõnealused laevad ei viibi Mauritaania vetes, tehakse eespoolnimetatud logiraamatusse kanne "väljaspool Mauritaania majandusvööndit". Käesolevas lõikes nimetatud logiraamatud saadetakse Mauritaania asutustele 15 tööpäeva jooksul pärast laeva saabumist sadamasse. Kõnealuste dokumentide koopiad saadetakse lõike 6 kolmandas lõigus nimetatud teadusasutustele. 6. Mauritaania asutused koostavad iga ühenduse laeva püügideklaratsioonide ning kogu nende käsutuses oleva teabe põhjal viimase kalendriaasta eest makstavate tasude arvestuse. Eelmise aasta tasude arvestus peab komisjonile saabuma 31. märtsiks, ning komisjon edastab selle 15. aprilliks üheaegselt nii reederitele kui ka liikmesriikide asutustele. Kui reederid vaidlustavad Mauritaania esitatud tasude arvestuse, siis võivad nad pöörduda asjaomaste teadusasutuste (näiteks Institut de la recherche scientifique et technique d'outre-mer, ORSTOM ja, Instituto Espańol de Oceanografia (IEO) poole palvega kontrollida püügiandmeid, ning peavad seejärel nõu Mauritaania asutustega lõpliku arvestuse koostamise üle jooksva aasta 15. maiks. Kui reederitelt ei ole kõnealuseks kuupäevaks saabunud ühtegi märkust, siis loetakse Mauritaania asutuste koostatud tasude arvestus lõplikuks. Liikmesriigid edastavad komisjonile lõplikud tasude arvestused oma laevastike kohta. Reederid teevad kõik ettemaksete juurdemaksed Mauritaania kalandusasutustele hiljemalt kõnealuse aasta 31. maiks. Kui lõplike tasude summa on väiksem kui lõikes 4 nimetatud ettemakse, siis sellest tulenevat summade vahet reederitele tagasi ei maksta. 7. Erandina II lisa I peatükist peavad laevad 3 tunni jooksul alates kalastusvööndisse sisenemisest või sealt lahkumisest otse Mauritaania asutustele teatavaks tegema oma asukoha ning pardal oleva saagi mahu faksi teel või raadio kaudu, kui laeval ei ole faksi. Faksinumbri ja raadiosageduse teatavad järelevalveorganid. Mauritaania asutused ja reederid säilitavad faksikoopiad või raadioteadete salvestused, kuni mõlemad pooled on lõikes 6 nimetatud tasude lõplikus suuruses kokku leppinud. 8. Erandina käesoleva lisa VII peatükist püüavad tuunipüügiseinerite omanikud töölepingu sõlmida vähemalt ühe Mauritaania meremehega laeva kohta, kusjuures tuunipüügi ritvõngelaevad peavad ühe reisi ajaks munsterdama kolm Mauritaania meremeest laeva kohta. See hõlmab ohvitserid, kadetid ja teadusvaatlejad. 9. Erandina II lisa V peatüki punktist 1 on Mauritaania asutuste taotluse korral ning ühisel kokkuleppel asjaomase reederiga tuunipüügiseinerile lubatud kokkulepitud ajaks võtta üks teadusvaatleja laeva kohta. XIV PEATÜKK Pelaagiliste traalnootadega külmutustraalerite suhtes kohaldatavad sätted 1. Erandina käesoleva lisa I ja II peatükist peavad litsentsitaotlused koos maksetõendi ja tehniliste näitajate vastavust tõendavate dokumentidega saabuma ministeeriumisse hiljemalt seitse päeva enne kalapüügi algust. Ministeerium koostab püügilitsentsid maksete tasumist kinnitava tõendi esitamisel, mille on välja andnud Mauritaania riigikassa. Iga laev peab püügilitsentsi pardal hoidma. Kui litsentsi originaaleksemplari ei saa praktilistel põhjustel laevale toimetada, võib pardal olla ka litsentsi koopia või faksikoopia. Väga erakorralistel juhtudel võib ministeerium välja anda piiratud kestusega ajutisi lube laevadele, mille litsentsitasud ei ole veel Mauritaania riigikassa arvele laekunud, kui ministeeriumi käsutuses on tõendusmaterjal maksete tasumise kohta. Litsentsid antakse välja vähemalt üheks kuuks. Litsentsi kehtivusaeg kõigil juhtudel on pool kuud. Vääramatu jõu korral võivad reederid, olles peatanud asjaomase laeva püügilitsentsi, kasutada kõnealuse litsentsi ülejäänud kehtivusaega asenduslaeva litsentsi krediidina. 2. Erandina käesoleva lisa VIII peatükist toimub laevade eelkontroll Euroopas. Ministeeriumi poolt kõnealuseks kontrollimiseks määratud isikute reisi- ja elamiskulud tuleb maksta reederitel. 3. Tasud, kaasa arvatud riiklikud ja kohalikud tasud ja maksud, ning laevatüübi püügi ülemmäärad on kindlaks määratud protokolli teabelehtedel. Reederid maksavad Mauritaania riigikassa kontole 18 eküüd laevatüübile kinnitatud ülemmäära ületava iga tonni eest. Püügideklaratsioonid koostatakse ühisel kokkuleppel igal aastal hiljemalt üks kuu pärast aasta lõppu. Tasud ja mis tahes juurdemaksed makstakse Trésor de la Mauretanie' ühele välisvaluutakontodest Mauritaania keskpangas. 4. Juhul, kui Mauritaania hariliku stauriidi Nouadhibou kindlaksmääratud hind langeb maailmaturul alla 300 USA dollari või tõuseb üle 500 USA dollari netotonni kohta, alustavad lepinguosalised läbirääkimisi tasumäärade kohandamiseks. 5. Erandina II lisa I peatükist teatavad kõik laevad järelevalveorganitele Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise või kalastusvööndist lahkumise kuupäeva, kellaaja ja asukoha: sisenemisel 12 tundi ette ning lahkumisel 24 tundi ette. 6. Erandina käesoleva lisa VII peatükist peavad laevad sõlmima töölepingu Mauritaania meremeestega vähemalt järgmiselt: - 4 meremehega, nende hulgas ühe teadusvaatlejaga iga laeva pardal, mille meeskonnaliikmeid on kokku kuni 30, - 5 meremehega, nende hulgas ühe teadusvaatlejaga iga laeva pardal, mille meeskonnaliikmeid on kokku 30 või rohkem. 7. Laevad ei ole kohustatud sisenema Mauritaania sadamasse. Reederid peavad siiski võtma asjakohased meetmed Mauritaania meremeeste ja teadusvaatlejate transportimiseks reederite kulul. 8. Laevad ei ole kohustatud lossima kalandustooteid ega ümber laadima tarbekaupa Mauritaania territoriaalvetes või sadamates, samuti ei kehti nende suhtes eksporditollimaksud. 9. Kontrollimisel avastatud õigusrikkumise korral annab kapten õigusrikkumise kohta koostatud seletusele allkirja. Erandina II lisa VIII peatüki punktist 2 lubatakse laeval seejärel jätkata kalapüüki. Reederid võtavad olukorra lahendamiseks viivitamata ühendust ministeeriumiga. Kui lahendust ei suudeta leida 72 tunni jooksul, peavad omanikud andma mis tahes määratud trahvisummasid katva pangatagatise. -------------------------------------------------- II LISA KOOSTÖÖ MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE SEIRE ALAL I PEATÜKK Kalastusvööndisse sisenemine ja kalastusvööndist lahkumine 1. Välja arvatud tuunipüügilaevad, triivõngejadaga laevad ja pelaagilisi traale kasutavad külmutustraalerid, peavad käesoleva kokkuleppe alusel töötavad ühenduse laevad Mauritaania kalastusvööndisse sisenema ja sealt lahkuma kahest koridorist ühe kaudu järelevalveorganite juuresolekul: - põhjakoridor koordinaatidega 20o40'N–17o04'W, - lõunakoridor koordinaatidega 16o20'N–16o40'W. 2. Reederid teatavad järelevalveorganitele Mauritaania kalastusvööndisse sisenemisest ja sealt lahkumisest teleksi, faksi või elektronposti teel käesoleva lisa 1. liites antud numbritel või aadressil. Delegatsioonile teatatakse kõigist kõnealuste numbrite või aadresside muutmistest viisteist päeva ette. 3. Punktis 2 nimetatud teatamine toimub järgmiselt. a) Sisenemine Teatada 24 tundi ette ning esitada järgmised andmed: - laeva asukoht teatamise ajal, - sisenemiskoht, - sisenemise päev, kuupäev ja kellaaeg, - teatamise ajal pardal oleva püügi kogus ja liigid, kui laev on varem teatanud muu kalastusvööndi litsentsi olemasolust selles alampiirkonnas; sellisel juhul peab järelevalveorganitele olema kättesaadav kõnealuse vööndi püügipäevik ning kontrollimise aeg võib olla käesoleva peatüki punktis 5 nähtud ajavahemikust pikem. b) Lahkumine Põhjakoridori kasutamise korral peab etteteatamise aeg olema vähemalt 48 tundi, lõunakoridori kasutamise korral on etteteatamise aeg vähemalt 72 tundi. Esitada tuleb järgmised andmed: - laeva asukoht teatamise ajal, - lahkumiskoht, - lahkumise päev, kuupäev ja kellaaeg, - lahkumise ajal pardal olev püügikogus ja liigid. 4. Igal sisenemisel või lahkumisel peavad laevade raadiosaatjad olema seatud järelevalveorganite lainepikkusele vähemalt kuus tundi enne teatises nimetatud kellaaega. 5. Kontrollimised ei tohiks tavapäraselt kesta üle tunni sisenemisel ning üle kolme tunni lahkumisel. 6. Järelevalveorganite hilinemise või puudumise korral võivad laevad jätkata teekonda niipea, kui punktis 5 ettenähtud ajavahemikud on möödunud. Laeva hilinemise või puudumise korral võivad järelevalveorganid lugeda sisenemis- või lahkumisteatise kehtetuks niipea, kui punktis 5 ettenähtud ajavahemikud on möödunud. 7. Sisenemiste või lahkumiste suure arvu korral kiirendatakse kontrollitoiminguid. 8. Punktide 1–6 sätete täitmata jätmise korral rakendatakse järgmisi sanktsioone: a) esimesel korral: - laev suunatakse kõrvale, - pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, - laeva trahvitakse Mauritaania õigusaktide kohase minimaalse rahatrahviga; b) teisel korral: - laev suunatakse kõrvale, - pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, - laevale määratakse rahatrahv Mauritaania õigusaktides ettenähtud korras, - litsents tunnistatakse kehtetuks kehtivusajast allesjäänud ajaks; c) kolmandal korral: - laev suunatakse kõrvale, - pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa nimel, - litsents tunnistatakse lõplikult kehtetuks, - kapteni ja laeva tegevus Mauritaanias keelatakse. II PEATÜKK Rahumeelne läbisõit Ühenduse kalalaevadel, mis kasutavad rahumeelse läbisõidu ja meresõidu õigust Mauritaania kalastusvööndis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni ja asjakohaste siseriiklike ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt, peavad parda püügivahendid olema stoovitud nii, et neid ei oleks võimalik viivituseta kasutada. III PEATÜKK Ümberlaadimine 1. Ühenduse laevade kalasaagid laaditakse ümber Mauritaania sadamates. 2. Iga saagi ümberlaadimist sooviva ühenduse laeva suhtes kohaldatakse punktides 3 ja 4 ettenähtud korda. 3. Kõnealuste laevade kaptenid teatavad järelevalveorganitele käesoleva lisa I peatüki punktis 2 nimetatud sidevahendite kaudu vähemalt 24 tundi ette järgmised andmed: - ümberlaadivate kalalaevade nimed, - lastilaeva nimi, - ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa, - ümberlaadimise päev, kuupäev ja kellaaeg. 4. Ümberlaadimine loetakse väljumiseks Mauritaania kalastusvööndist. Laevad peavad seetõttu esitama järelevalveorganitele kalapüügipäeviku originaaleksemplari ning kalapüügipäeviku lisa ning teatama oma kavatsusest kalapüüki jätkata või lahkuda Mauritaania kalastusvööndist. 5. Igasugune muu kui punktide 1–4 kohaselt reguleeritav ümberlaadimine on Mauritaania kalastusvööndis keelatud. Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritaania õigusaktidega ettenähtud sanktsioone. IV PEATÜKK Järelevalve ja kontrollimised 1. Ühenduse kalalaevade kaptenid võimaldavad ja soodustavad kalapüügi järelevalve ja kontrollimise eest vastutavate Mauritaania ametiisikute pardaletulekut ning oma kohustuste täitmist. Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik. 2. Ühendus kohustub säilitama eri seireprogrammid ühenduse sadamates. Ministeeriumile saadetakse korrapäraselt kontrollimiste kohta koostatud ettekannete kokkuvõtted. V PEATÜKK Mauritaania teadusvaatlejad ühenduse laevadel Käesolevaga luuakse vaatlussüsteem ühenduse laevadel. 1. Iga Mauritaania kalastusvööndi litsentsiga ühenduse laev, välja arvatud tuunipüügiseinerid, võtab pardale Mauritaania teadusvaatleja. Ühel laeval on korraga üks vaatleja. Ministeerium esitab komisjonile igas kvartalis enne litsentside väljaandmist laevade nimekirja, kes peavad pardale võtma vaatleja. 2. Vaatleja laeva pardal viibimise aeg vastab ühele reisi pikkusele. Ministeeriumi selgelt väljendatud nõudmise korral võib kõnealust aega konkreetsele laevale ettenähtud keskmisest reisi pikkusest olenevalt pikendada mitme reisi pikkuseni. Ministeerium esitab selle nõudmise kõnealusele laevale määratud vaatleja nime teatamise ajal. Vaatleja võib reisi lühendamise korral teha ka järgmise reisi samal laeval. 3. Ministeerium teatab komisjonile ametisse määratud ning vajalike dokumentidega varustatud vaatlejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate laevaleminekuks ette nähtud kuupäeva. 4. Kõik vaatlejate tegevusest tulenevad kulud, sealhulgas nende töötasu, rahalised tasud ja toetused, kannab ministeerium. Vaatleja laevalemineku või laevalt lahkumise korral välissadamas maksab reisikulud ja päevaraha reeder, kuni vaatleja on asunud Mauritaania laevale või saabunud Mauritaania sadamasse. 5. Laeva kaptenid, kelle laevale on määratud teadusvaatleja, võtavad kõik meetmed, et võimaldada vaatleja laevaleminekut ja laevalt lahkumist. Vaatlejale võimaldatakse pardal samasugused tingimused nagu laeva juhtkonnale. Vaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud vahendid. Kapten võimaldab vaatlejale juurdepääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahenditele, laeva kalapüügiga vahetult seotud dokumentidele, st püügipäevikule, püügipäeviku lisale ja logiraamatule, ning laeva osadele, millele juurdepääs võimaldab vaatlejal täita oma ülesandeid. 6. Vaatleja läheb laevale ja lahkub laevalt tavaliselt Mauritaania sadamas reisi alguses, mis järgneb määratud laevade nimekirjast teatamisele. 30 päeva jooksul pärast kõnealust teatamist teevad asjaomased reederid käesoleva lisa I peatükis nimetatud sidevahendite kaudu teatavaks vaatleja pardalevõtmise kuupäeva ja sadama. 7. Vaatleja peab ettenähtud laeva kaptenile oma kohalolekust teatama üks päev enne kavandatavat laevalemineku kuupäeva. Kui vaatleja ei teata oma kohalolekust kindlaksmääratud ajal, siis on laeval õigus lahkuda Mauritaania sadamast järelevalveorganitelt saadud tõendiga, mis kinnitab vaatleja puudumist. 8. Reederid teevad ühe laeva teadusvaatluste kulude katteks osamakse suurusega 3 eküüd brutoregistertonni kohta kvartalis. Reeder maksab kõnealuse osamaksu juurdemaksena litsentsitasuga ühel ajal. 9. Kui reeder ei täida vaatlejatega seotud tingimusi, peatatakse sellest tulenevalt püügilitsents automaatselt, kuni reeder on kõnealused kohustused täinud. 10. Teadusvaatlejal peab olema: - kutsekvalifikatsioon, - piisav kalanduskogemus ja - põhjalikud teadmised käesolevast kokkuleppest ja kohaldatavatest Mauritaania eeskirjadest. 11. Teadusvaatleja tagab, et ühenduse laeva tegevus Mauritaania kalandusvööndis vastaks käesoleva kokkuleppe tingimustele. Ta koostab selle kohta aruande. Eelkõige teeb ta järgmist: - jälgib laevade kalapüüki, - kontrollib püügiga tegelevate laevade asukohta, - võtab bioloogilisi proove teadusprogrammi raames, - registreerib püügivahenditega seotud andmed ning kasutatud võrkude silmasuuruse, - kontrollib püügipäeviku kannete vastavust. 12. Vaatlemisel piirdutakse käesoleva kokkuleppega reguleeritava kalapüügi ja sellega seotud tegevusega. 13. Teadusvaatleja: - võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval viibimine ei katkestaks ega takistaks kalapüüki, - kasutab käesoleva kokkuleppe kohaselt kasutatavate võrkude silmasuuruse mõõtmisel kinnitatud vahendeid ja menetlusi, ning - käsitseb hoolikalt pardal olevat omandit ja seadmeid ning tunnistab kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust. 14. Vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist koostab vaatleja käesoleva lisa 2. liites esitatud näidise kohase aruande. Vaatleja kirjutab aruandele alla kapteni juuresolekul, kes võib omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakohasteks peetavad märkused või nõuda nende lisamist, ning kirjutab seejärel alla. Aruande koopia antakse kaptenile, kui vaatleja lahkub laevalt. 15. Pädevad asutused on kohustatud võimalikult kiiresti kontrollima teadusvaatlejatelt saadud aruannete sisu ja järeldusi. Avastatud õigusrikkumiste korral peavad pädevad asutused võtma vajalikud meetmed, kaasa arvatud siseriiklikele õigusnormidele vastavate haldusmenetluste algatamine vastutavate füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes. Algatatud menetlused peavad vastavalt asjakohastele siseriiklikele õigusnormidele võimaldama kõnealused rikkumiste eest vastutavad isikud ilma jätta rikkumise tulemusena saadud majanduslikust kasust või andma tulemusi, mis olenevad rikkumise raskusest ning aitavad edaspidi tõhusalt ära hoida samalaadseid rikkumisi. Kui laevalt lahkumise sadam peaks asuma muus liikmesriigis kui lipuliikmesriik, teatab kõnealune muu liikmesriik lipuliikmesriigile võetud meetmetest. VI PEATÜKK Maismaal toimuvate kontrollimiste vastastikune vaatlussüsteem Lepinguosalised lepivad kokku vastastikuse vaatlussüsteemi loomises, et suurendada maismaal toimuvate kontrollimiste tõhusust. 1. Eesmärgid Kokkuleppe tingimustele täitmise tagamiseks osaleda riiklike inspekteerimisorganite poolt tehtavatel kontrollimistel ja inspekteerimistes. 2. Vaatlejate staatus Kummagi lepinguosalise pädevad asutused määravad ametisse vaatleja ning teatavad vaatleja nime teisele lepinguosalisele. Vaatlejal peab olema: - kutsekvalifikatsioon, - vajalik kogemus kalanduse valdkonnas, ning - lepingu tingimuste põhjalik tundmine. Inspekteerimisi teevad riigi inspekteerimisorganid ning nendes osalev vaatleja ei tohi omal algatusel kasutada riigiametnikele antud inspekteerimisvolitusi. Vaatleja peab koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruumidele ja dokumentidele, mida kõnealused ametnikud inspekteerivad. 3. Vaatlejate kohustused Vaatleja võtab koos riigi inspekteerimisorganitega osa käikudest sadamatesse, dokis seisvatele laevadele, avaliku pakkumise keskustesse, kala hulgimüügikohtadesse, külmhoonetesse ja muudesse tööruumidesse, kus kala enne turuleviimist lossitakse ja hoitakse. Vaatleja koostab ning esitab iga nelja kuu tagant aruande üksikasjalike andmetega inspekteerimiste kohta, milles ta on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustele, kes saadavad aruande koopia teisele lepinguosalisele. 4. Rakendamine Kummagi lepinguosalise pädev inspekteerimisasutus teatab igal üksikjuhtumil teisele lepinguosalisele kirjalikult 10 päeva ette kavandatavatest maismaal toimuvatest inspekteerimistest. Teine lepinguosaline teatab viis päeva ette kavatsusest saata vaatleja. Vaatleja lähetus ei tohiks kesta üle 15 päeva. 5. Konfidentsiaalsus Vaatleja suhtub vastutustundlikult kaubasse ja seadmetesse ning kõigisse seadeldistesse laeva pardal, ning tunnistab kõigi dokumentide konfidentsiaalsust, millele tal on juurdepääs. Ta avalikustab oma töö tulemused ainult asjaomastele pädevatele asutustele. 6. Asukoht Käesolevat programmi rakendatakse ühenduse lossimissadamates ja Mauritaania sadamates. 7. Rahastamine Iga lepinguosaline kannab oma vaatleja kulud, seal hulgas reisi- ja laevaloleku kulud. VII PEATÜKK Pidev satelliitjälgimissüsteem Seni kuni Mauritaania kalastusvööndis töötavate laevadega sama tüüpi kalalaevadele paigaldatakse riiklik satelliitjälgimissüsteem, lepivad lepinguosalised kokku erasatelliitjälgimise katseprojekti rakendamises ühenduse laevadel. 1. Eesmärgid Ühenduse kalalaevade pidev satelliidi abil jälgimine Mauritaania kalastusvööndis võimaldab vahetult kontrollida püügikoormust ja geograafilisi piiranguid käsitlevate sätete täitmist. Peale selle võimaldab see sihtotstarbel inspekteerimisi merel ning püügipäevikus märgitud kalastusvööndite tagasiulatuvaid kontrollimisi. 2. Rakendamine Lepinguosalised lepivad kokku töörühmade asutamises, et kindlaks määrata 1. augustil 1997. aastal jõustuva projekti alustamise, rakendamise ja rahastamise kord. VIII PEATÜKK Menetlus laeva peatamise korral 1. Andmete edastamine Ministeerium teatab delegatsioonile 48 tunni jooksul igast ühenduse laeva tegevuse peatamisest Mauritaania kalastusvööndis ning teeb kõnealuse peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta lühiettekande. 2. Peatamise selgitus Pärast selgituse koostamist Mauritaania järelevalveorganite poolt kirjutab laeva kapten sellele alla. Kõnealune allkiri ei piira kapteni õigusi ega vahendeid, mida ta võib kasutada eeldatava rikkumisega seoses. Kapten viib laeva Nouadhibou sadamasse. Väiksema rikkumise korral võivad järelevalveorganid anda laevale kalapüügi jätkamise loa. 3. Peatamise lahendamine 3.1. Käesoleva kokkuleppe ning Mauritaania õigusaktide kohaselt võib rikkumised lahendada haldusmeetmete abil või kohtumenetlusega. 3.2. Haldusmeetmete abil lahendamise korral määratakse trahvisumma Mauritaania õigusnormides ettenähtud minimaalsete ja maksimaalsete määrade piires. 3.3. Kui kokkuleppe saavutamiseks ei kasutata haldusmeetmeid ning küsimus antakse menetlemiseks pädevale kohtule, peab reeder andma ministeeriumi määratud pangale tagatise, mis vastab Mauritaania õigusnormidega ettenähtud maksimaalsele trahvisummale eküüdes. 3.4. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Ministeerium vabastab tagatise kohe, kui kohtumenetlus lõpeb süüdimõistva otsuseta. Samuti vabastab ministeerium vahesumma süüdimõistva otsuse korral, kui trahvisumma on väiksem kui antud tagatis. 3.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda niipea kui: - on esitatud tõend haldusmenetlusega ettenähtud kohustuste täitmise kohta, või - enne kohtumenetluse lõppu on esitatud punktis 3.3 nimetatud pangatagatis ning ministeerium on selle aktsepteerinud. IX PEATÜKK Vette tagasi laskmine merel Lepinguosalised uurivad kalalaevadelt vette tagasi lastud kogustega seotud probleemi ning kõnealuste koguste ärakasutamise võimalusi. X PEATÜKK Võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu Lepinguosalised, püüdes piirata kalanduspoliitikat kahjustavat ebaseaduslikku kalapüüki Mauritaania kalastusvööndis, lepivad kokku kõnealuse tegevusega seotud teabe korrapärases vahetamises. Peale olemasolevate õigusnormide alusel juba kasutusele võetud abinõude peavad nad üksteisega nõu ühiselt või eraldi võetavate täiendavate meetmete üle. Nad tõhustavad selleks koostööd, eelkõige võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu. --------------------------------------------------