Euroopa Liidu Teataja L 171 , 27/06/1973 Lk 0002 - 0102

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 5 Lk 0110

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 4 Lk 0019

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 4 Lk 0019



Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline LEPING EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS ühelt poolt ja NORRA KUNINGRIIK teiselt poolt, SOOVIDES Euroopa Majandusühenduse laienemise tõttu konsolideerida ja laiendada olemasolevaid majandussuhteid ühenduse ja Norra vahel ning, pidades nõuetekohaselt silmas õiglasi konkurentsitingimusi, tagada nende kaubanduse harmooniline areng eesmärgiga anda oma panus Euroopa ülesehitamisse, OLLES OTSUSTANUD sel eesmärgil järk-järgult kõrvaldada takistused peaaegu kogu nende kaubavahetuselt kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe vabakaubanduspiirkondade asutamist käsitlevate sätetega, DEKLAREERIDES oma valmidust kõiki asjakohased tegureid ja eriti ühenduse arenguid arvestades uurida nende suhete arendamise ja süvendamise võimalust, kui nende majanduse huvides tundub olevat kasulik laiendada neid suhteid käesoleva koostöölepinguga reguleerimata valdkondadesse, ON OTSUSTANUD nimetatud eesmärkide saavutamiseks ning pidades silmas, et ühtki käesoleva lepingu sätet ei tohi tõlgendada lepinguosalisi teiste rahvusvaheliste lepingute alusel võetud kohustustest vabastavana, SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU: Artikkel 1 Käesoleva lepingu eesmärk on: a) soodustada omavahelise kaubanduse laiendamise teel Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi majandussuhete harmoonilist arengut ning toetada seega ühenduses ja Norras majandustegevuse edenemist, elu- ja töötingimuste parandamist ning tootlikkuse ja finantsstabiilsuse kasvu, b) tagada lepinguosaliste vahelises kaubanduses ausad konkurentsitingimused, c) aidata sel viisil kaubandustõkete kõrvaldamise teel kaasa maailmakaubanduse harmoonilisele arengule ja laienemisele. Artikkel 2 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühendusest või Norrast pärit toodete suhtes: i) mis kuuluvad Brüsseli nomenklatuuri gruppidesse 25—99, välja arvatud lisas loetletud tooted; ii) mis on nimetatud protokollis nr 2, pidades nõuetekohaselt silmas selles protokollis ettenähtud korda. Artikkel 3 1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki uut imporditollimaksu. 2. Imporditollimaksud kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: a) lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse kõik tollimaksud 80 %ni tollimaksu baasmäärast; b) neli edasist vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1974, 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977. Artikkel 4 1. Imporditollimaksude järkjärgulist kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes. Lepinguosalised võivad asendada fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa riigimaksuga. 2. Ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artikli 38 rakendamise korral võivad Taani, Iirimaa ja Ühendkuningriik kuni 1. jaanuarini 1976 säilitada fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa. 3. Norra võib ajutiselt ja mitte kauem kui 31. detsembrini 1975 artikli 18 tingimusi järgides säilitada fiskaalse tollimaksu või iga tollimaksu fiskaalse osa. Artikkel 5 1. Tollimaksu baasmäär, mille põhjal arvutatakse artiklis 3 ja protokollis nr 1 sätestatud järjestikused vähendamised, on iga toote puhul 1. jaanuaril 1972 tegelikult kehtinud tollimaks. 2. Kui pärast 1. jaanuari 1972 muutub kohaldatavaks mõni Genfis 1964-1967 peetud kaubanduskonverentsi tulemusel sõlmitud tariifikokkulepetest tulenev tollimaksu vähendamine, asendavad sellised vähendatud tollimaksud lõikes 1 nimetatud tollimaksu baasmäära. 3. Artikli 3 ja protokollide nr 1 ja 2 kohaselt arvutatud vähendatud tollimakse kohaldatakse esimese kümnendkohani ümardatuna. Kuna ühendus kohaldab ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artikli 39 lõiget 5, kohaldatakse Iirimaa tollitariifistiku koguseliste tollimaksude või segatollimaksude koguselise osa suhtes artiklit 3 ning protokolle nr 1 ja 2 ning summa ümardatakse neljanda kohani pärast koma. Artikkel 6 1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki uut imporditollimaksuga samaväärse toimega maksu. 2. 1. jaanuaril 1972 või pärast seda kehtestatud imporditollimaksuga samaväärse toimega maksud tühistatakse käesoleva lepingu jõustumisel. Kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, mille määr on 31. detsembril 1972 kõrgem kui 1. jaanuaril 1972 tegelikult kehtinud määr, vähendatakse käesoleva lepingu jõustumisel viimati nimetatud määrani. 3. Imporditollimaksuga samaväärse toimega maksud kaotatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: a) hiljemalt 1. jaanuariks 1974 vähendatakse kõiki makse 60 %ni 1. jaanuaril 1972 kehtivast määrast; b) kolm edasist vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977. Artikkel 7 1. Ühenduse ja Norra vahelises kaubanduses ei kehtestata ühtki eksporditollimaksu ega samaväärse toimega maksu. Eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1974. Artikkel 8 Protokoll nr 1 sätestab teatavate toodete suhtes kohaldatava tariifse kohtlemise ja korra. Artikkel 9 Protokoll nr 2 sätestab teatavate põllumajandussaaduste töötlemisel saadud toodete suhtes kohaldatava tariifse kohtlemise ja korra. Artikkel 10 1. Juhul, kui põllumajanduspoliitika rakendamise tulemusel kehtestatakse erieeskirjad või kui olemasolevaid eeskirju muudetakse, võib kõnealune lepinguosaline kohandada käesolevast lepingust tulenevat korda neis eeskirjades või muudatustes käsitletavate toodete osas. 2. Sellistel juhtudel võtab kõnealune lepinguosaline nõuetekohaselt arvesse teise lepinguosalise huve. Sel eesmärgil võivad lepinguosalised teineteisega konsulteerida artiklis 29 ettenähtud ühiskomitee kaudu. Artikkel 11 Protokoll nr 3 sätestab päritolureeglid. Artikkel 12 Lepinguosaline, kes kavandab enamsoodustusrežiimi kasutavate kolmandate riikide suhtes kohaldatavate tollimaksude või samaväärse mõjuga maksude kehtiva taseme vähendamist või nende kohaldamise peatamist, teatab sellest võimaluste piires ühiskomiteele vähemalt kolmkümmend päeva enne vähendamise või peatamise jõustumist. Ta võtab arvesse kõiki teise lepinguosalise esildisi kõigi sellest tuleneda võivate moonutuste kohta. Artikkel 13 1. Ühenduse ja Norra kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi koguselisi impordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid. 2. Koguselised impordipiirangud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja koguseliste impordipiirangutega samaväärse toimega meetmed kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1975. Artikkel 14 1. Ühendus jätab endale õiguse muuta Brüsseli nomenklatuuri rubriikidesse nr 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafiinvaha, mikrokristalne vaha või bituumenkilt ja muud mineraalvahad) ja 27.14 kuuluvate naftasaaduste suhtes kohaldatavat korda naftasaaduste üldise päritolumääratluse vastuvõtmise, ühise kaubanduspoliitika alusel kõnealuste toodete kohta otsuste tegemise või ühise energiapoliitika kehtestamise korral. Niisugusel juhul võtab ühendus asjakohaselt arvesse Norra huvisid; sel eesmärgil teatab ta sellest ühiskomiteele, mis tuleb kokku artiklis 31 ettenähtud tingimustel. 2. Norra jätab endale õiguse võtta samalaadseid meetmeid, kui ta peaks sattuma samalaadsetesse olukordadesse. 3. Kui lõigetest 1 ja 2 ei tulene teisiti, ei piira käesolev leping naftasaaduste impordi suhtes kohaldatavate mittetariifsete eeskirjade kohaldamist. Artikkel 15 1. Lepinguosalised deklareerivad valmisolekut arendada oma põllumajanduspoliitika raames harmoonilist kauplemist nende põllumajandustoodetega, mille suhtes käesolevat lepingut ei kohaldata. 2. Veterinaar-, tervise- ja taimetervise küsimustes kohaldavad lepinguosalised oma põllumajanduseeskirju kedagi diskrimineerimata ega kehtesta uusi meetmeid, mis mõjutavad kaubandust ebasoodsalt. 3. Lepinguosalised vaatavad artiklis 31 sätestatud tingimustel üksikasjalikult läbi kõik raskused, mis võivad tekkida põllumajandustoodetega kauplemisel, ning püüavad leida sobivaid lahendusi. Artikkel 16 Alates 1. juulist 1977 ei tohi Norrast pärit toodetele ühendusse impordituna osaks saada soodsamat kohtlemist kui see, mida ühenduse liikmesriigid omavahel kohaldavad. Artikkel 17 Leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui sellega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuse korda, eriti päritolueeskirju käsitlevaid sätteid. Artikkel 18 Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuks teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid. Toodete eksportimisel ühe lepinguosalise territooriumile ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse. Artikkel 19 Kaubavahetusega seotud maksed ja nende maksete ülekandmine ühenduse liikmesriiki, kus on võlausaldaja elukoht, või Norrasse on vabad kõigist piirangutest. Lepinguosalised hoiduvad kõigist valuuta- või halduspiirangutest lühikese ja keskmise tähtajaga krediidi andmisel, tagasimaksmisel või vastuvõtmisel kaubandustehingute puhul, milles osaleb resident. Artikkel 20 Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikaupade suhtes kehtestatud keelde või piiranguid, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohalt; inimeste, loomade või taimede tervise ja elu kaitsmiseks, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- või kaubandusomandi kaitsmiseks või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. Artikkel 21 Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid: a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikutega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab sõja või tõsiste rahvusvaheliste pingete korral oma julgeolekule vajalikuks. Artikkel 22 1. Lepinguosalised hoiduvad kõigist meetmetest, mis võiksid tõenäoliselt kahjustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist. 2. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline on käesolevast lepingust tuleneva kohustuse täitmata jätnud, võib ta artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid. Artikkel 23 1. Järgmine on kokkusobimatu käesoleva lepingu täitmisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada ühenduse ja Norra vahelist kaubandust: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi kaupade tootmise või kaubavahetuse osas; ii) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine lepinguosalise territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. 2. Kui lepinguosaline leiab, et konkreetne tegevus on käesoleva artikliga kokkusobimatu, võib ta artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid. Artikkel 24 Kui konkreetse toote impordi suurenemine on või võib olla tõsiselt kahjulik kogu ühe lepinguosalise territooriumil toimuvale tootmistegevusele ja kui see suurenemine tuleneb: i) käesolevas lepingus ette nähtud kõnealuselt tootelt võetavate tollimaksude ja samaväärse toimega maksude osalisest või täielikust vähendamisest importiva lepinguosalise poolt; ja ii) tõigast, et imporditollimaks või samaväärse toimega maksud, mida eksportiv lepinguosaline võtab kõnealuse toote valmistamiseks kasutatavatelt toorainetelt või vahesaadustelt, on märkimisväärselt madalamad kui importiva lepinguosalise vastavad maksud; võib asjaomane lepinguosaline artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid. Artikkel 25 Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega toimub dumping, võib ta vastavalt üldise tolli ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakenduslepingule ning käesoleva lepingu artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu. Artikkel 26 Kui mõnes majandussektoris tekivad tõsised häired või raskused, mis võivad tingida teatava piirkonna majandusolukorra tõsise halvenemise, võivad asjaomased lepinguosalised artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras võtta asjakohaseid meetmeid. Artikkel 27 1. Kui üks lepinguosaline kohaldab niisuguste toodete impordi suhtes, mis võivad põhjustada artiklites 24 ja 26 nimetatud raskusi, haldusprotseduuri, mille eesmärk on anda kiiret informatsiooni kaubavoogude arengusuuna kohta, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele. 2. Artiklites 22-26 nimetatud juhtudel enne nendes sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 3 punkti d kohastel juhtudel võimalikult kiiresti esitab kõnealune lepinguosaline ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks eesmärgiga leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist kõige vähem. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata ühiskomiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige eesmärgiga kaotada need niipea, kui asjaolud võimaldavad. 3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid. a) Artikli 23 puhul võib kumbki lepinguosaline saata küsimuse ühiskomiteele, kui ta leiab, et konkreetne tegevus on kokkusobimatu käesoleva lepingu täitmisega artikli 23 lõike 1 tähenduses. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele kogu asjaomase teabe ning annavad abi, mida ta vajab juhtumi uurimiseks ning vajaduse korral vastuväiteid tekitanud tegevuse kõrvaldamiseks. Kui kõnealune lepinguosaline ei lõpeta vastuväiteid tekitanud tegevust ühiskomitee määratud tähtaja jooksul või juhul, kui ühiskomitee ei ole kolme kuu jooksul pärast talle küsimuse esitamist kokkuleppele jõudnud, võib küsimuse esitanud lepinguosaline võtta kõik kaitsemeetmed, mida ta peab vajalikuks kõnealuse tegevusega tekitatud tõsiste raskuste kõrvaldamiseks; eelkõige võib ta loobuda tariifsetest soodustustest. b) Artikli 24 puhul esitatakse selles artiklis nimetatud olukorrast tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele, kes võib teha nende raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ühiskomitee või eksportiv lepinguosaline ei ole kolmekümne päeva jooksul pärast küsimuse esitamist teinud otsust, mis raskused kõrvaldaks, on importival lepinguosalisel õigus nõuda imporditavalt tootelt tasakaalustusmaksu. Tasakaalustusmaks arvutatakse vastavalt mõjule, mida kõnealuste kaupade väärtusele avaldab nendes kasutatud toorainete või vahesaaduste tollimaksude ebavõrdsus. c) Artikli 25 puhul peetakse ühiskomitees nõu, enne kui asjaomane lepinguosaline võtab sobivaid meetmeid. d) Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud muudavad eelneva läbivaatuse võimatuks, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 24, 25 ja 26 näidatud olukordades ning samuti juhul, kui ekspordiabi avaldab kaubandusele otsest ja vahetut mõju, rakendada kohe olukorra parandamiseks vältimatuid ettevaatusabinõusid. Artikkel 28 Kui üks või mitu ühenduse liikmesriiki või Norra on raskustes või teda ähvardavad tõsised raskused maksebilansiga, võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikke kaitsemeetmeid. Ta teatab sellest kohe teisele lepinguosalisele. Artikkel 29 1. Moodustatakse ühiskomitee, mis vastutab käesoleva lepingu haldamise ning nõuetekohase rakendamise eest. Sel eesmärgil annab ta soovitusi ning teeb lepingus sätestatud juhtudel otsuseid. Lepinguosalised rakendavad selliseid otsuseid kooskõlas oma eeskirjadega. 2. Et lepingut nõuetekohaselt rakendada, vahetavad lepinguosalised teavet ning konsulteerivad ühe lepinguosalise taotlusel ühiskomitees. 3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 30 1. Ühiskomiteesse kuuluvad ühenduse ja Norra esindajad. 2. Ühiskomitee tegutseb omavahelise kokkuleppe alusel. Artikkel 31 1. Ühiskomitee eesistujaks on töökorras sätestatud korra kohaselt vaheldumisi mõlemad lepinguosalised. 2. Eesistuja kutsub ühiskomitee istungi kokku vähemalt kord aastas, et kontrollida lepingu üldist toimimist. Lisaks tuleb ühiskomitee alati kokku, kui erilised asjaolud seda nõuavad, ühe lepinguosalise nõudel vastavalt töökorras ettenähtud tingimustele. 3. Ühiskomitee otsusel võib asutada töörühmi, mis abistaksid teda tema ülesannete täitmisel. Artikkel 32 1. Kui lepinguosaline leiab, et mõlemate lepinguosaliste ühistes huvides oleks kasulik arendada lepinguga kehtestatud suhteid, laiendades neid lepinguga reguleerimata valdkondadesse, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse. Lepinguosalised võivad suunata ühiskomitee seda taotlust läbi vaatama ja vajaduse korral neile soovitusi esitama, eriti pidades silmas läbirääkimiste alustamist. Need soovitused võivad vajaduse korral olla suunatud kooskõlastatud ühtlustamisele, kui see ei kahjusta lepinguosaliste otsustusvabadust. 2. Lõikes 1 nimetatud läbirääkimistest tulenevad lepingud tuleb lepinguosalistel ratifitseerida või kinnitada vastavalt nende oma korrale. Artikkel 33 Käesoleva lepingu lisa ja protokollid moodustavad lepingu lahutamatu osa. Artikkel 34 Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Artikkel 35 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Norra Kuningriigi territooriumi suhtes. Artikkel 36 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hollandi, inglise, itaalia, prantsuse, saksa, taani ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma korra kohaselt. See jõustub 1. juulil 1973 juhul, kui lepinguosalised on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et selleks vajalikud menetlused on lõpetatud. Pärast seda kuupäeva jõustub käesolev leping sellise teatamise järgneva teise kuu esimesel päeval. Sellise teatamise lõppkuupäev on 30. november 1973. Udfærdiget i Bruxelles, den fjortende maj nitten hundrede og treoghalvfjerds. Geschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai neunzehnhundertdreiundsiebzig. Done at Brussels on this fourteenth day of May in the year one thousand nine hundred and seventy-three. Fait à Bruxelles, le quatorze mai mil neuf cent soixante-treize. Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio millenovecentosettantatré. Gedaan te Brussel, de veertiende mei negentienhonderddrieënzeventig. Utferdiget i Brussel, fjortende mai nitten hundre og syttitre. +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- LISA Lepingu artiklis 2 osutatud toodete loetelu Brüsseli nomenklatuuri rubriigi nr | Kirjeldus | 35.02 | Albumiinid, albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: A.AlbumiinidII.Muu:a)ovoalbumiin ja laktalbumiin:1.Kuivatatud (nt lehtedena, tahvlitena, helvestena, pulbrina)2.Muu | 45.01 | Looduslik kork, töötlemata, purustatud, granuleeritud või jahvatatud; korgijäätmed | 54.01 | Linakiud, toorlina või töödeldud (ent ketramata) lina: linatakud ja -jäätmed (sh harutatud või kohestatud riidejäätmed) | 57.01 | Toorkanep (Cannabis sativa) või töödeldud, ent ketramata kanep; kanepitakud ja -jäätmed (sh harutatud või kohestatud riide- või nöörijäätmed) | -------------------------------------------------- PROTOKOLL nr 1 teatavate toodete suhtes kohaldatava režiimi kohta A JAGU REŽIIM, MIDA KOHALDATAKSE TEATAVATE NORRAST PÄRIT TOODETE SUHTES NENDE IMPORTIMISEL ÜHENDUSSE Artikkel 1 1. Algkoosseisuga ühendusse imporditavatelt toodetelt, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku gruppidesse 48 või 49, välja arvatud rubriik nr 48.09 (puidutselluloosist või taimsetest kiududest puitplaadid, looduslike või kunstlike vaikude või samalaadsete sideainetega seotud või mitte), kaotatakse tollimaks järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Rubriikidesse või alamrubriikidesse nr 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 või 48.15 B kuuluvad tooted Kohaldatavad tollimaksumäärad (protsentides) | Muud tooted Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 11,5 | 95 | 1. jaanuar 1974 | 11 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 10,5 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 10 | 80 | 1. juuli 1977 | 8 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 2 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 0 | 2. Lõikes 1 nimetatud toodete importimisel Iirimaale kaotatakse tollimaksud järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 85 | 1. jaanuar 1974 | 70 | 1. jaanuar 1975 | 55 | 1. jaanuar 1976 | 40 | 1. juuli 1977 | 20 | 1. jaanuar 1979 | 15 | 1. jaanuar 1980 | 15 | 1. jaanuar 1981 | 10 | 1. jaanuar 1982 | 10 | 1. jaanuar 1983 | 5 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 3. Olenemata lepingu artiklist 3 kohaldavad Taani ja Ühendkuningriik Norrast pärinevate lõikes 1 nimetatud toodete impordi suhtes järgmisi tollimakse: Ajakava | Rubriikidesse või alamrubriikidesse nr 48.01 C II, 48.01 E, 48.07 B, 48.13 või 48.15 B kuuluvad tooted Kohaldatavad tollimaksumäärad (protsentides) | Muud tooted Kohaldatava ühtse tollitariifistiku tollimaksu protsent | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 0 | 0 | 1. jaanuar 1974 | 3 | 25 | 1. jaanuar 1975 | 4,5 | 37,5 | 1. jaanuar 1976 | 6 | 50 | 1. juuli 1977 | 8 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 2 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 0 | 4. Ajavahemikul 1. jaanuarist 1974 kuni 31. detsembrini 1983 on Taanil ja Ühendkuningriigil õigus avada Norrast pärit toodete impordile igal aastal nullmääraga tariifikvoodid; nende kogused 1974. aasta kohta on näidatud A lisas ja need võrduvad keskmise impordikogusega ajavahemikus 1968-1971, mida suurendatakse neljal korral kumulatiivselt 5 %; pärast 1. jaanuari 1975 tõstetakse nende tariifikvootide kogust igal aastal 5 %. 5. Ajavahemikus lepingu jõustumisest 31. detsembrini 1982 on Iirimaal õigus avada Norrast pärinevate ja rubriikidesse 48.01-48.07 kuuluvate toodete impordile kuni 31. detsembrini 1980 igal aastal nullmääraga tariifikvoodid ja seejärel 2 % tollimaksuga tariifikvoodid, mille algsed kogused võrduvad keskmise impordikogusega ajavahemikus 1968-1971, mida ajavahemikus 1974—1976 tõstetakse igal aastal 5 %. Nende tariifikvootide algkogused on näidatud lisas B. 1973. aastaks vähendatakse neid koguseid proportsionaalselt vastavalt lepingu jõustumise kuupäevale. 6. "Algkoosseisuga ühendus" on Belgia Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik ja Madalmaade Kuningriik. Artikkel 2 1. Lõikes 2 nimetatud toodete importimisel algkooseisuga ühendusse ja Iirimaale vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent | | | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 95 | | 1. jaanuar 1974 | 90 | | 1. jaanuar 1975 | 85 | | 1. jaanuar 1976 | 75 | | 1. jaanuar 1977 | 60 | | 1. jaanuar 1978 | 40 | väärtuselist tollimaksu maksimaalselt 3 % (v.a alamrubriik nr 79.01 A) | 1. jaanuar 1979 | 30 | alamrubriigi nr 28.56 A puhul | 20 | muude toodete puhul | 1. jaanuar 1980 | 0 | | Lõikes 2 toodud tabelis nimetatud alamrubriigi nr 79.01 A puhul tehakse tollimaksu vähendamised algkoosseisuga ühenduse osas teise kümnendkohani ümardatult, olenemata lepingu artikli 5 lõikest 3. 2. Lõikes 1 nimetatud tooted on järgmised: Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | 28.56 | Karbiidid (nt ränikarbiid, boorkarbiid, metallikarbiidid) A.Ränist | 56.01 | Keemilised staapelkiud, kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata: B.Regenereeritud tekstiilkiud | 56.02 | Filamentköisik keemiliste staapelkiudude tootmiseks: B.Regenereeritud tekstiilkiust | ex 73.02 | Rauasulamid, välja arvatud ferronikkel ning ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud tooted | 77.01 | Survetöötlemata magneesium: magneesiumijäätmed (v.a ühtlase suurusega laastud) ja -jäägid: A.Survetöötlemata | 79.01 | Survetöötlemata tsink; tsingijäätmed ja -jäägid: A.Survetöötlemata | Artikkel 3 Ühise tollitariifistiku alamrubriiki 76.01 A ning rubriikidesse 76.02 ja 76.03 kuuluvate toodete importimisel algkoosseisuga ühendusse ja Iirimaale vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Kohaldatava väärtuselise tollimaksumäära protsent | Rubriigid nr 76.02 ja 76.03 | Alamrubriik nr 76.01 A | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 11,4 | 6,6 | 1. jaanuar 1974 | 10,8 | 6,3 | 1. jaanuar 1975 | 10,2 | 5,9 | 1. jaanuar 1976 | 9 | 5,6 | 1. jaanuar 1977 | 7,2 | 4,2 | 1. jaanuar 1978 | 3 | 3 | 1. jaanuar 1979 | 2,7 | 2,7 | 1. jaanuar 1980 | 0 | 0 | Artikkel 4 Impordile, mille suhtes kohaldatakse artiklites 1, 2 ja 3 ette nähtud tariifset kohtlemist, kehtestatakse iga-aastased soovituslikud ülemmäärad, mille ületamise korral võib taaskehtestada kolmandate riikide suhtes kohaldatavad tollimaksud kooskõlas järgmiste sätetega: a) võttes arvesse ühenduse õigust peatada teatavate toodete ülemmäärade kohaldamine, on ülemmäärade kinnitamise põhikogused 1973. aastaks näidatud C lisas. 1973. aasta ülemmäärad arvutatakse põhikoguste proportsionaalse vähendamise teel vastavalt käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale. Alates aastast 1974 vastavad ülemmäärad 1973. aasta põhikogustele, mida igal aastal tõstetakse liitmäära 5 % võrra; erandina on alamrubriigi 76.01 A puhul iga-aastase suurenemise määrad järgmised: 1974 | 3 % | 1975 | 3 % | 1976 | 3 % | 1977 | 5 % | 1978 | 5 % | 1979 | 10 % | 1980 | 10 % | 1981 | 10 % | Käesoleva protokolliga hõlmatud, aga kõnealuses lisas nimetamata toodete puhul jätab ühendus endale õiguse kehtestada ülemmääri, mille tase võrdub 5 % võrra suurendatud keskmise ühendusse imporditud kogusega viimasel neljal aastal, mille kohta statistika on kättesaadav; igal järgmisel aastal suurendatakse neid ülemmäärasid 5 %. b) Kui kahel järjestikusel aastal on sellise toote import, millele on kehtestatud ülemmäär, väiksem kui 90 % kinnitatud ülemmäärast, peatab ühendus selle ülemmäära kohaldamise. c) Lühiajaliste majandusraskuste korral jätab ühendus endale õiguse pärast ühiskomiteega konsulteerimist aasta jooksul säilitada eelmiseks aastaks kinnitatud tase. d) Iga aasta 1. detsembril esitab ühendus ühiskomiteele selliste toodete nimekirja, millele on kehtestatud ülemmäär, ja nende ülemmäärade tasemed. e) Vastavalt artikli 1 lõigetele 4 ja 5 avatud tariifikvootide alusel toimuv import lahutatakse samuti samadele toodetele kinnitatud ülemmääradest. f) Olenemata lepingu artiklist 3 ja käesoleva protokolli artiklitest 1, 2 ja 3 võib kalendriaasta lõpuni taaskehtestada kõnealuse toote impordile ühise tollitariifistiku tollimaksu, kui käesoleva protokolliga hõlmatud toote impordile kinnitatud ülemmäär on saavutatud. Kui see juhtub enne 1. juulit 1977: - taaskehtestavad Taani ja Ühendkuningriik tollimaksud järgmiselt: Aastad | Kohaldatav ühise tollitariifistiku tollimaksu protsent | 1974 | 40 | 1975 | 60 | 1976 | 80 | - taaskehtestab Iirimaa kolmandate riikide suhtes kohaldatavad tollimaksud. Käesoleva protokolli artiklites 1, 2 ja 3 näidatud tollimaksud taaskehtestatakse järgmise aasta 1. jaanuaril. g) Pärast 1. juulit 1977 uurivad lepinguosalised ühiskomitees võimalust korrigeerida protsenti, mille võrra ülemmäärade tasemeid tõstetakse, pidades silmas tarbimise ja impordi suundumusi ühenduses ja käesoleva artikli rakendamisel saadud kogemusi. h) Ülemmäärad kaotatakse käesoleva protokolli artiklites 1, 2 ja 3 sätestatud tariifide kaotamise ajavahemiku lõpul; erandina kaotatakse alamrubriigi nr 76.01 A puhul ülemmäärad 31. detsembril 1981. B JAGU REŽIIM, MIDA KOHALDATAKSE TEATAVATE ÜHENDUSEST PÄRIT TOODETE SUHTES NENDE IMPORTIMISEL NORRASSE Artikkel 5 1. D lisas loetletud toodete importimisel algkooseisuga ühendusest ja Iirimaalt Norrasse vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 95 | 1. jaanuar 1974 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 80 | 1. juuli 1977 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 2. E lisas loetletud toodete importimisel algkooseisuga ühendusest ja Iirimaalt Norrasse vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmistele tasemetele vastavalt järgmisele ajakavale: Ajakava | Kohaldatava tollimaksu baasmäära protsent | Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval | 95 | 1. jaanuar 1974 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 75 | 1. jaanuar 1977 | 60 | 1. jaanuar 1978 | 40 | 1. jaanuar 1979 | 20 | 1. jaanuar 1980 | 0 | Artikkel 6 Käesoleva protokolli B jaoga hõlmatud toodete puhul jätab Norra endale õiguse juhul, kui see hiljem muutub vältimatult vajalikuks, kehtestada pärast ühiskomitees konsulteerimist käesoleva protokolli A jaos määratletud soovituslikud ülemmäärad, mille suhtes kohaldatakse samu meetodeid kui seal kirjeldatud. Ülemmääri ületava impordi puhul võib taaskehtestada tollimaksud, mis ei ületa kolmandate riikide suhtes kohaldatavaid tollimakse. -------------------------------------------------- A LISA 1974. aasta tariifikvootide nimekiri TAANI, ÜHENDKUNINGRIIK Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Tase (tonnides) | Taani | Ühendkuningriik | Grupp 48 | PABER JA PAPP; PABERIMASSIST, PABERIST VÕI PAPIST TOOTED | | 48.01 | Paber ja papp (sh tselluloosvatt), masinaga valmistatud, rullides või lehtedena: | | C.Jõupaber ja -papp: | | II.Muu: | | Kraftlainer | 303 | 7669 | Jõupaber suurte kottide jaoks | 2615 | 15428 | Muu | 2391 | 15138 | ex E.Muu: | | piiblipaber, kopeerpaber; muu trüki- ja kirjutuspaber, mis ei sisalda puidumassi või millest puidumass ei moodusta rohkem kui 5 % | 7484 | 15419 | Trüki- ja kirjutuspaber, mis sisaldab puidumassi, välja arvatud kopeerpaber | 8460 | 27192 | Gofreerpaber lainepapi jaoks | 558 | 21108 | Sulfit-pakkepaber | 1208 | 12582 | Muu, välja arvatud tselluloosvatt ja tsellulooskiudleht | 4855 | — | Muu paber | — | 12168 | Muu papp | — | 10903 | 48.03 | Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber rullide või lehtedena | 2495 | 18433 | 48.04 | Kihiline paber või papp (valmistatud siledate kihtide kokkuliimimise teel), ilma pinnakatte ja immutuseta, armeeritud või mitte, rullides või lehtedena | 304 | — | 48.05 | Lainepaber ja -papp (sileda pinnakihiga või ilma), krepp-paber, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena: | | B.Muu | 573 | — | 48.07 | Paber ja papp, immutatud, pinnatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga (mis ei ole ainult joonitud, jooneline või ruuduline ega gruppi 49 kuuluv trükis), rullides või lehtedena: | | B.Muu: | | Liimitatud trüki- või kirjutuspaber | 1694 | 5988 | Muu | 5132 | 48.15 | Muu paber või papp, suuruse või kuju järgi valmis lõigatud: | | | B.Muu | 1218 | — | 48.16 | Kastid, kotid jm paberist või papist pakendid | 1011 | — | 48.21 | Muud paberimassist, paberist, papist või tselluloosvatist tooted: | | | B.Muud | 231 | — | ex grupp 48 | Muud grupi 48 tooted, v.a alamrubriigi nr 48.01 A ja rubriigi 48.09 tooted | 1000 | 7399 | ex grupp 49 | Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ja joonised — millelt vastavalt ühisele tollitariifistikule võetakse tollimaksu (rubriigid nr 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 C II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) | 175 | 45396 [1] | [1] Naelsterlingites. -------------------------------------------------- B LISA 1973. aasta Iirimaa tariifikvootide nimekiri Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Tase (tonnides) | 48.01 | Paber ja papp (sh tselluloosvatt), masinaga valmistatud, rullides või lehtedena: | | C.Jõupaber ja -papp: | | II.Muu: | | Jõupaber suurte kottide jaoks | 2058 | ex E.Muu: | | Trüki- ja kirjutuspaber, mis sisaldab puidumassi, välja arvatud kopeerpaber | 61 | Sulfit-pakkepaber | 1,7 | Muu, välja arvatud tselluloosvatt ja tsellulooskiudleht | 435,5 | Muu rubriigi nr 48.01 paber ja papp, v.a alamrubriik nr 48.01 A ja tooted, millele on kehtestatud ülemmäärad | 398,4 | 48.05 | Lainepaber ja -papp (sileda pinnakihiga või ilma), krepp-paber, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena: | | B.Muu | 4008 | 48.07 | Paber ja papp, immutatud, pinnatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga (mis ei ole ainult joonitud, jooneline või ruuduline ega gruppi 49 kuuluv trükis), rullides või lehtedena: | | B.Muu: | | Liimitatud trüki- või kirjutuspaber | 484 | Muu | 965,5 | -------------------------------------------------- C LISA 1973. aasta põhikogused Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Põhikogus (tonnides) | 28.56 | Karbiidid (nt ränikarbiid, boorkarbiid, metallikarbiidid) | A.Ränist | 34500 | 48.01 | Paber ja papp (sh tselluloosvatt), masinaga valmistatud, rullides või lehtedena: | C.Jõupaber ja -papp: | II.Muu: | Kraftlainer | 15000 | Jõupaber suurte kottide jaoks | 28500 | Muu | 27000 | ex E.Muu: | piiblipaber, kopeerpaber; muu trüki- ja kirjutuspaber, mis ei sisalda puidumassi või millest puidumass ei moodusta rohkem kui 5 % | 35000 | Trüki- ja kirjutuspaber, mis sisaldab puidumassi, välja arvatud kopeerpaber | 114000 | Gofreerpaber lainepapi jaoks | 43500 | Sulfit-pakkepaber | 20000 | Muu, välja arvatud tselluloosvatt ja tsellulooskiudleht | 33000 | 48.03 | Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber rullide või lehtedena | 21000 | 48.07 | Paber ja papp, immutatud, pinnatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga (mis ei ole ainult joonitud, jooneline või ruuduline ega gruppi 49 kuuluv trükis), rullides või lehtedena: | ex B.Muu: | Muu, välja arvatud liimitatud trüki- või kirjutuspaber | 22000 | 73.02 | Rauasulamid | A.Ferromangaan: | 135000 | II.Muu | D.Ferrosilikomangaan | C.Ferrosiliitsium | 180000 | E.Ferrokroom ja ferrosilikokroom | 23000 | ex G.Muu: | | Ferrovanaadium | 490 | Muu, v.a ferromolübdeen | 11000 | 76.01 | Survetöötlemata alumiinium; alumiiniumijäätmed ja -murd: | | A.Survetöötlemata | 190000 | 76.02 | Survetöödeldud alumiiniumvardad, -latid, -nurgad ja -profiilid; alumiiniumtraat | 12000 | 76.03 | Survetöödeldud alumiiniumplaadid, -lehed ja -ribad | 18000 | -------------------------------------------------- LISA D Norra tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | ex 51.04 | Keemilistest filamentkiududest riie, sh riie rubriikides 51.01 või 51.02 nimetatud monofilamendist või ribadest, v.a koortriie ja riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks | 53.10 | Lõng lamba või tallede villast, hobusejõhvist või muude loomade villast või loomakarvadest, jaemüügiks pakendatud | ex 53.11 | Riie lamba- või tallevillast või muude loomade villast, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks | 54.05 | Linane või ramjeeriie | 55.06 | Puuvillane lõng, jaemüügiks pakendatud | 55.08 | Puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie | ex 55.09 | Muu puuvillane riie, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks | 56.06 | Keemilistest staapelkiududest või nende jäätmetest lõng, jaemüügiks pakendatud | ex 56.07 | Keemilistest staapelkiududest või nende jäätmetest riie, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks | ex 58.04 | Karusriie ja šenillriie (v.a rubriiki 55.08 kuuluv puuvillane froteerätikuriie jm froteeriie ning rubriiki 58.05 kuuluv riie), v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks: A.Keemilisi filamentkiude sisaldavB.Muu:1.Villane | 58.05 | Riidekudumismenetlusega valmistatud paelad ja muud paelad (lauspaelad), mis koosnevad kleepaine abil ühendatud lõimest ilma koelõngata, v.a rubriiki 58.06 kuuluvad tooted: A.Siidi või keemilisi filamentkiude sisaldavadB.Muud:2.Muu | 58.06 | Kangast etiketid, embleemid jms tooted (v.a tikitud), kangana, ribades või kindla kuju ja suuruse järgi välja lõigatud | 58.07 | Šenill-lõng (sh šenill-lõng flokist), mähitud lõng (v.a rubriiki 52.01 kuuluv metalliseeritud lõng ja mähitud lõng hobusejõhvist); punutud paelad ja posamendid kangana; tutid jms tooted | 58.09 | Mustriline tüll ja muu võrkriie, v.a telgedel kootud riie ja silmkoeline või heegeldatud kangas; käsipits või masinapits kanga, ribade või motiividena | 59.01 | Vatt ja vatist tooted; tekstiilflokk ning tekstiilitolm ja kiutopid: A.Hügieenisidemed ja -padjadC.Muud | 59.02 | Vilt ja sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata: B.Muu viltC.Vildist esemed | 59.03 | Lausriie, sellest valmistatud tooted, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata | 59.04 | Nöörid, paelad ja köied, punutud või mitte: A.PunutudB.Muud:1.Keemilisi filamentkiude sisaldavad2.Muud:a)Puuvillast või džuudistb)Muust materjalist:2.Muu | ex 59.08 | Tselluloosi derivaatidega või muu plastmassiga impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks: B.Muu | 59.13 | Elastikriie ja -posamendid (v.a silmkoelised või heegeldatud tooted), mis koosnevad kumminiiti sisaldavatest tekstiilmaterjalidest | 59.15 | Tekstiilist voolikud ja torud, voodriga või ilma, muude materjalidega armeeritud või mitte, muudest materjalidest manustega või ilma | ex 60.01 | Silmkoeline või heegeldatud riie, elastiku või kummiga katmata, v.a riie rõivaste tööstuslikuks tootmiseks | 60.03 | Sukad, alussukad, sokid, lühikesed sokid, pöiakaitsed jms, silmkoelised või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata | 60.04 | Aluspesu, silmkoeline või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata | 60.05 | Pealisrõivad ja muud tooted, silmkoelised või heegeldatud, elastiku või kummiga katmata | 61.01 | Meeste ja poiste pealisrõivad: B.Karusnahaga ääristatudC.Rõivad, mille peamine koostisaine sisaldab siidi või keemilisi filamentkiudeD.Muud | 61.02 | Naiste, tüdrukute ja imikute pealisrõivad | 61.03 | Meeste ja poiste alusrõivad, sh kraed, särgiesised ja kätised | 61.04 | Naiste, tüdrukute ja imikute alusrõivad | 61.07 | Lipsud, ristlipsud ja kaelasidemed | 61.09 | Korsetid, korsettvööd, sukahoidjad, rinnahoidjad, traksid, sukapaelad jms tooted (sh silmkoelised või heegeldatud tooted), elastikust või mitte | 62.01 | Reisivaibad ja tekid | 62.02 | Voodipesu, lauapesu, vannilinad, käterätikud ning köögirätikud; kardinad ja muud sisustustarbed | 64.01 | Jalatsid kummist või plastmassist välistaldade ja pealsetega | ex 85.15 | Värvitelerid | -------------------------------------------------- E LISA Norra tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | 33.06 | Parfümeeria- ja kosmeetikatooted ning hügieenivahendid: | 36.01 | Püssirohud | 36.02 | Valmislõhkeained, v.a püssirohud | 36.03 | Miinisütikud; süütenöörid | 39.01 | Kondensatsiooni, polükondensatsiooni ja astmekasvupolümerisatsiooni teel saadud tooted, monifitseeritud või polümeriseeritud või mitte, lineaarsed või mitte (nt fenoplastid, aminoplastid, alküüdid, polüallüülestrid ja muud küllastumata polüestrid, silikoonid): C.Muud | 39.02 | Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid ning polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): A.Käesoleva kaubagrupi märkuse 3 punktides a, b ja e osutatud kujul imporditav polüetüleenex B.Sillutuskivid, mis sisaldavad vähemalt 60 % mineraalseid täiteaineid, v.a polüpropüleen ja polüakrüülex C.Muud põrandakatted, v.a polüpropüleen ja polüakrüülex E.Tehissooled vorstidele ("vorstinahad"), v.a polüpropüleen ja polüakrüüex F.Muud, v.a polüpropüleen ja polüakrüül | 39.03 | Regenereeritud tselluloos; tselluloosnitraat, tselluloosatsetaat ja muud tselluloosestrid, tsellulooseetrid ja muud tselluloosi keemilised derivaadid, plastifitseeritud või mitte (nt kolloodium, tselluloid); vulkaniseeritud kiud: A.Vulkaniseeritud kiud:2.MuuB.Püroksüliin, laskepuuvill ja kolloodiumC.Muud:1.Töötlemata:a)Tselluloosatsetaadi presspulbridc)Muud2.Töödeldudb)Käsnadc)Muud | 39.04 | Tahkestatud valgud (nt tahkestatud kaseiin ja tahkestatud želatiin): A.Tehissooled vorstidele ("vorstinahad") | 39.05 | Sulatamise teel modifitseeritud looduslikud vaigud (ümbersulatatud vaigud); looduslike vaikude või vaikhapete esterdamise teel saadud tehisvaigud (estervaigud); loodusliku kautšuki keemilised derivaadid (nt klooritud kautšuk, kautšuki hüdrokloriid, oksüdeeritud kautšuk, tsüklistatud kautšuk) | 39.06 | Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin | 39.07 | Rubriikides 39.01-39.06 kirjeldatud materjalidest tooted: B.Tehissooled vorstidele ("vorstinahad")C.Rubriiki 39.03 kuuluvast kilest kotid jms pakketooted; lambid ja nende osadD.ViskooskäsnadE.Konveierilindid, ülekande- või lifti rihmad ning rihmariieF.Muud | 40.09 | Kõvastamata vulkaniseeritud kummist torud ja voolikud: | 40.10 | Vulkaniseeritud kummist konveierilindid, ülekande- või lifti rihmad ning rihmariie | 40.11 | ex A.Mootorsõidukite, õhusõidukite ja jalgrataste õhkrehvid, v.a mootorrataste, motorollerite ja traktorite rehvid; mootorsõidukite või traktorite sisekummid; mootorsõidukite pöiavööd ja täisrehvidB.Muud | 40.14 | Muud kõvastamata vulkaanilisest kummist esemed B.Muud | 48.21 | Muud paberimassist, paberist, papist või tselluloosvatist tooted: A.Lambivarjud; paberimassist munarestidD.Muud | 58.02 | Muud vaibad, vaipkatted, matid ning "Kelem", "Schumacks", "Karamanie" jms vaibad, valmistoodetena või mitte | 59.10 | Linoleum ja linoleumiga samalaadsel tekstiilalusel valmistatud materjalid, valmislõigatud või mitte, põrandakattena kasutamiseks või mitte; põrandakatted tekstiilalusel, valmislõigatud või mitte: B.Muud | 64.02 | Jalatsid nahk- või plastnahktaldadega; jalatsid (v.a rubriiki 64.01 kuuluvad) kummist või plastmassist välistaldadega | 69.11 | Portselanist (sh biskviitportselanist ja Parose portselanist) lauanõud ja muud kodumajapidamises või tualetis kasutatavad esemed | 69.12 | Muud keraamilised lauanõud ja muud kodumajapidamises või tualetis kasutatavad esemed | 70.05 | Töötlemata tõmmatud või puhutud (sh plateeritud) klaas ristkülikutena | 70.06 | Valatud, valtsitud, tõmmatud või puhutud klaas (sh plateeritud või armeeritud klaas) ristkülikutena, ühelt või mõlemalt poolt lihvitud või poleeritud, kuid muul viisil töötlemata | 70.07 | Valatud, valtsitud, tõmmatud või puhutud klaas (sh plateeritud või armeeritud klaas), mis on tükeldatud teisiti kui ristkülikuteks, painutatud või muul viisil töödeldud (nt kaldservadega või graveeritud), ühelt või mõlemalt poolt lihvitud või poleeritud või mitte; mitmekihilised klaasisolaatorid; vitraažiklaasid jms klaastooted | 70.08 | Karastamise või lamineerimise teel saadud purunemiskindel klaas, vormitud või vormimata | 70.09 | Klaaspeeglid (sh tahavaatepeeglid), raamiga või ilma, aluskihiga B. Muud | ex 70.13 | Klaasesemed (v.a rubriiki nr 70.19 kuuluvad esemed), mida tavaliselt kasutatakse lauas, köögis, tualetis või kontoris, sisekujunduses või sarnastel eesmärkdiel, v.a kristallist esemed (mille pliioksiidide sisaldus on vähemalt 24 % ja tihedus on võrdne või suurem kui 2,9), käsitsi või masinaga valmistatud, lihvitud või mitte, kaunistatud või mitte | 70.14 | Klaasist valgustid, signaalseadmed ja opilised elemendid, optiliselt töötlemata, mitte optilisest klaasist | 73.17 | Malmist torud: A.RibitorudB.Heitveetorud | 73.18 | Rauast (v.a malm) või terasest torud ja nende toorikud (v.a kõrgsurvehüdroelektrilised torujuhtmed): A.Needitud või pööratud äärtegaB.Muud:ex 1.Seina paksusega üle 1,8 mm, v.a õmbluseta torud | 73.20 | Rauast või terasest toruliitmikud (nt muhvid, põlved, otsikud ja äärikud): A.Heitveetorude liitmikud | 73.38 | Kodumajapidamises kasutatavad raud- või terasesemed, sisetingimustes kasutatavad rauast või terasest sanitaartehnikatooted ning nende esemete ja toodete osad: A.Kodumajapidamises kasutatavad esemed:2.MuudB.Sisetingimustes kasutatavad sanitaartehnikatooted:2.Muud | 76.02 | Survetöödeldud alumiiniumvardad, -latid, -nurgad ja -profiilid; alumiiniumtraat: B.Muud | 76.03 | Survetöödeldud alumiiniumplaadid, -lehed ja -ribad: B.Muud | 82.04 | Käsi-tööriistad, sh klaasilõiketeemandid, mis ei kuulu ühtegi teise käesoleva kaubagrupi rubriiki; leeklambid, alasid, kruustangid, pitskruvid jms, v.a tööpinkide osad ja seadised; teisaldatavad ääsid; käsiajamiga või pedaaliga lihvkettad (raamidega) | 82.07 | Tööriistade otsikud ning plaadid, prussid jms tööriistade otsikutele, tööriistadele monteerimata, paagutatud metallikarbiididest (nt volfram-, molübdeen- või vanaadiumkarbiidid) | 82.09 | Lõiketeradega noad, hammastatud või mitte (sh aianoad), v.a rubriiki 82.06 kuuluvad noad | 82.14 | Lusikad, kahvlid, kalakahvlid, võinoad, kulbid jms köögi- või lauanõud | 83.01 | Mitteväärismetallist lukud (võtmega, koodkombinatsiooniga või elektriliselt toimivad) ja nende osad; mitteväärismetallist käekottide, kohvrite vms lukkudega raamid ja selliste raamide osad; mitteväärismetallist võtmed eelnimetatud toodete jaoks, valmis viilitud või mitte | 83.02 | Mitteväärismetallist kinnitusdetailid ja furnituurid mööbli, uste, treppide, akende, ruloode, sadulsepatoodete, kohvrite, kastide, karpide jm jaoks (sh automaatsed uksesulgurid), mitteväärismetallist kübarariiulid, -nagid, kronsteinid jms | 84.15 | Külmikud ja külmutusseadmed (elektrilised või mitte): ex A.Kombineeritud külmikud ja sügavkülmikud, mille maht ei ületa 0,284 kuupmeetritex C.Sügavkülmikud ning kombineeritud külmikud ja sügavkülmikud | 84.47 | Tööpingid puidu, korgi, luu, eboniidi, kõvade tehisplastmaterjalide või muude kõvade nikerdusmaterjalide töötlemiseks, v.a rubriiki nr 84.49 kuuluvad masinad: B.Mitmespindlilised trei- ja puurpingidC.Tapimasinad puidu töötlemiseksD.Muud | 84.61 | Kraanid, klapid, ventiilid jm analoogne armatuur torustike, katelde, reservuaaride, paakide jne jaoks, sh reduktsiooni- ning termoreguleerventiilid: | 85.04 | Akud | 85.12 | Elektrilised kiir- või salvestusboilerid ja sukelkuumutid; elektriseadmed pinnase soojendamiseks ja ruumide kütmiseks; elektrilised juuksuriseadmed (näiteks föönid, lokiaparaadid, seadmed lokitangide soojendamiseks) ja elektritriikrauad; elektrotermilised kodumasinad; elektrikütteelemendid, v.a süsinikust: B.Muud | 85.23 | Isoleeritud elektritraat (sh emailtraat ja anoodmehaanilisel teel töödeldud traat), kaablid (sh koaksiaalkaablid) jm, ühendusdetailidega või ilma | 85.25 | Igast materjalist isolaatorid | 85.26 | Elektrimasinate, -aparaatide ja -seadmete isolatsioonivahendid, valmistatud täielikult isoleermaterjalist peale mõne väiksema metallosa, mis on sisse pandud vormimise käigus üksnes montaaži otstarbel, v.a rubriiki 85.25 kuuluvad isolaatorid | 87.05 | Rubriikidesse 87.01, 87.02 või 87.03 kuuluvate mootorsõidukite kered (sh kabiinid): B.Inimeste veoks mõeldud mootorsõidukitele, sh bussideleC.Muud | 87.09 | Mootorrattad ja abimootoriga jalgrattad, külgkorviga või ilma; igat liiki külgkorvid | 87.10 | Motoriseerimata jalgrattad (sh velorikšad ja kolmerattalised veojalgrattad) | 87.13 | Lapsevankrid ja invasõidukid (v.a motoriseeritud või muu mehhaanilise ajamiga) ning nende osad: A.Lapsevankrid ja nende osad | 90.28 | Elektrilised mõõte-, kontrolli-, analüüsi- või automaatkontrolliinstrumendid ja -aparaadid: A.Kajaseire- ja hüdrolokatsiooniseadmed | 92.11 | Grammofonid, diktofonid ning muud helisalvestus- ja taasesitusseadmed, sh plaadimängijad ja magnetofoniliidesed, helipeaga või ilma; telepildi ja -heli magnetilised salvestus- ja taasesitusseadmed | 94.03 | Muu mööbel ja selle osad A.Terasest:1.Nikli või kroomiga kaetud | 96.02 | Luuad, pintslid ja harjad (sh masinaosadena kasutatavad harjad); maalrirullid; pinnakuivatid (v.a kuivatusrullid) ja mopid | 98.01 | Nööbid, nööbivormid, trukid ja mansetinööbid; nende toodete toorikud ja osad | 98.02 | Tõmblukud ja nende osad | -------------------------------------------------- PROTOKOLL nr 2 toodete kohta, mille suhtes on kehtestatud erikord, et võtta arvesse neis kasutatud põllumajandussaaduste hinna erinevusi Artikkel 1 Selleks, et võtta arvesse käesolevale protokollile lisatud tabelites nimetatud kaupades kasutatud põllumajandussaaduste hinna erinevusi, ei välista käesolev leping järgmist: i) maksu võtmine impordilt muutuvkomponendi või kindlaksmääratud summana või siseriiklike hinnakompensatsioonimeetmete rakendamine; ii) vastuvõetud meetmete rakendamine ekspordi suhtes. Artikkel 2 1. Käesolevale protokollile lisatud tabelites nimetatud toodete puhul on tollimaksu baasmäärad: a) algkoosseisuga ühenduses: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatav tollimaks; b) Taanis, Iirimaal ja Ühendkuningriigis: i) määrusega (EMÜ) nr 1059/69 hõlmatud toodete puhul: - Iirimaal, - Taanis ja Ühendkuningriigis nende toodete puhul, mida ei hõlma Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni asutamiskonventsioon: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artiklist 47 tulenevad tollimaksud; ühiskomiteele teatatakse neist baasmääradest õigeaegselt ja igal juhul enne lõikes 2 ettenähtud esimest vähendamist; ii) muude toodete puhul: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatav tollimaks; c) Norras: käesolevale protokollile lisatud II tabelis näidatud tollimaksud. 2. Nii määratletud tollimaksu baasmäärade ja käesolevale protokollile lisatud tabelites näidatud 1. juulil 1977 kohaldatavate tollimaksude vahe kaotatakse järk-järgult viie 20 %lise vähendamisega, mis tehakse järgmistel kuupäevadel: käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval, 1. jaanuaril | 1974, | 1. jaanuaril | 1975, | 1. jaanuaril | 1976, | 1. juulil | 1977. | Kui aga 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks on suurem kui tollimaksu baasmäär, vähendatakse nende maksude vahet 40 % 1. jaanuaril 1974 ja seejärel 20 % igal järgmisel kuupäeval: 1. jaanuaril | 1975, | 1. jaanuaril | 1976, | 1. juulil | 1977. | Olenemata lepingu artikli 5 lõikest 3 ning vastavalt ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva akti artikli 39 lõike 5 kohaldamisele ühenduses Ühendkuningriigi tollitariifistiku koguseliste tollimaksude või segatollimaksude koguselise osa suhtes, kohaldatakse järgmiste toodete suhtes lõikeid 1 ja 2, kusjuures summa ümardatakse neljanda kümnendkohani. Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega | ex 22.09 | Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: Kanged alkohoolsed joogid, v.a rumm, arrak, taffia, džinn, viski, viin etüülalkoholi sisaldusega 45,2o või vähem, ning ploomi-, pirni- või kirsibrändi, mis sisaldab muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut). | Artikkel 3 1. Käesolevat protokolli kohaldatakse ka nende ühise tollitariifistiku rubriigi nr 22.09 C alkohoolsete jookide suhtes, mida ei ole nimetatud käesolevale protokollile lisatud I ja II tabelis. Nende toodete suhtes kohaldatavaid tollimaksu vähendamisi reguleerivad eeskirjad otsustab ühiskomitee. Nende eeskirjade koostamise ajal või pärast seda otsustab ühiskomitee, kas lisada käesolevasse protokolli ka muud Brüsseli nomenklatuuri kaubagruppide 1-24 tooted, mida lepinguosaliste territooriumidel ei reguleerita põllumajanduseeskirjadega. 2. Sel puhul täiendab ühiskomitee vajaduse korral protokolli nr 3 II ja III lisa. -------------------------------------------------- I TABEL EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Tollimaksu baasmäärad | 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks | 15.10 | Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: | | | ex C.Muud rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid: | | | Männipuidust tooted, mille rasvhappesisaldus on vähemalt 90 % massist | 4,5 % | 0 | 17.04 | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: | | | A.Lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 % massist, muude lisanditeta | 21 % | 12 % | B.Närimiskumm | 8 % + mk, maksimaalselt 23 % | mk | C.Valge šokolaad | 13 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts | mk | D.Muud | 13 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts | mk | 18.06 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: | | | A.Kakaopulber, ainult sahharoosiga magustatud | 10 % + mk | mk | B.Jäätis (v.a jäätisepulber) | 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts | mk | C.Šokolaad ja šokolaaditooted, täidisega või ilma; kakaod sisaldavad suhkrukondiitritooted ja nende suhkruasendajatest valmistatud asendajad | 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts | mk | D.Muud: | | | I.Ei sisalda piimarasvu või sisaldavad neid alla 1,5 % massist: | | | a)Müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk, maksimaalselt 27 % + tts | mk | b)Muud: | | | Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | Muud | 19 % + mk | 6 % + mk | II.Mis sisaldavad piimarasvu massist: | | | a)Rohkem kui 1,5 %, kuid alla 6,5 % | | | 1.Müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk, maksimaalelt 27 % + tts | mk | 2.Muud | | | Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | Muud | 19 % + mk | 6 % + mk | b)Rohkem kui 6,5 %, aga alla 26 %: | | | 1.Müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk | mk | 2.Muud | | | Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | Muud | 19 % + mk | 6 % + mk | c)26 % või enam: | | | 1.Müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk | mk | 2.Muud: | | | Müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | Muud | 19 % + mk | 6 % + mk | 19.01 | Linnaseekstrakt | 8 % + mk | mk | 19.02 | Jahu- ja tärklisetooted ning linnaseekstraktitooted, mis sisaldavad kakaod alla 50 massiprotsendi ja on ette nähtud kasutamiseks imiku- või dieettoitudena või kulinaarias | 11 % + mk | mk | 19.03 | Makaronid, spagetid jms tooted | 12 % + mk | mk | 19.04 | Tapiokk ja saago; nende kartulist või muudest tärklistest valmistatud asendajad | 10 % + mk | mk | 19.05 | Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) | 8 % + mk | mk | 19.06 | Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms | 7 % + mk | mk | 19.07 | Leib, laevakuivikud ja muud lihtpagaritooted, mis ei sisalda suhkrut, mett, muna, rasva, juustu ega puuvilju: | | | A.Näkileib | 9 % + mk, maksimaalselt 24 % + ttj | mk | B.Matsa | 6 % + mk, maksimaalselt 20 % + ttj | mk | C.Gluteeniga rikastatud leib suhkruhaigetele | 14 % + mk | mk | D.Muud | 14 % + mk | mk | 19.08 | Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma: | | | A.Piparkoogid jms | 13 % + mk | mk | B.Muud | 13 % + mk, maksimaalselt 30 % + ttj või 35 % + tts | mk | 21.01 | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad; nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: | | | A.Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad: | | | II.Muud | 8 % + mk | mk | B.Alamrubriigis A kirjeldatud toodete ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: | | | II.Muud | 14 % + mk | mk | 21.04 | Kastmed; vürtsi- ja maitseainesegud: | | | B.Muud | | | Tomateid sisaldavad | 18 % | 10 % | Nimetamata | 18 % | 6 % | 21.05 | Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: | | | A.Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul: | | | Tomateid sisaldavad | 18 % | 10 % | Nimetamata | 18 % | 6 % | 21.06 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: | | | A.Aktiivpärmid: | | | II.Pagaripärmid | 15 % + mk | mk | B.Mitteaktiivsed pärmid: | | | I.Tablettide, kuubikute jms kujul või siis müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % | 4 % | II.Muud | 8 % | 4 % | 21.07 | Mujal nimetamata toiduained: | | | A.Teravili terade või viljapeadena, eelküpsetatud või muul viisil töödeldud | 13 % + mk | mk | B.Ravioolid, makaronid, spagetid jms, täidiseta, keedetud; eespool nimetatud valmistised, täidisega | 13 % + mk | mk | C.Jäätis (v.a jäätisepulber) | 13 % + mk | mk | D.Töödeldud jogurt; töödeldud piim pulbrina imiku- või dieettoiduks või kulinaarsel otstarbel kasutamiseks | 13 % + mk | mk | E.Fondüüjuust | 13 % + mk, maksimaalselt 35 UA 100 kg netomassi kohta | mk, maksimaalselt 25 UA 100 kg netomassi kohta | F.Muud | | | I.Ei sisalda piimarasvu või sisaldavad neid alla 1,5 % massist: | | | a)Ei sisalda sahharoosi või sisaldavad seda (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) alla 5 % massist: | | | ex 1.Ei sisalda tärklist või sisaldavad seda alla 5 % massist: | | | Valguhüdrolüsaadid; pärmi autolüsaadid | 20 % | 6 % | 2.Sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist | 13 % + mk | mk | b)sisaldavad sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) rohkem kui 5 %, kuid vähem kui 15 % massist | 13 % + mk | mk | c)sisaldavad sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) rohkem kui 15 %, kuid vähem kui 30 % massist | 13 % + mk | mk | d)sisaldavad sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) rohkem kui 30 %, kuid vähem kui 50 % massist | 13 % + mk | mk | e)sisaldavad sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) rohkem kui 50 %, kuid vähem kui 85 % massist | 13 % + mk | mk | f)sisaldavad sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) vähemalt 85 % massist | 13 % + mk | mk | II.Sisaldavad piimarasva 1,5 % või rohkem, kuid alla 6 % massist: | 13 % + mk | mk | III.Sisaldavad piimarasva 6 % või rohkem, kuid alla 12 % massist | 13 % + mk | mk | IV.Sisaldavad piimarasva 12 % või rohkem, kuid alla 18 % massist | 13 % + mk | mk | V.Sisaldavad piimarasva 18 % või rohkem, kuid alla 26 % massist | 13 % + mk | mk | VI.Sisaldavad piimarasva 26 % või rohkem, kuid alla 45 % massist: | | | Müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | Muud | 13 % + mk | 6 % + mk | VII.Sisaldavad piimarasva 45 % või rohkem, kuid alla 65 % massist: | | | Müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | Muud | 13 % + mk | 6 % + mk | VIII.Sisaldavad piimarasva 65 % või rohkem, kuid alla 85 % massist: | | | Müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | Muud | 13 % + mk | 6 % + mk | IX.Sisaldavad piimarasva vähemalt 85 % massist: | | | Müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | Muud | 13 % + mk | 6 % + mk | 22.02 | Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud alkoholivabad joogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad: | | | ex A.Ei sisalda piima ega piimarasva | | | Sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) | 15 % | 0 | B.Muud | 8 % + mk | mk | 22.03 | Linnaseõlu | 24 % | 10 % | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega: | | | A.Tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18o, pakendites sisaldusega: | | | I.Kuni kaks liitrit | 17 UA/hl | 0 | II.Üle kahe liitri | 14 UA/hl | 0 | B.Tegeliku kangusega üle 18o, kuid mitte üle 22o, pakendites mahuga: | | | I.Kuni kaks liitrit | 19 UA/hl | 0 | II.Üle kahe liitri | 16 UA/hl | 0 | C.Tegeliku alkoholisisaldusega üle 22o, pakendites sisaldusega: | | | I.Kuni kaks liitrit | 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +10 UA/hl | 0 | II.Üle kahe liitri | 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta | 0 | 22.09 | Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: | | | C.Alkohoolsed joogid: | | | ex V.Muud: | | | Mis sisaldavad muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut), pakendites mahuga: | | | a)Kuni kaks liitrit | 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +10 UA/hl | 1 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta +6 UA/hl | b)Üle kahe liitri | 1,60 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta | 1 UA/hl alkoholisisalduse kraadi kohta | 29.04 | Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | C.Mitmehüdroksüülsed alkoholid: | | | II.Mannitool | 12 % + mk | 8 % + mk | III.Sorbitool | | | a)Vesilahusena: | | | 1.Mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist sorbitooli sisalduse suhtes | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.Muu | 9 % + mk | 6 % + mk | b)Muud: | | | 1.Mannitooli sisaldusega kuni 2 % massist sorbitooli sisalduse suhtes | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.Muu | 9 % + mk | 6 % + mk | 29.10 | Atsetaalid ja poolatsetaalid ning hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega atsetaalid ja poolatsetaalid ning nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | ex B.Muud | | | Metüülglükosiidid | 14,4 % | 8 % | 29.14 | Ühealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid. | | | ex A.Küllastunud atsüklilised ühealuselised karboksüülhapped: | | | Mannitooli estrid ja sorbitooli estrid | 8,8-18,4 % | 8 % | ex B.Küllastumata atsüklilised ühealuselised karboksüülhapped: | | | Mannitooli estrid ja sorbitooli estrid | 12-13,6 % | 8 % | 29.15 | Mitmealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | A.Atsüklilised mitmealuselised karboksüülhapped: | | | ex V.Muud: | | | Itakoonhape, selle soolad ja estrid | 10,4 % | 0 | 29.16 | Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionalset rühma, ning muud hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | A.Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi funktsionaalset rühma | | | 1.Piimhape, selle soolad ja estrid | 13,6 % | 0 | IV.Sidrunhape, selle soolad ja estrid: | | | a)Sidrunhape | 15,2 % | 0 | b)Puhastamata kaltsiumtsitraat | 5,6 % | 0 | c)Muud | 16 % | 0 | ex VIII.Muud: | | | Glütseriin-, glükool-, sahharoon-, isosahharoon- ja heptasahhaarhapped ning nende soolad ja estrid | 12 % | 8 % | 29.35 | Heterotsüklilised ühendid; nukleiinhapped: | | | ex Q.Muud: | | | Veevabad mannitooli- ja sorbitooliühendid, v.a maltool ja isomaltool | 10,4 % | 8 % | 29.43 | Keemiliselt puhtad suhkrud, v.a sahharoos, glükoos ja laktoos; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad, v.a rubriikides 29.39, 29.41 või 29.42 nimetatud tooted: | | | B.Muud | 20 % | 8 % | 29.44 | Antibiootikumid: | | | A.Penitsilliinid | 16,8 % | 0 | 35.01 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused kaseiinliimid: | | | A.Kaseiin: | | | I.Regenereeritud tekstiilkiudude tootmiseks [1] | 2 % | 0 | II.Tööstuslikuks otstarbeks, v.a toidukaupade või loomasöötade valmistamiseks: [1] | | | Veesisaldusega vähemalt 50 % massist | 5 % | 0 | Muud | 5 % | 3 % | III.Muu | 14 % | 12 % | B.Kaseiinliimid | 13 % | 11 % | C.Muud | 10 % | 8 % | 35.05 | Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklisest valmistatud liimid: | | | A.Dekstriinid; lahustuvad või röstitud tärklised | 14 % + mk | mk | B.Dekstriinist või tärklisest valmistatud liimid | 13 % + mk, maksimaalselt 18 % | mk | 35.06 | Mujal nimetamata valmisliimid; tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: | | | A.Mujal nimetamata valmisliimid: | | | ex II.Muud liimid: | | | Naatriumsilikaadi emulsiooni alusel | 12,8 % | 0 | ex B.Tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: | | | Naatriumsilikaadi emulsiooni alusel | 15,2 % | 0 | 38.12 | Tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad läigestid, apretid ja peitsid: | | | A.Läigestid ja apretid: | | | I.Tärklisainete baasil | 13 % + mk, maksimaalselt 20 % | mk | 38.19 | Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: | | | Q.Sünteetilisel vaigul põhinevad valukärnade sideained | 12,8 % | 8 % | ex T.Muud: | | | Sorbitooli krakkimissaadused | 14,4 % | 8 % | 39.02 | Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid, polüakrüüli ja polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): | | | ex C.Muud: | | | Vaiguemulsioonidel põhinevad liimained | 12-8,4 % | 0 | 39.06 | Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin: | | | ex B.Muud: | | | Dekstraan | 16 % | 6 % | Nimetamata, v.a linoksiin | 16 % | 8 % | Märkus: Käesolevas loendis esinevad lühendid mk, tts, ttj tähendavad "muutuvkomponent", "täiendav tollimaks suhkrult" ja "täiendav tollimaks jahult". [1] Käesoleva alamrubriigi kande suhtes kehtivad tingimused, mille määravad kindlaks pädevad asutused. -------------------------------------------------- II TABEL NORRA Norra tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Tollimaksu baasmäärad (Norra krooni/kg) | 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks | 15.10 | Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: | | | ex C.Muud: | | | Männipuidust tooted, mille rasvhappesisaldus on vähemalt 90 % massist | 0,16 | 0 | 17.04 | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: | | | A.Lagrits | 2,00 | 0 [1] | B.Muud | 1,00 | 0 [1] | 18.06 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: | | | A.Šokolaad; magustatud kakaopulber; jäätis; jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid: | | | Magustatud kakaopulber | 1,00 | 0 | Šokolaad; jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid | 1,00 | 0 [1] | Jäätis | 15 %, vähemalt 0,90 Norra krooni/kg | 0,90 | B.Muud | 0,50 | 0 [1] | 19.01 | Linnaseekstrakt | 0,40 | 0 | 19.02 | Jahu- ja tärklisetooted ning linnaseekstraktitooted, mis sisaldavad kakaod alla 50 % massist ja on ette nähtud kasutamiseks imiku- või dieettoitudena või kulinaarias | | | Küpsetussegud pakendites netomahuga alla 2 kg | 0,80 | 0 [1] | Muud | 0,80 | 0,50 [1] | 19.03 | Makaronid, spagetid jms tooted | 0,40 | 0,20 [1] | 19.04 | Tapiokk ja saago; nende kartulist või muudest tärklistest valmistatud asendajad | 0,60 | 0,20 [1] | 19.05 | Teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) | 0,40 | 0 | 19.06 | Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms | 1,60 | 0 | 19.07 | Leib, laevakuivikud ja muud lihtpagaritooted, mis ei sisalda suhkrut, mett, muna, rasva, juustu ega puuvilju: | | | "Knekkebrød" | 20 % | 10 % [1] | "flatbrød" | | | Nisu sisaldavad | 0,80 | 0 | Muud | 0,20 | 0 | Laevakuivikud, peen leivapuru ja kuivikud: | | | Nisu sisaldavad | 0,80 | 0 | Muud | 0,20 | 0 | Muud: | | | Nisu sisaldavad | 0,80 | 0,50 [1] | Muud | 0,20 | 0 | 19.08 | Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma | 2,00 | 0 [1] | 21.01 | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad; nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid | Vaba | Vaba | 21.04 | Kastmed; vürtsi- ja maitseainesegud | 18 %+ mk, maksimaalselt 1,50 Norra krooni/kg | mk [1] | 21.05 | Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: | | | B.Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul: | | | 1.Õhukindlas pakendis: | | | a)Lihapuljong | 8 %+ mk, maksimaalselt 0,70 Norra krooni/kg | mk [1] | b)Köögiviljasupid ja -puljongid, mis ei sisalda liha ega ekstrakti | 8 %+ mk, maksimaalselt 0,35 Norra krooni/kg | mk [1] | c)Muud | 8 % + mk | mk [1] | 2.Muudes mahutites: | | | a)Mis sisaldavad liha või lihaekstrakti | 8 % + mk | mk [1] | b)Muud | 8 % + mk | mk [1] | 21.06 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: | | | ex A.Pärmid: | | | 1.Veinipärm | 1,20 | 0 | 2.Pärm loomasöödaks | Vaba | Vaba | 3.Muud, v.a presspärm | 30 % | 0 | 21.07 | Mujal nimetamata toiduained: | | | A.Pooltooted rubriiki nr 19.05 kuuluvate toodete valmistamiseks | 0,20 | 0 | B.Maiustused ja närimiskumm, mis ei sisalda suhkrut | 1,00 | 0 [1] | C.1.Mittealkohoolsed segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: | | | a)Õuna- ja mustsõstramahla kontsentreeritud ekstraktid | 15 % | 10 % (1) [1] | b)Muud | 15 % | 0 | 2.Konservmais ja muu eeltöödeldud mais | 15 % | 0 | D.Muud | | | 1.Jäätis, jäätisepulbrid ja kohvikoorepulbrid: | | | a)Rasvaineid sisaldav jäätis | 30 %, vähemalt 1,70 Norra krooni/kg | 1,70 Norra krooni/kg | b)Muud | 30 % | 0 [1] | 2.Magustatud toidurasv; pagari- ja kondiitritööstuses kasutatavad rasvaemulsioonid jms: | | | a)Rasvaine sisaldusega alla 10 % massist | 30 % | 0 [1] | b)Rasvaine sisaldusega vähemalt 10 % massist | 30 % | 25 % [1] | 3.Jogurt, lõhna- ja maitseainelisanditega või puuviljalisandiga | 30 %, minimaalselt 1,70 Norra krooni/kg | 1,70 Norra krooni/kg | 4.Kiirkeeduriis jms | 30 % | 0 | 5.Kohvipastad; ravioolid, makaronid, spagetid jms pastatooted, keedetud | 30 % | 0 | 6.Muu | 30 % | 0 [1] | 22.02 | Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad | 1,00 | 0 [1] | 22.03 | Linnaseõlu: | | | A.Pudelites või purkides | 2,00 Norra krooni/kg | 0 | B.Muudes mahutites | 1,80 | 0 | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, aromatisaatoritega | Vaba | Vaba | ex 22.09 | Denatureerimata etanool, kangusega alla 80o; liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud (kontsentreeritud ekstraktid), mida kasutatakse jookide valmistamiseks: | | | Alkohoolsed joogid, mis sisaldavad muna või munakollast ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) | Vaba | Vaba | 29.04 | Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | ex C.Muud: | | | Mannitool ja sorbitool | 15 % | 0 | ex 29.10 | Atsetaalid ja poolatsetaalid ning hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega atsetaalid ja poolatsetaalid ning nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | Metüülglükosiidid | 15 % | 0 | ex 29.14 | Ühealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | Mannitooli ja sorbitooli estrid | 24 % | 0 | 29.15 | Mitmealuselised karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | ex A.Itakoonhapped ja nende soolad | Vaba | Vaba | ex B.Itakoonhapete estrid | 24 % | 0 | ex 29.16 | Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionalset rühma, ning muud hapnikku sisaldavate liht- või liitfunktsionaalsete rühmadega karboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | i)Piimhape, sidrunhape, glütseriinhape, glükoolhape, sahhariidhape, isosahhariidhape, heptasahhariidhape ning nende soolad | Vaba | Vaba | ii)Piimhappe, sidrunhappe, glütseriinhappe, glükoolhappe, sahhariinhappe, isosahhariinhappe ja heptasahhariinhappe estrid | 15 % | 0 | ex 29.35 | Heterotsüklilised ühendid, nukleiinhapped: | | | Mannitooli ja sorbitooli anhüdriidid, v.a maltool ja isomaltool | 15 % | 0 | ex 29.43 | Keemiliselt puhtad suhkrud, v.a sahharoos, glükoos ja laktoos; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad, v.a rubriikides 29.39, 29.41 või 29.42 nimetatud tooted: | | | Muud, v.a ramnoos, rafinoos ja mannoos | 0,10 | 0 | ex 29.44 | Antibiootikumid: | | | Penitsilliinid ning nende soolad ja muud derivaadid | Vaba | Vaba | 35.01 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused; kaseiinliimid: | | | A.Kaseiin | 1,50 | 0 [1] | B.Kaseiinliimid | 25 % | 0 [1] | C.Muud | 15 % | 0 [1] | 35.05 | Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklisest valmistatud liimid: | | | A.Lahustuvad ja röstitud tärklised: | | | 1.Kartulitest: | | | a)Toiduainetetööstusele ja koduseks kasutamiseks | 0,51 + mk, maksimaalselt 0,51 Norra krooni/kg | 0,17 + mk [2] | b)Muud | 0,51 | 0 | 2.Muu | 0,51 | 0 | B.Muud | 0,51 | 0 | ex 35.06 | Mujal nimetamata valmisliimid; tooted liimidena kasutamiseks, jaemüügiks pakendatud, netomassiga kuni 1 kg: | | | Naatriumsilikaadi emulsioonidel põhinevad | 12,5 % | 0 | ex 38.12 | Tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad läigestid, apretid ja peitsid: | | | Tärklisel põhinevad | 0,51 | 0 [1] | ex 38.19 | Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (sh looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: | | | Sünteetilisel vaigul põhinevad valukärnade sideained | 0,10 | 0 | Sorbitooli krakkimissaadused | 15 % | 0 | ex 39.02 | Polümerisatsiooni ja kopolümerisatsiooni teel saadud tooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülkloroatsetaat ja muud polüvinüüli derivaadid, polüakrüüli ja polümetakrüüli derivaadid, kumaroonindeenvaigud): | | | Vaiguemulsioonidel põhinevad liimid | 10–20 % | 0 | ex 39.06 | Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape, selle soolad ja estrid; linoksiin: | | | Muud kõrgpolümeersed ained, tehisvaigud ja plastmassid, nende soolad ja estrid, v.a algiinhape ning selle soolad ja estrid | 15 % | 0 | Märkus: Käesolevas nimekirjas esinev lühend mk tähendab "muutuvkomponent". [1] Norra jätab endale õiguse valida kohaldatav süsteem, et arvestada põllumajanduslike põhitoodete hinnaerinevusi. [2] Erandina protokolli nr 2 artikli 2 lõigete 1 ja 2 sätetest otsustab ühiskomitee käesoleva rubriigi vähenduste rakendamise viisi ja esimese vähendamise kuupäeva. -------------------------------------------------- Protokoll nr 3 mõiste "päritolustaatusega tooted" määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta I JAOTIS Mõiste "päritolustaatusega tooted" määratlus Artikkel 1 Käesoleva lepingu rakendamiseks ja piiramata käesoleva protokolli artiklite 2 ja 3 sätteid, loetakse järgmisi tooteid: 1. ühendusest pärinevateks toodeteks: a) tooted, mis on täielikult saadud või toodetud ühenduses; b) ühenduses valmistatud tooted, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses. Seda tingimust ei kohaldata siiski toodete suhtes, mis käesoleva protokolli tähenduses pärinevad Norrast; 2. Norrast pärinevateks toodeteks: a) tooted, mis on täielikult saadud või toodetud Norras; b) Norras valmistatud tooted, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et need on läbinud piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses. Seda tingimust ei kohaldata siiski toodete suhtes, mis käesoleva protokolli tähenduses pärinevad ühendusest. C loendis nimetatud toodete suhtes käesolevat protokolli ajutiselt ei kohaldata. Artikkel 2 1. Niivõrd kuivõrd kaubandust ühenduse ning Austria, Islandi, Portugali, Rootsi, Soome ja Šveitsi ning Norra ja kuue viimati nimetatud riigi vahel ja samuti kõigi nende kuue riigi vahel reguleerib leping, mis sisaldab käesoleva protokolli eeskirjadega identseid eeskirju, loetakse järgmisi tooteid samuti: A. ühendusest pärinevateks toodeteks: artikli 1 lõikes 1 osutatud tooted, mis pärast ühendusest eksportimist ei ole üheski nendest kuuest riigist läbinud mingit tööd ega töötlust või ei ole läbinud seal piisavat tööd ega töötlust, mis annaks neile nende riikide päritolu eespool nimetatud lepingute käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 punktile b või lõike 2 punktile b vastavate sätete alusel juhul, kui: a) töö või töötlemise käigus on kasutatud ainult nendest kuuest riigist või ühendusest või Norrast pärinevaid tooteid; b) kui artiklis 5 osutatud A ja B loendis on lisatavate päritolustaatuseta toodete proportsionaalset väärtust teatavatel asjaoludel protsendireegliga piiratud, saadakse lisandväärtus kõikides riikides vastavalt protsendireeglitele ja muudele kõnealustes loeteludes sisalduvatele eeskirjadele, ilma et see kumuleeruks ühest riigist teise; B. Norrast pärinevateks toodeteks: artikli 1 lõikes 2 osutatud tooted, mis pärast Norrast eksportimist ei ole üheski nendest kuuest riigist läbinud mingit tööd ega töötlust või ei ole läbinud seal piisavat tööd ega töötlust, mis annaks neile nende riikide päritolu eespool nimetatud lepingute käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 punktile b või lõike 2 punktile b vastavate sätete alusel juhul, kui: a) töö või töötlemise käigus on kasutatud ainult nendest kuuest riigist või ühendusest või Norrast pärinevaid tooteid; b) kui artiklis 5 osutatud A ja B loendis on lisatavate päritolustaatuseta toodete proportsionaalset väärtust teatavatel asjaoludel protsendireegliga piiratud, saadakse lisandväärtus kõikides riikides vastavalt protsendireeglile ja muudele kõnealustes loeteludes sisalduvatele eeskirjadele, ilma et see kumuleeruks ühest riigist teise. 2. Lõike 1 punkti A alapunkti a ja punkti B alapunkti b rakendamisel ei mõjuta asjaolu, et Norrasse või ühendusse imporditud toodetes on kuni 5 % ulatuses nende väärtusest kasutatud muid tooteid peale kõnealustes alapunktides osutatute, esimeste toodete päritolu määramist, tingimusel et nii kasutatud toodete tõttu ei oleks tooted algsel eksportimisel ühendusest või Norrast kaotanud ühenduse või Norra päritolustaatust, juhul kui kasutatud tooted oleks lisatud seal. 3. Lõike 1 punkti A alapunktis a ja punkti B alapunktis b ning lõikes 2 nimetatud juhtudel ei tohi kasutada ühtki päritolustaatuseta toodet, kui see läbib ainult artikli 5 lõikes 3 ettenähtud töö või töötluse. Artikkel 3 Olenemata artikli 2 sätetest ja kui kõik kõnealuses artiklis kehtestatud tingimused on siiski täidetud, käsitatakse saadud tooteid edaspidi vastavalt ühendusest või Norrast pärinevatena ainult juhul, kui ühendusest või Norrast pärinevate töö või töötluse läbinud toodete väärtus moodustab suurima protsendiosa saadud toodete väärtusest. Vastasel korral käsitatakse saadud tooteid pärinevatena riigist, kus need said lisandväärtuse, mis moodustab suurima osa nende väärtusest. Artikkel 4 Täielikult ühenduses või Norras saadud või toodetud toodetena artikli 1 lõike 1 punkti a ja lõike 2 punkti a tähenduses käsitatakse järgmisi tooteid: a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud maavarad; b) seal koristatud taimekasvatussaadused; c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; f) merekalapüügi saadused ja muud nende riikide aluste poolt merest püütud saadused; g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h) seal kogutud kasutatud esemed, mis sobivad ainult tooraine saamiseks; i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j) kõik seal punktides a–i nimetatud saadustest või toodetest valmistatud tooted. Artikkel 5 1. Artikli 1 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b kohaldamisel käsitatakse piisavana järgmist tööd või töötlust: a) töö või töötlus, mille tulemusel saadud tooted klassifitseeritakse mõne teise tariifirubriigi alla, kui need, mille alla iga üksik töö või töötluse läbinud toode kuulub, välja arvatud A loendis kirjeldatud töö või töötlus, mille suhtes kohaldatakse selle loendi puhul kehtivaid erisätteid; b) B loendis kirjeldatud töö või töötlus. Jaotised, grupid ja tariifirubriigid on kaupade tollitariifistiku Brüsseli nomenklatuuri liigituse vastavad jaotised, grupid ja rubriigid. 2. Kui teatava toote valmistamiseks kasutatavate materjalide ja komponentide väärtus on A või B loendis piiratud protsendireegliga, ei tohi nende materjalide ja komponentide koguväärtus valmistoote väärtusega võrreldes ületada määra, mis vastab ühisele määrale, kui mõlema loendi määrad on identsed, või kõrgeimale määrale, kui eri loendites on kehtestatud erinevad määrad, olenemata sellest, kas toodetele antakse töö, töötlemise või komplekteerimise tulemusel teine tariifirubriigi number vastavalt kummaski loendis sätestatud piirangutele ja tingimustele. 3. Artikli 1 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b kohaldamisel käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks igal juhul ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas tariifirubriik muutub või mitte: a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel (ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, külmutamine, säilitamine soola, vääveldioksiidi või mõne muu aine vesilahuses, kahjustatud osade eemaldamine ja muud sellised toimingud); b) lihtsad toimingud nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine), pesemine, värvimine, tükeldamine; c) i) ümberpakkimine ning pakendite osadeks jagamine ja koondamine; ii) lihtne klaas- või plastpudelitesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele ja muule sellisele kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine; d) kaubatähiste, etikettide ja muude eristusmärkide kinnitamine tootele või selle pakendile; e) üht või mitut sorti toodete segamine, kui saadud segu üks või mitu komponenti ei vasta käesolevas jaos sätestatud tingimustele, mis võimaldaks neid käsitada ühendusest või Norrast pärinevatena; f) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks; g) kaks või rohkem punktides a–f osutatud toimingut üheskoos; h) loomade tapmine. Artikkel 6 1. Kui artiklis 5 osutatud A või B loendis on sätestatud, et ühenduses või Norras saadud või toodetud tooteid käsitatakse sealt pärinevate toodetena ainult siis, kui toodete valmistamiseks kasutatud töö või töötluse läbinud toodete väärtus ei ületa teatavat protsenti saadud või toodetud toodete väärtusest, tuleb kõnealuse protsendi kindlaksmääramisel arvesse võtta järgmisi väärtusi: - ühelt poolt toodete puhul, mille importimist saab tõendada: nende tolliväärtus importimise ajal; teadmata päritoluga toodete puhul: esimene tuvastatav hind, mida on nende toodete eest makstud selle lepinguosalise territooriumil, kus töötlemine toimub; - teiselt poolt valmistatud toodete tehasehind, millest on lahutatud eksportimisel tagasimakstud või -makstavad riigimaksud. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka artiklite 2 ja 3 rakendamise suhtes. 2. Artiklites 2 ja 3 tähendab "lisandväärtus" saadud toote tehasehinna, millest on lahutatud asjaomasest riigist või ühendusest eksportimisel tagasimakstud või -makstavad riigimaksud, ja kõikide nimetatud riiki või ühendusse imporditud ning seal töö või töötluse läbinud toodete tolliväärtuse vahet. Artikkel 7 Norrast või ühendusest pärinevat kaupa, mis moodustab ühe jagamatu saadetise ja mis ei ole osadeks jaotatud, võib vedada mõne muu territooriumi kaudu peale ühenduse, Norra, Austria, Islandi, Portugali, Rootsi, Soome või Šveitsi, seda vajaduse korral nimetatud territooriumil ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel, et vedu nimetatud territooriumide kaudu on geograafiliselt põhjendatud, et kaup on jäänud transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla, et kaupa ei ole nendes riikides turule viidud ega vabasse ringlusse lubatud ning et sellega ei ole sooritatud ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, pealelaadimise ja muude toimingute, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine. II JAOTIS Halduskoostöö kord Artikkel 8 1. Päritolustaatusega tooted käesoleva protokolli artikli 1 tähenduses saavad ühendusse või Norrasse importimisel lepingu sätetega ette nähtud soodustusi, kui nende kohta esitatakse kaupade liikumissertifikaat A.N. 1, mille näidis on toodud käesoleva protokolli V lisas ja mille annab välja Norra või ühenduse liikmesriikide toll. 2. Kui kohaldatakse artiklit 2 ja vajaduse korral artiklit 3, kasutatakse liikumissertifikaate A.W.1, mille näidis on toodud käesoleva protokolli VI lisas. Neid annab toll varem antud liikumissertifikaatide esitamise korral kõigis asjaomastes riikides, kus kaupu on enne reeksportimist kas hoitud samas olekus või kus nad on läbinud artiklis 2 nimetatud töö või töötluse. 3. Et toll võiks veenduda kaupade hoiutingimustes iga asjaomase riigi territooriumil juhul, kui need pole paigutatud tollilattu ja neid tuleb reeksportida samas olekus, kinnitab toll varem antud ja kaupade importimisel esitatud liikumissertifikaadid kaupade valdaja taotluse põhjal nõuetekohaselt importimise ajal ja seejärel iga kuue kuu tagant. 4. Norra ja ühenduse toll on volitatud välja andma artiklis 2 osutatud lepingutes nimetatud liikumissertifikaate nendes lepingutes ettenähtud tingimustel, juhul kui sertifikaatides käsitletavad kaubad on Norra või ühenduse territooriumil. Kasutatava sertifikaadi näidis on toodud käesoleva protokolli VI lisas. 5. Kui käesolevas protokollis kasutatakse terminit "liikumissertifikaat" või "liikumissertifikaadid", täpsustamata, kas nimetatud sertifikaat või sertifikaadid on lõikes 1 või lõikes 2 kirjeldatud tüüpi, kohaldatakse asjakohaseid sätteid võrdselt mõlemat tüüpi sertifikaatide suhtes. Artikkel 9 Liikumissertifikaat antakse ainult eksportija kirjaliku taotluse põhjal selleks ette nähtud vormil. Artikkel 10 1. Liikumissertifikaadi väljastab ekspordiriigi toll, kui sertifikaadis nimetatud kaup eksporditakse. See antakse eksportijale tegelikul eksportimisel või kui on tagatud, et kaup tegelikult eksporditakse. Erandjuhtudel võib liikumissertifikaadi välja anda ka pärast selles nimetatud kauba eksportimist, kui seda ei antud eksportimisel välja vea, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu. Sel juhul peab sertifikaadis olema erimärge selle kohta, mis tingimustel see välja on antud. Liikumissertifikaadi võib välja anda ainult juhul, kui see on käesolevas lepingus sätestatud soodusrežiimi rakendamiseks vajalik dokumentaalne tõend. 2. Artikli 8 lõikes 2 või 4 sätestatud tingimustel välja antud liikumisseritifikaadil peavad olema viited varem välja antud liikumissertifikaadile või -sertifikaatidele, mille esitamise põhjal see välja antakse. 3. Liikumissertifikaatide ja lõikes 2 nimetatud sertifikaatide taotlusi, mille alusel antakse välja uued sertifikaadid, peab ekspordiriigi toll säilitama vähemalt kaks aastat. Artikkel 11 1. Liikumissertifikaat tuleb esitada selle riigi tollile, kuhu tooted imporditakse, nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil ekspordiriigi toll selle välja on andnud. 2. Kui liikumissertifikaat esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle sooduskohtlemise kohaldamiseks aktsepteerida, kui sertifikaati ei esitatud tähtaja jooksul vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu. Muudel hilinenud esitamise juhtudel võib impordiliikmesriigi toll sertifikaate aktsepteerida siis, kui kaup on neile esitatud enne kõnesoleva tähtaja lõppu. 3. Artikli 8 lõikes 3 sätestatud tingimustel kinnitatud või kinnitamata liikumissertifikaate säilitab impordiriigi toll vastavalt selles riigis kehtivatele eeskirjadele. Artikkel 12 Liikumissertifikaadid koostatakse sobival vormil, mille näidised on toodud käesoleva protokolli V ja VI lisas, ühes käesoleva lepingu koostamise keeltest ja vastavalt ekspordiriigi siseriikliku õiguse sätetele. Kui need täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Sertifikaadi mõõtmed on 210 × 297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m2. Paberile trükitakse rohelise giljoššmustriga taust, mis teeb kõik mehaanilised või keemilised võltsingud silmaga nähtavaks. Ühenduse liikmesriikidel ja Norral on õigus trükkida sertifikaadid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodadel. Sel juhul peab igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal sertifikaadil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnusmärk, mille abil saab trükikoja kindlaks teha. Samuti on sellel seerianumber, mille abil saab seda identifitseerida. Artikkel 13 Liikumissertifikaadid esitatakse impordiriigi tollile selle riigi poolt sätestatud korras. Toll võib nõuda sertifikaadi tõlget. Samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. Artikkel 14 1. Eraisikule väikepakis saadetavaid kaupu ja reisija isikliku pagasi hulka kuuluvaid kaupu käsitavad ühendus ja Norra käesoleva lepinguga ette nähtud soodustusi kasutavate päritolustaatusega toodetena ning liikumissertifikaati ei ole vaja esitada, kui tegemist pole nimetatud toodete toomisega kaubanduslikel kaalutlustel ning kui toodete deklareerimisel on järgitud käesoleva protokolli täitmiseks vajalikke nõudeid ja nimetatud deklaratsiooni õigsuses ei teki kahtlust. 2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks ettenähtud toodetest, ei käsitata impordina kaubanduslikel kaalutlustel, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. Lisaks sellele ei tohi väikepakkide puhul sellise kauba koguväärtus ületada 60 arvestusühikut ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 200 arvestusühikut. 3. Arvestusühiku väärtus on 0,88867088 grammi puhast kulda. Kui arvestusühikut muudetakse, võtavad lepinguosalised teineteisega ühendust ühiskomitees, et uuesti kindlaks määrata ühiku väärtus kullas. Artikkel 15 1. Kauba suhtes, mis on saadetud ühendusest või Norrast näitusele mõnda teise riiki kui artiklis 2 nimetatud riigid ja pärast seda müüdud ühendusse või Norrasse importimiseks, kohaldatakse käesolevas lepingus ette nähtud soodustusi tingimusel, et need kaubad vastavad käesoleva protokolli nõuetele, mille kohaselt saab neid käsitada ühendusest või Norrast pärinevate toodetena, ja tingimusel, et tollile on tõendatud järgmised asjaolud: a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Norrast näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud; b) eksportija on kauba müünud või muul viisil võõrandanud Norras või ühenduses asuvale isikule; c) kaup on näituse ajal või kohe pärast seda toimetatud Norrasse või ühendusse samal kujul, nagu see näitusele saadeti; d) alates näitusele saatmisest ei ole kaupa kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2. Kaupade liikumissertifikaat tuleb esitada tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid kauba laadi ja väljapanekutingimuste kohta. 3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealune kaup jääb tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaise kauba müük. Artikkel 16 Et tagada käesoleva jaotise sätete nõuetekohane kohaldamine, abistavad ühenduse liikmesriigid ja Norra üksteist oma vastavate tolliametite kaudu liikumissertifikaatide, sealhulgas artikli 8 lõike 4 alusel välja antud sertifikaatide ehtsuse ja täpsuse kontrollimisel. Ühiskomitee on volitatud tegema kõik otsused, mis on vajalikud halduskoostöö meetodite õigeaegseks kohaldamiseks ühenduses ja Norras. Artikkel 17 Karistus määratakse igale isikule, kes toodetele sooduskohtlemist võimaldava liikumissertifikaadi saamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi. III JAOTIS Lõppsätted Artikkel 18 Ühendus ja Norra võtavad kõik liikumissertifikaatide esitamiseks vajalikud meetmed vastavalt käesoleva protokolli artiklile 13 alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast. Artikkel 19 Ühendus ja Norra võtavad mõlemad vajalikke meetmeid käesoleva protokolli rakendamiseks. Artikkel 20 Selgitavad märkused, loendid A, B ja C ning liikumissertifikaatide näidised on käesoleva protokolli lahutamatu osa. Artikkel 21 I jaotise sätetele vastavatel kaupadel, mida käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval veetakse või ajutiselt ühenduses või Norras tolliladudes või vabatsoonides ladustatakse, võib lubada kasutada käesoleva lepingu sätteid, kui nelja kuu jooksul alates nimetatud kuupäevast esitatakse impordiriigi tollile ekspordiriigi tolli poolt tagasiulatuvalt koostatud liikumissertifikaat ja kõik täiendavad veotingimusi tõendavad dokumendid. Artikkel 22 Lepinguosalised kohustuvad kehtestama kõik meetmed, mis on vajalikud tagamaks, et liikumissertifikaadid, mida ühenduse liikmesriikide ja Norra toll on volitatud välja andma vastavalt artiklis 2 nimetatud lepingutele, antakse välja nendes lepingutes ette nähtud tingimustel. Samuti kohustuvad nad garanteerima sel eesmärgil vajaliku halduskoostöö, eriti selleks, et kontrollida artiklis 2 nimetatud lepingute alusel müüdud kaupade marsruuti ja hoiukohti. Artikkel 23 1. Ilma et see piiraks protokolli nr 2 artikli 1 kohaldamist, ei tohi ühenduses ega Norras anda mingeid tollimaksutagastusi ega -vähendusi kaupade valmistamiseks kasutatud toodete puhul, mis ei pärine ühendusest, Norrast ega käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud riikidest, alates kuupäevast, mil samalaadsete päritolustaatusega toodete suhtes kohaldatavat tollimaksu vähendatakse ühenduses ja Norras 40 %ni tollimaksu baasmäärast. 2. Ilma et see piiraks protokolli nr 2 artikli 1 kohaldamist, ei tohi Taanis ega Ühendkuningriigis anda mingeid tollimaksutagastusi ega -vähendusi imporditud ja kaupade valmistamiseks kasutatud toodete puhul, mille kohta emma-kumma nimetatud riigi toll on välja andnud liikumissertifikaadi, et Norras kasutada Norras kehtivatest tariifieeskirjadest tulenevaid soodustusi, mida käsitleb käesoleva lepingu artikli 3 lõige 1. Seda eeskirja ei kohaldata siiski juhul, kui kasutatud tooted on nimetatud käesoleva protokolli artikli 25 lõike 1 punktis a. 3. Ilma et see piiraks protokolli nr 2 artikli 1 kohaldamist, ei tohi Norras anda mingeid tollimaksutagastusi ega -vähendusi imporditud ja kaupade valmistamiseks kasutatud toodete puhul, mille kohta Norra toll on välja andnud liikumissertifikaadi, et Taanis või Ühendkuningriigis kasutada nendes kahes riigis kehtivatest tariifieeskirjadest tulenevaid soodustusi, mida käsitleb käesoleva lepingu artikli 3 lõige 1. Seda eeskirja ei kohaldata siiski juhul, kui kasutatud tooted on nimetatud käesoleva protokolli artikli 25 lõike 1 punktis a. 4. Käesolevas ja järgmistes artiklites tähendab termin "tollimaks" ka tollimaksuga samaväärse toimega makse. Artikkel 24 1. Vajaduse korral võib liikumissertifikaate nõuda tõendusena, et neis käsitletud kaubad on omandanud päritolustaatuse ja läbinud täiendava töötluse artikli 25 lõikes 1 sätestatud tingimustel; see kehtib kuni kuupäevani, mil nimetatud toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud algkoosseisuga ühenduse ja Iirimaa ning Norra vahel kaotatakse. 2. Muudel juhtudel võib vajaduse korral nõuda, et neis näidataks igal järgmisel territooriumil omandatud lisandväärtus: - algkoosseisuga ühendus, - Iirimaa, - Taani, Ühendkuningriik, - Norra, - käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud kuus riiki. Artikkel 25 1. Järgmised Norrasse või Taani või Ühendkuningriiki imporditavad tooted võivad kasutada Norras või kahes viimases riigis kehtivatest käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 1 käsitletud tariifieeskirjadest tulenevaid soodustusi: a) tooted, mis vastavad käesoleva protokolli tingimustele ja mille kohta on välja antud liikumissertifikaat, mis näitab, et nad on saanud päritolustaatuse ja läbinud täiendava töötluse ainult Norras või kahes eespool nimetatud riigis või ülejäänud kuues käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud riigis; b) tooted, välja arvatud gruppide 50–62 tooted, mis vastavad käesoleva protokolli tingimustele ja mille kohta on antud liikumissertifikaat, mis näitab: 1. et need on saadud selliste kaupade töötlemise teel, mis algkoosseisuga ühendusest või Iirimaalt eksportimise ajal olid seal juba omandanud päritolustaatuse; 2. ja et Norras või kahes eespool nimetatud riigis või ülejäänud kuues käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud riigis omandatud lisandväärtus moodustab vähemalt 50 % nende toodete väärtusest; c) järgmise tabeli 2. veerus loetletud gruppide 50–62 tooted, mis vastavad käesoleva protokolli tingimustele ja mille kohta on välja antud liikumissertifikaat, mis näitab, et need on saadud tabeli 1. veerus loetletud kaupade töötlemise tulemusena, mis algkoosseisuga ühendusest või Iirimaalt eksportimise ajal olid seal juba omandanud päritolustaatuse. | 1. veerg | 2. veerg | Kasutatud tooted | Kasutatud tooted | Neist saadud või toodetud tooted | | | 1. | 50.03 | Siidijäägid (sh lahtihaspeldamiseks sobimatud kookonid, lühikiud ja harutatud või kohestatud riidejäätmed) | Kõik gruppidesse 50–62 kuuluvad tooted | 56.03 | Keemiliste staapelkiudude jäätmed (sh harutatud või kohestatud riidejäätmed), kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ette valmistamata | 2. | 53.05 | Kraasitud või kammitud lamba- või tallevill või muude loomade vill ja loomakarvad | Kõik gruppidesse 50–57 kuuluvad tooted | 3. | ex 56.01 | Sünteesfilamentkiud, kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata | Kõik gruppidesse 50–57 kuuluvad tooted, v.a rubriik 56.04:Keemilised filament- või staapelkiud või nende jäätmed, kraasitud, kammitud või muul viisil ketramiseks ette valmistatudJärgmised gruppide 58–62 tooted: | ex 59.01: | Hügieenisidemed | ex 56.02 | Filamentköisik sünteesstaapelkiudude tootmiseks | ex 59.04: | Nöörid, paelad ja köied, punutud või mitte, v.a üksnes sünteesfilamentkiust ühekordne lõng | 4. | ex 56.01 ex 56.02 | Polüpropüleenfilamentkiud ja -köisikud tingimusel, et nende väärtus ei ületa 40 % valmistoote väärtusest | ex 59.02 | Nõeltöödeldud vilt, impregneeritud või impregneerimata, pealistatud või pealistamata | 5. | ex grupp 50–57 | Lõng | ex 50.09 | Riie, mis sisaldab vähemalt 80 % massist siidi või siidijääke, v.a siidikraasmeid, värvitud | ex 51.04 | Keemilistest filamentkiududest riie, flokiga | ex 55.09 | Muu puuvillane riie, flokiga | ex 55.09 | Organdiid, pleegitatud, merseriseeritud ja happeliselt viimistletud | ex 56.07 | Keemilistest staapelkiududest või nende jäätmetest riie, flokiga | 58.01 | Sõlmtehnikas vaibad ja vaipkatted, valmistoodetena või mitte | ex 59.01 | Hügieenisidemed | ex 59.15 | Tekstiilist voolikud ja torud, milles linane või kanep või need kaks materjali kokku ei moodusta rohkem kui 50 % tekstiilosade massist | ex 59.17 | Kurnariie | ex 59.17 | Tekstiiltooted, mis ei vasta grupi 59 märkuse 5 punktis a toodud määratlusele | ex 60.03 | Sukad, alussukad, sokid, lühikesed sokid, pöiakaitsed jms, lõpetatud ja kandmisvalmis | ex 60.06 | Rubriikidesse nr 60.02–60.05 kuuluvate esemetega samalaadsed esemed, silmkoelised või heegeldatud ja elastikust või kummeeritud, lõpetatud ja kandmis- või kasutusvalmis | 6. | ex grupp 50–59 | Ühekordne lõng | 59.05 | Nöörist, paelast või köiest võrgud ja võrgulinad ning valmis kalavõrgud lõngast, nöörist, paelast või köiest | 59.06 | Muud tooted lõngast, nöörist, paelast või köiest, välja arvatud riie ja sellest valmistatud tooted | 7. | ex grupp 55 ja 56 | Ühekordne lõng | ex 58.08 | Sõlmitud võrkriie, mille ühetaolised ruudu- või rombikujulised silmad on igas nurgas sõlmitud, valmistatud täielikult puuvillast või sünteesfilamentkiust | 8. | ex 51.01 | Sünteesfilamentkiududest lõng, jaemüügiks pakendamata | ex 58.08 | Sõlmitud võrkriie, mille ühetaolised ruudu- või rombikujulised sil