ET Euroopa Liidu Teataja L 207/6

TÕLGE

KYOTO PROTOKOLLI DOHA MUUDATUS

Artikkel 1

Muudatus

Protokolli lisa B tabel asendatakse järgmise tabeliga.

1 2 3 4 5 6 Osaline Õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus (2008–2012) (protsent alusaasta või -perioodi heitkogusest) Õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus (2013–2020) (protsent alusaasta või -perioodi heitkogusest) Võrdlusaasta (2) Õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus (2013–2020) (väljendatud protsendina võrdlusaasta heitkogusest) (2) Kohustus, mis on võetud kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks 2020. aastaks (protsent võrdlusaasta heitkogusest) (3) „Austraalia 108 99,5 2000 98 – 5 kuni – 15 % või – 25 % (4) Austria 92 80 (5) NA NA Valgevene (6) (1) 88 1990 NA – 8 % Belgia 92 80 (5) NA NA Bulgaaria (1) 92 80 (5) NA NA Horvaatia (1) 95 80 (7) NA NA – 20 %/– 30 % (8) Küpros 80 (5) NA NA Tšehhi Vabariik (1) 92 80 (5) NA NA Taani 92 80 (5) NA NA Eesti (1) 92 80 (5) NA NA Euroopa Liit 92 80 (5) 1990 NA – 20 %/– 30 % (8) Soome 92 80 (5) NA NA Prantsusmaa 92 80 (5) NA NA Saksamaa 92 80 (5) NA NA Kreeka 92 80 (5) NA NA Ungari (1) 94 80 (5) NA NA Island 110 80 (9) NA NA Iirimaa 92 80 (5) NA NA Itaalia 92 80 (5) NA NA Kasahstan (1) 95 1990 95 – 7 % Läti (1) 92 80 (5) NA NA Liechtenstein 92 84 1990 84 – 20 %/– 30 % (10) Leedu (1) 92 80 (5) NA NA Luksemburg 92 80 (5) NA NA Malta 80 (5) NA NA Monaco 92 78 1990 78 – 30 % Madalmaad 92 80 (5) NA NA Norra 101 84 1990 84 – 30 % kuni – 40 % (11) Poola (1) 94 80 (5) NA NA Portugal 92 80 (5) NA NA Rumeenia (1) 92 80 (5) NA NA Slovakkia (1) 92 80 (5) NA NA Sloveenia (1) 92 80 (5) NA NA Hispaania 92 80 (5) NA NA Rootsi 92 80 (5) NA NA Šveits 92 84,2 1990 NA – 20 % kuni – 30 % (12) Ukraina (1) 100 76 (13) 1990 NA – 20 % Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik 92 80 (5) NA NA Osaline Õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus (2008–2012) (protsent alusaasta või -perioodi heitkogusest) Kanada (14) 94 Jaapan (15) 94 Uus-Meremaa (16) 100 Vene Föderatsioon (17) (1) 100 Lühend NA = puudub.

Protokolli lisas A pealkirja „Kasvuhoonegaasid” all olev loetelu asendatakse järgmisega.

„Kasvuhoonegaasid Süsinikdioksiid (CO2) Metaan (CH4) Dilämmastikoksiid (N2O) Fluorosüsivesinikud (HFCd) Perfluorosüsivesinikud (PFCd) Väävelheksafluoriid (SF6) Lämmastiktrifluoriid (NF3) (18)”

Protokolli artikli 3 lõike 1 järele lisatakse järgmine lõige:

„1a. I lisas nimetatud osalised tagavad iseseisvalt või koostöös teiste osalistega, et lisas A nimetatud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heitkoguste süsinikdioksiid-ekvivalendile ümberarvutatud üldkogused ei ületaks neile lubatud koguseid, mis arvutatakse, järgides lisa B tabeli kolmandas veerus kinnitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust ja käesolevat artiklit ning lähtudes kohustusest vähendada nende gaaside üldist heitkogust kohustusperioodil 2013–2020 vähemalt 18 % võrra 1990. aasta tasemega võrreldes.”

Protokolli artikli 3 lõike 1a järele lisatakse järgmine lõige:

„1b. Lisas B nimetatud osaline võib teha kohandusettepaneku, et vähendada talle lisa B kolmandas veerus määratud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuse juurde märgitud protsenti. Sekretariaat teatab osalistele sellise kohandusettepaneku vähemalt kolm kuud enne käesoleva protokolli osaliste koosolekuna peetava osaliste konverentsi seda istungit, kus ettepanek kavatsetakse vastu võtta.”

Protokolli artikli 3 lõike 1c järele lisatakse järgmine lõige:

„1c. I lisas nimetatud osalise ettepanek suurendada oma õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuse ulatust kooskõlas artikli 3 lõikega 1b loetakse käesoleva protokolli osaliste koosolekuna peetava osaliste konverentsi poolt vastuvõetuks, kui ettepaneku vastu ei ole rohkem kui kolm neljandikku kohal viibinud ja hääletanud osalistest. Sekretariaat teatab vastuvõetud kohanduse hoiulevõtjale, kes edastab selle omakorda osalistele, ning kohandus jõustub selle aasta 1. jaanuaril, mis järgneb aastale, mil hoiulevõtja sellest teatas. Sellised kohandused on osalistele siduvad.”

Protokolli artikli 3 lõike 7 järele lisatakse järgmine lõige:

„7a. Heitkoguste piiramise ja vähendamise kohustuse teisel perioodil aastatel 2013–2020 on I lisas nimetatud osalisele lubatud kogus, mida väljendatakse talle lisa B tabeli kolmandas veerus määratud protsendiga lisas A loetletud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside üldkogusest, mis osaline on õhku paisanud 1990. aastal ja mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalentidesse, või lõikes 5 nimetatud alusaastal või -perioodil õhku paisatud kogus, mis on korrutatud kaheksaga. Kui I lisas nimetatud osalisel tekkis 1990. aastal maakasutuse muutuste ja metsandustegevuse tõttu kasvuhoonegaaside netoheide, arvab asjaomane osaline temale lubatud kogust arvutades alusaasta 1990 või vastava alusperioodi koguse hulka 1990. aastal maakasutuse muutustest tulenenud inimtekkeliste kasvuhoonegaaside õhkuheite üldkogused, mis on ümber arvutatud süsinikdioksiid-ekvivalendile ja millest on lahutatud samal aastal neeldajates seotud kogused.”

Protokolli artikli 3 lõike 7a järele lisatakse järgmine lõige:

„7b. I lisas nimetatud osalise teise kohustusperioodi lubatud koguse ja eelmise kohustusperioodi kolme esimese aasta kaheksaga korrutatud keskmise aastase heitkoguse positiivne vahe kantakse üle asjaomase osalise tühistamiskontole.”

Protokolli artikli 3 lõikes 8 asendatakse sõnad:

„Lõikes 7 nimetatud koguseid arvutades”

sõnadega:

„Lõigetes 7 ja 7a nimetatud koguseid arvutades”.

Protokolli artikli 3 lõike 8 järele lisatakse järgmine lõige:

„8a. Lõikes 7a nimetatud koguseid arvutades võivad kõik I lisas nimetatud osalised kasutada lämmastiktrifluoriidi alusaastana aastat 1995 või 2000.”

Protokolli artikli 3 lõike 12 järele lisatakse järgmised lõiked:

„12a. I lisas nimetatud osalised võivad oma artikli 3 kohaste õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks kasutada kõiki ühikuid, mis on saadud konventsiooni või sellega seotud vahendite alusel kehtestatud turupõhiste mehhanismide kasutamisest. Kõik sellised ühikud, mille osaline on omandanud teiselt konventsiooniosaliselt, lisatakse ühikud omandanud osalise lubatud kogusele ja lahutatakse üle kandnud osalise ühikute kogusest. 12b. Käesoleva protokolli osaliste koosolekuna peetav osaliste konverents tagab, et kui I lisas nimetatud osalised on oma artikli 3 kohaste õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustuste täitmiseks kasutanud ühikuid, mis on saadud lõikes 12a osutatud turupõhiste mehhanismide raames toimunud heakskiidetud tegevusest, kasutatakse nende ühikute osa halduskulude katteks, ning juhul, kui need ühikud on omandatud artikli 17 kohaselt, kasutatakse nende osa selleks, et aidata arengumaadest osalistel, kes on kliimamuutuste kahjulikule mõjule eriti tundlikud, katta kliimamuutustega kohanemise kulusid.”

Protokolli artikli 4 lõike 2 esimese lause lõppu lisatakse järgmised sõnad:

„või lisasse B artikli 3 lõike 9 kohaselt tehtud mis tahes muudatuse heakskiitmise kirja hoiuleandmise kuupäeval.”

Protokolli artikli 4 lõikes 3 asendatakse sõnad:

„lõikes 7”

sõnadega:

„sellel artikli 3 kohasel kohustusperioodil, millega see kokkulepe on seotud.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev muudatus jõustub kooskõlas Kyoto protokolli artiklitega 20 ja 21.

(1) Riigid, kus minnakse üle turumajandusele.

Kõik järgmised allmärkused (v.a allmärkused 1, 2 ja 5) põhinevad asjaomase osalise teatatud andmetel.

(2) Osaline võib kasutada võrdlusaastat vabatahtlikkuse alusel oma tarbeks, et lisaks käesoleva tabeli teises ja kolmandas veerus esitatud rahvusvaheliselt õiguslikult siduvale alusaastaga seotud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustusele väljendada oma õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust ka kõnealuse võrdlusaasta heitkoguste protsendina, mis ei ole Kyoto protokolli alusel õiguslikult siduv.

(3) Lisateave nende kohustuste kohta on dokumentides FCCC/SB/2011/INF.1/Rev.1 ning FCCC/KP/AWG/2012/MISC.1, Add.1 ja Add.2.

(4) Austraalia õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil on kooskõlas Austraalia tingimusteta eesmärgiga vähendada 2020. aastaks heitkogust 5 % allapoole 2000. aasta taset. Austraalia on jätnud endale võimaluse suurendada teatavate tingimuste täitmisel oma 2020. aasta eesmärki 5 %-lt 15 või 25 %-le allapoole 2000. aasta taset. Käesolevas viites vastavad need kohustused Cancúni kokkulepete raames võetule ning sellega ei võeta uut õiguslikult siduvat kohustust käesoleva protokolli ega selle eeskirjade ja põhimõtete alusel.

(5) Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustused Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil põhinevad arusaamal, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid täidavad neid ühiselt kooskõlas Kyoto protokolli artikliga 4. Õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustused kehtivad ilma, et see mõjutaks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide hilisemat teatamist kokkuleppest, mille kohaselt nad täidavad oma kohustusi ühiselt kooskõlas Kyoto protokolliga.

(6) Lisatud lisasse B muudatusega, mis võeti vastu kooskõlas otsusega 10/CMP.2. See muudatus ei ole veel jõustunud.

(7) Horvaatia õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil põhineb arusaamal, et Horvaatia täidab seda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega ühiselt kooskõlas Kyoto protokolli artikliga 4. Seega ei muuda Horvaatia ühinemine Euroopa Liiduga selle riigi osalemist sellises kohustuste ühise täimise kokkuleppes kooskõlas artikliga 4 ega tema õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustust.

(8) Osana 2012. aasta järgset perioodi käsitlevast üldisest ja laiaulatuslikust kokkuleppest kordab Euroopa Liit oma tingimuslikku pakkumist vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid 1990. aastaga võrreldes 30 %, tingimusel, et muud arenenud riigid võtavad endale kohustuse vähendada heitkoguseid sellega võrreldavalt ning arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.

(9) Islandi õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil põhineb arusaamal, et Island täidab seda Euroopa Liidu ja selle liikmesriikidega ühiselt kooskõlas Kyoto protokolli artikliga 4.

(10) Kolmandas veerus esitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus on seotud eesmärgiga vähendada heidet 2020. aastaks 20 % allapoole 1990. aasta taset. Liechtenstein kaaluks suuremat heitevähendamiseesmärki, st 2020. aastaks kuni 30 % allapoole 1990. aasta taset, tingimusel, et muud arenenud riigid võtavad endale kohustuse vähendada heitkoguseid sellega võrreldavalt ning arenenumad arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele.

(11) Norra õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus (84) on kooskõlas selle riigi eesmärgiga vähendada 2020. aastaks heitkogust 30 % allapoole 1990. aasta taset. Kui Norra saab aidata kaasa üldisele ja laiaulatuslikule kokkuleppele, mille kohaselt nõustuvad peamised heidet tekitavad osalised vähendama heidet kooskõlas 2 °C eesmärgiga, võtab ta eesmärgi vähendada 2020. aastaks heitkogust 40 % allapoole 1990. aasta taset. Käesolevas viites vastab kõnealune kohustus Cancúni kokkulepete raames võetule ning sellega ei võeta uut õiguslikult siduvat kohustust käesoleva protokolli alusel.

(12) Selle tabeli kolmandas veerus esitatud õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustus on seotud eesmärgiga vähendada heidet 2020. aastaks 20 % allapoole 1990. aasta taset. Šveits kaaluks suuremat heitevähendamiseesmärki, st 2020. aastaks kuni 30 % allapoole 1990. aasta taset, tingimusel, et teised arenenud riigid võtavad endale kohustuse vähendada heitkoguseid sellega võrreldavalt ning arengumaad panustavad piisavalt vastavalt oma kohustustele ja võimalustele, arvestades 2 °C eesmärki. Käesolevas viites vastab see kohustus Cancúni kokkulepete raames võetule ning sellega ei võeta uut õiguslikult siduvat kohustust käesoleva protokolli ega selle eeskirjade ja põhimõtete alusel.

(13) Tuleks täielikult järgmisse kohustusperioodi üle kanda; selle seaduslikult omandatud riigiomandi tühistamist ega selle kasutamise piiramist ei kiideta heaks.

(14) Hoiulevõtja sai 15. detsembril 2011 kirjaliku teate Kanada Kyoto protokollist väljaastumise kohta. See meede jõustub Kanada suhtes 15. detsembril 2012.

(15) Jaapan esitas 10. detsembril 2010 teatise, mille kohaselt ta ei kavatse võtta kohustusi Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil pärast 2012. aastat.

(16) Uus-Meremaa on jätkuvalt Kyoto protokolli osaline. Ta võtab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vahemikuks 2013–2020 kõigi majandussektorite õhkuheite koguselise vähendamise kohustuse.

(17) Vene Föderatsioon esitas 8. detsembril 2010 teatise, mille sekretariaat sai kätte 9. detsembril 2010 ja milles see riik märkis, et ei kavatse võtta teiseks kohustusperioodiks õhkuheite koguselise piiramise või vähendamise kohustust.”

(18) Kohaldatakse alates teise kohustusperioodi algusest.

I LISA Teatis, milles käsitletakse Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil Euroopa Liidule, selle liikmesriikidele ja Islandile Kyoto protokolli artiklist 3 tulenevate kohustuste Kyoto protokolli artikli 4 kohase ühise täitmise lepingu tingimusi vastavalt Dohas Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimiva ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi poolt vastu võetud otsusele 1/CMP.8 1. Lepingu osalised Lepingu osalised on Euroopa Liit, selle liikmesriigid ja Islandi Vabariik, kes on ühtlasi Kyoto protokolli osalised (edaspidi „osalised”). Euroopa Liidu praegused liikmesriigid on: Belgia Kuningriik, Bulgaaria Vabariik, Tšehhi Vabariik, Taani Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Horvaatia Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Ungari, Malta Vabariik, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Poola Vabariik, Portugali Vabariik, Rumeenia, Sloveenia Vabariik, Slovaki Vabariik, Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik. Island on kõnealuse lepingu osaline vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Islandi vahelisele lepingule, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil. 2. Kyoto protokolli artikli 3 kohaste kohustuste ühine täitmine teisel kohustusperioodil Kyoto protokolli artikli 4 lõike 1 kohaselt täidavad osalised oma protokolli artikli 3 kohaseid kohustusi järgmiselt. — Osalised tagavad kooskõlas Kyoto protokolli artikli 4 lõigetega 5 ja 6, et inimtegevusest tulenevate Kyoto protokolli A lisas loetletud kasvuhoonegaaside heitkoguste süsinikdioksiid-ekvivalendile arvutatud üldkogused liikmesriikides ja Islandil kokku ei ületa nende ühist lubatud kogust. — Kyoto protokolli artikli 3 lõike 1 kohaldamisel liikmesriikide ja Islandi lennundusest ja laevandusest tulenevate kasvuhoonegaaside heitkoguste suhtes järgitakse konventsiooni põhimõtet, et osaliste eesmärkides võetakse arvesse vaid riigisisesest lennu- ja laevaliiklusest tulenevat heidet. Euroopa Liit järgib Kyoto protokolli teisel kohustusperioodil sama põhimõtet, mis esimesel, arvestades, et pärast otsust 2/CP.3 ei ole toimunud edasiminekut kõnealuste heitkoguste arvessevõtmisel osaliste eesmärkides. See ei mõjuta Euroopa Liidule kliima- ja energiapaketist tulenevate kohustuste rangusastet – need jäävad samaks. Samuti ei mõjuta see vajadust võtta meetmeid lennunduses ja laevanduses kasutatava kütuse põletamisel tekkivate kasvuhoonegaaside heite suhtes. — Iga osaline võib oma kohustuste ulatust suurendada, kandes üle lubatud koguse ühikuid, heitkoguste vähendamise ühikuid või tõendatud heitkoguste vähendamise ühikuid oma riiklikus registris loodud tühistamiskontole. Osalised esitavad otsuse 1/CMP.8 punkti 9 kohase teabe ning Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 1b ja 1c kohased ettepanekud ühiselt. — Iga osaline kohaldab ka edaspidi individuaalselt Kyoto protokolli artikli 3 lõikeid 3 ja 4 ning selle alusel kokkulepitud otsuseid. — Osaliste alusaasta üldine heitkogus on võrdne iga liikmesriigi ja Islandi alusaasta heitkoguse summaga. — Kui teatavas liikmesriigis või Islandil tekkis 1990. aastal maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse tõttu kasvuhoonegaaside netoheide, arvab asjaomane osaline vastavalt Kyoto protokolli artikli 3 lõikele 7a oma heitkoguste alusaasta või vastava alusperioodi koguse hulka alusaastal või -perioodil maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenenud inimtekkelise heite CO2-ekvivalentideks arvutatud üldkogused, millest on lahutatud samal aastal neeldajates seotud kogused, eesmärgiga arvutada välja osaliste ühine lubatud kogus, mis määratakse kindlaks Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7a, 8 ja 8a kohaselt. — Kyoto protokolli artikli 3 lõike 7b kohast arvutust kohaldatakse osaliste teise kohustusperioodi ühise lubatud koguse suhtes, mis on kindlaks määratud Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7a, 8 ja 8a kohaselt, ning osaliste esimese kohustusperioodi kolme esimese aasta keskmise aastase heitkoguse kaheksaga korrutatud summa suhtes. — Otsuse 1/CMP.8 kohaselt võidakse osalise eelmise perioodi ülejäägi reservi konto ühikuid kasutada Kyoto protokolli teise kohustusperioodi kohustuste täitmiseks ette nähtud täiendaval perioodil kasutuselt kõrvaldamiseks kuni koguseni, mille ulatuses ületavad kõnealuse osalise heitkogused teise kohustusperioodi jooksul kõnealuse kohustusperioodi jaoks ette nähtud lubatud kogust, nagu on osutatud käesolevas teatises. 3. Lepinguosalistele eraldatud heitetasemed Osaliste õhkuheite koguselise piiramise ja vähendamise kohustused, mis on esitatud Kyoto protokolli B lisa tabeli kolmandas veerus, on 80 %. Osaliste ühine lubatud kogus teiseks kohustusperioodiks määratakse kindlaks Kyoto protokolli artikli 3 lõigete 7a, 8 ja 8a kohaselt ning selle arvutamist hõlbustab aruanne, mille Euroopa Liit esitab vastavalt otsuse 2/CMP.8 punktile 2. Osaliste heitetasemed on järgmised. — Euroopa Liidu heitetase on osaliste ühise lubatud koguse ning liikmesriikide ja Islandi heitetasemete summa vahe. Selle arvutamist hõlbustab aruanne, mis esitatakse vastavalt otsuse 2/CMP.8 punktile 2. — Iga liikmesriigi ja Islandi heitetase vastavalt Kyoto protokolli artikli 4 lõigetele 1 ja 5 on allpool tabelis 1 esitatud vastava heitkoguse ja Kyoto protokolli artikli 3 lõike 7a teise lause kohaldamisel asjaomase liikmesriigi või Islandi kohta saadud tulemuse summa. Osaliste lubatud kogused võrduvad nende heitetasemetega. Euroopa Liidu lubatud koguse arvutamisel võetakse arvesse Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, milles liikmesriigid ja Island osalevad, hõlmatud allikatest pärit kasvuhoonegaaside heitkoguseid, kui Kyoto protokoll neid hõlmab. Liikmesriikide ja Islandi lubatud kogused hõlmavad iga liikmesriigi või Islandi kasvuhoonegaaside heitkoguseid sellistest allikatest ja nende sidumist sellistes neeldajates, mida ei hõlma Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/29/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, et täiustada ja laiendada ühenduse kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi. See hõlmab kõiki Kyoto protokolli artikli 3 lõigetega 3 ja 4 hõlmatud allikatest pärinevaid ja sama protokolliga hõlmatud neeldajatesse seotud heitkoguseid ning Kyoto protokolliga hõlmatud lämmastiktrifluoriidi (NF3) heidet. Käesoleva lepingu osalised teatavad eraldi sellistest allikatest pärit ja sellistesse neeldajatesse seotud heitkogused, mida hõlmavad nende lubatud kogused. Tabel 1. Liikmesriikide ja Islandi heitetasemed (enne artikli 3 lõike 7a kohaldamist) Kyoto protokolli teiseks kohustusperioodiks väljendatuna CO2-ekvivalenttonnides Belgia 584 228 513 Bulgaaria 222 945 983 Tšehhi Vabariik 520 515 203 Taani 269 321 526 Saksamaa 3 592 699 888 Eesti 51 056 976 Iirimaa 343 467 221 Kreeka 480 791 166 Hispaania 1 766 877 232 Prantsusmaa 3 014 714 832 Horvaatia 162 271 086 Itaalia 2 410 291 421 Küpros 47 450 128 Läti 76 633 439 Leedu 113 600 821 Luksemburg 70 736 832 Ungari 434 486 280 Malta 9 299 769 Madalmaad 919 963 374 Austria 405 712 317 Poola 1 583 938 824 Portugal 402 210 711 Rumeenia 656 059 490 Sloveenia 99 425 782 Slovakkia 202 268 939 Soome 240 544 599 Rootsi 315 554 578 Ühendkuningriik 2 743 362 625 Island 15 327 217