ET Euroopa Liidu Teataja C 160/5

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 2. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2015/C 160/02)

Sisukord

1. Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides 5

2. Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus 6

3. Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud 6

4. Küsimused Euroopa Komisjonile 6

5. Euroopa Komisjoni meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega 7

6. Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne 7

7. Jah! Aafrika suudab täita oma eesmärgid 7

8. Väikeste arenevate saareriikide eriomased väljakutsed ja vajadused 7

9. Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks 8

TEISIPÄEVA, 2. DETSEMBRI 2014. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.00.)

EESISTUJA: Fitz A. JACKSON

kaaspresident

1. Alatoitumuse sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed AKV riikides

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Alban Bagbin (Ghana) ja Norbert Neuser

Raporti esitas Norbert Neuser.

Sõnavõtjad: Mo-Mamo Karerwa (Burundi), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Niger), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Rwanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Tšaad), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tansaania), Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon) ja Norbert Neuser.

Liikmed olid ühel nõul selles, et arvukad sotsiaalsed ja majanduslikud probleemid AKV riikides on tingitud alatoitumusest, ja arutasid samme, mida võiks olukorra parandamiseks teha toitumise, toiduga kindlustatuse ja kohaliku toidu tootmise valdkonnas. Mõni AKV riikidest pärit liige rääkis innukalt sellest, kuidas alatoitumus mõjutab nende elanikkonda, ja nõudis rahvusvahelist abi, et võidelda selle sageli varjatud probleemiga.

2. Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimica avaldus

Neven Mimica andis ülevaate oma volitustega seotud prioriteetidest: i) luua üldine 2015. aasta järgne arengukava, mille järgi iga riik peab võtma vastutuse ja isevastutuse oma arengu eest ja andma ülemaailmsetesse püüdlustesse oma õiglase osa; ii) Cotonou lepingu järgse raamistiku läbirääkimised, milles tuginetakse AKV-ELi partnerluse ühistele väärtustele; iii) poliitikavaldkondade arengusidususe jõulisem edendamine. Volinik keskendus ka jätkuvale Ebola viiruse epideemiale ja ELi reageerimisele nii kõige rohkem mõjutatud riikidele suunatud humanitaarabi kui ka arenguabi seisukohalt.

3. Arutelu Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu voliniku Neven Mimicaga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Adjedoue Weidou (Tšaad), Ismail Al Hag Musa (Sudaan), Komi Selom Klassou (Togo), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambia), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Keenia), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegal), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), David Martin, Ahamada Soukouna (Mali), Louis André Dacoury-Tabley (Côte d’Ivoire), Mikael Phillips (Jamaica), Mohamed Ben Oumar (Niger), Pedro Silva Pereira ja Hermann Razafimbelo (Madagaskar).

Arvamuste vahetuses keskenduti järgmistele teemadele: nälja ja alatoitumusega võitlemine, erasektori roll säästva arengu edendamisel, USA ja ELi vahelise Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse võimalik mõju Aafrikas, Ebola viiruse epideemia, inimõiguste olukord Etioopias ja Mauritaanias ning AKV-ELi partnerluse tulevik.

Volinik Mimica vastas eelneva registreerimiseta sõnavõttude menetluse kohaselt assamblee liikmete küsimustele.

4. Küsimused komisjonile

Euroopa Komisjonile esitati kokku 31 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt vastanud neile küsimustele kirjalikult. Volinik Mimica andis suulised vastused järgmistele lisaküsimustele.

Küsimus nr 2, mille esitas Juan Carlos Girauta Vidal Ebola viiruse tõkestamise strateegia kohta.

Küsimus nr 3, mille esitas Enrique Guerrero Salom Ebola viiruse kohta.

Küsimus nr 4, mille esitas Pedro Silva Pereira Ebola viiruse puhangu kontrollimise kohta ja Lääne-Aafrika riikide tugevatesse tervishoiusüsteemidesse investeerimise kohta.

Küsimus nr 9, mille esitas Arne Gericke poliomüeliidi kaotamise kohta.

Küsimus nr 10, mille esitas Marielle de Sarnez (keda asendas Pavel Telička) ravimite kättesaadavuse rahastamise kohta AKV riikides.

Küsimus nr 12, mille esitas Pavel Telička reformide ja haridusse tehtavate investeeringute toetamise kohta Aafrikas.

Küsimus nr 17, mille esitas Davor Ivo Stier hea valitsemistava, läbipaistvuse ja aruandekohustuse kohta seoses loodusvarade kasutamisega AKV riikides.

Küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder elevantide ja elevandiluuga kauplemise kohta.

Küsimus nr 21, mille esitas David Martin Fidžiga sõlmitud majanduspartnerluslepingu rakendamise kohta.

Küsimus nr 22, mille esitas Louis-Joseph Manscour (keda asendas David Martin) erasektori kaasamise kohta arengukoostöösse.

Küsimus nr 27, mille esitas Kashetu Kyenge segarahastamise ja säästva arengu kohta.

Küsimus nr 30, mille esitas Seb Dance (keda asendas Linda McAvan) homo, bi- ja transseksuaalide ning transsooliste inimeste õiguste kohta Cotonou lepingus.

Küsimuste nr 11, 13 ja 16 esitajatel täiendavaid küsimusi ei olnud.

Küsimuste nr 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 ja 31 esitajad ei viibinud kohal.

5. Euroopa Komisjoni võetud meetmed seoses parlamentaarse ühisassamblee 27. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Ühisassambleele edastati dokument, milles käsitletakse Strasbourgis vastu võetud resolutsioonide järelmeetmeid. Neven Mimica tutvustas selle dokumendi kõige olulisemaid osi.

6. Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimehe Xavier Verboveni ettekanne – eelneva registreerimiseta sõnavõtud.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV järelevalvekomitee esimees Xavier Verboven esitas kokkuvõtte AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete huvirühmade kohtumisest, mis toimus 2014. aasta oktoobris.

Sõnavõtjad: Mohamed Ben Oumar (Niger) ja Adjedoue Weidou (Tšaad).

Liikmed rõhutasid kodanikuühiskonna organisatsioonide olulisust ja vajadust tugevdada nende suutlikkust.

(Istung katkestati kell 12.35 ja see jätkus kell 15.06.)

Fitz A. JACKSON Louis MICHEL Alhaj Muhammad MUMUNI ja Luis Marco AGUIRIANO NALDA kaaspresidendid kaaspeasekretärid

EESISTUJA: Louis MICHEL

kaaspresident

7. Jah! Aafrika suudab täita oma eesmärgid

Põhiarutelu

Eelmine Nigeeria president Olusegun Obasanjo andis täieliku ja elava ülevaate Aafrika riikide mitmekesisuse üldisest arenemisest viimase 50 aasta vältel. Ta rõhutas eeskätt olukorra muutumist viimasel aastakümnel, mil uued võimalused tekitasid rahu, demokraatia, hea valitsemistava, majandusliku edu ja inimväärikusega seoses uusi lootusi ja uusi soove. Ta rõhutas, et Aafrika vajab esmajärjekorras julget käsitust ja juhtimist, mis põhineb kohalike tugevuste ja nõrkuste analüüsil.

Sõnavõtjad: Nick Westcott (Euroopa välisteenistus), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokraatlik Vabariik), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Netty Baldeh (Gambia), kaaspresident Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Keenia), Laura Agea, James Munthali (Malawi), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Mali), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tansaania), Adjedoue Weidou (Tšaad), Kennedy K. Hamudulu (Sambia), Mayria Gabriel ja Sanghone Sall (Senegal).

Liikmed oli Aafrika tõusuga seotud soovide osas suuresti ühel nõul, kuid nad rõhutasid, et Aafrika Liidu tasandi uue käsitluse asemel tuleks rakendada tõhusamalt individuaalseid programme. Mõni liige toonitas, et korruptsiooni vastu võitlemine ja tõhus maksusüsteem on võla vähendamise lahendus. Liikmed arutasid ka selliseid küsimusi, nagu ränne, kultuuriline mitmekesisus vs. inimõigused, vaesuse kaotamine, fundamentalism ja arenguabi tingimuslikkus. Tõstatati ka avaliku ja erasektori partnerluse, majanduspartnerluslepingute ja töökohti loova kasvu küsimused.

Olusegun Obasanjo vastas liikmete küsimustele.

(Istung katkestati kell 18.00 ja see jätkus kell 18.05.)

8. Väikeste arenevate saareriikide eriomased väljakutsed ja vajadused

Arutelu ilma resolutsioonita.

Sõnavõtjad: Andre Worrell (Barbados), Maurice Ponga, Norbert Neuser, kaaspresident Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaica), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominica Ühendus) ja Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed tuletasid meelde, et 2014. aastal kui väikeste arenevate saareriikide rahvusvahelisel aastal tuleks tegutseda sihikindlalt, et tegeleda arvukate probleemidega, millega need riigid kokku puutuvad, ja eeskätt nende kaitsetusega selliste väliste löökide ees nagu looduskatastroofid, kliimamuutused või mere veetaseme tõus. 2015. aastale järgneva arengukava praegune arutelu andis võimaluse neid probleeme tõhusalt käsitleda. Väikeste arenevate saareriikide arengustrateegia kavandamisel tuleks võtta arvesse ka nende riikide väiksust, kaugust, eraldatust, arengutaset ning toidu- ja energiasõltuvust.

9. Erasektori arengustrateegia, sh innovatsiooni valdkonnas, säästva arengu tagamiseks

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) ja Bogdan Brunon Wenta

Raporti esitasid Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) ja Bogdan Brunon Wenta.

Sõnavõtjad: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Keenia), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Mali), Adjedoue Weidou (Tšaad), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Sambia), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Euroopa Komisjon).

Liikmed tunnistasid erasektori olulist rolli kaasavas ja säästvas arengus kui majanduskasvu, töökohtade loomise, kaupade tarnimise ja teenuste osutamise ning kaubanduse ja innovatsiooni põhitegurit. Nad rõhutasid ka probleeme, millega erasektor peab toime tulema, ning tunnistasid, et see nõuab soodsamat ettevõtluskeskkonda, kus juurdepääs rahastusele ja turgudele on lihtsam.

Arnaldo Andrade Ramos (Roheneemesaared) tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung lõppes kell 19.15.)