Euroopa leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel



Euroopa Liidu Teataja L 358 , 31/12/1994 Lk 0003 - 0222

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 39 Lk 0004

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 39 Lk 0004

tšehhikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

eestikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

ungarikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

leedukeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

lätikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

maltakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

poolakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

slovakikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425

sloveenikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 59 Lk 201 - 425



Euroopa leping assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel [1] BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, PORTUGALI VABARIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on EUROOPA MAJANDUSÜHENDUSE asutamislepingu, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE asutamislepingu ning EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE asutamislepingu osalised, edaspidi "liikmesriigid", ja EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS ja EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS, edaspidi "ühendus", ühelt poolt, ja BULGAARIA VABARIIK (edaspidi "Bulgaaria") teiselt poolt, ARVESSE VÕTTES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Bulgaaria vaheliste ajalooliste sidemete tähtsust ja nende ühiseid väärtusi, TÕDEDES, et ühendus ja Bulgaaria soovivad neid sidemeid tugevdada ning luua vastastikustele huvidele tuginevaid tihedaid ja pikaajalisi suhteid, mis võimaldaks Bulgaarial osaleda Euroopa integratsiooniprotsessis ning seeläbi tugevdada ja laiendada suhteid, mis on loodud varem, eelkõige 8. mail 1990. aastal sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga, ARVESSE VÕTTES, et uue demokraatia tekkimine Bulgaarias avab võimalused uue kvaliteediga suhete sõlmimiseks, ARVESSE VÕTTES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Bulgaaria tahet tugevdada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on assotsiatsiooni põhialuseks, TÕDEDES, et demokraatlike muudatuste iseloom Bulgaarias on fundamentaalne, need toimuvad rahumeelselt ja nende eesmärgiks on ehitada üles uus poliitiline ja majanduslik süsteem, mis põhineb seadusel ja inimõigustel, poliitilisel mitmekesisusel ja mitmeparteisüsteemil, mis hõlmab vabu ja demokraatlikke valimisi ning seadusandluse ja majandustingimuste loomist, mis on vajalik turumajanduse arenguks, samuti vajadust jätkata käesolevat protsessi ja viia see ühenduse abiga lõpule, ARVESSE VÕTTES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Bulgaaria kohustust järgida õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi, kaasa arvatud neid, mis käsitlevad vähemusi, ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppaktis sisalduvate kõigi teiste põhimõtete ja sätete täielikku rakendamist, Viini ja Madridi lõppakte, Pariisi uue Euroopa hartat, samuti Euroopa energiaharta põhimõtteid ja sätteid, SOOVIDES edendada paremaid kontakte kodanike vahel, samuti teabe ja ideede vaba liikumist nagu osalised on CSCE raames kokku leppinud, OLLES TEADLIKUD käesoleva lepingu tähtsusest koostööl põhineva stabiilse süsteemi rajamisel ja tugevdamisel Euroopas, mille üheks nurgakiviks on ühendus, USKUDES, et tuleb luua seos ühelt poolt assotsiatsiooni täieliku rakendamise ja teiselt poolt Bulgaaria poliitiliste, majanduslike ja õigusreformide jätkamise ja lõpuleviimise vahel ning samuti luua koostööks ja mõlema lepinguosalise süsteemide tõhusaks lähenemiseks vajalikud tingimused, eeskätt CSCE Bonni kohtumise järeldusi silmas pidades, SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, VÕTTES ARVESSE ühenduse soovi pakkuda tõhusat toetust turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel Bulgaarias ning aidata Bulgaarial toime tulla struktuurilise ümberkorralduse majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega, VÕTTES ARVESSE ka ühenduse soovi luua vahendeid koostöö tegemiseks ning majandusliku, tehnilise ja rahalise abi andmiseks üldistel alustel ja mitmeks aastaks, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Bulgaaria vabakaubanduskohustust, eelkõige üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe suhtes, PIDADES SILMAS ühenduse ja Bulgaaria majanduslikke ja sotsiaalseid erinevusi ning tõdedes seega, et käesoleva assotsiatsiooni eesmärgid tuleks saavutada käesoleva lepingu asjaomaste sätete abil, OLLES VEENDUNUD, et käesoleva lepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkorraldamiseks ja tehnoloogia moderniseerimiseks hädavajalik, SOOVIDES alustada kultuurikoostööd ja parendada teabevahetust, TÕDEDES, et Bulgaaria lõppeesmärk on saada ühenduse liikmeks, ning et lepinguosaliste arvamuse kohaselt aitab käesolev assotsiatsioon Bulgaarial seda eesmärki saavutada, ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks: BELGIA KUNINGRIIK: Robert Urbain, väliskaubanduse ja Euroopa-asjade minister; TAANI KUNINGRIIK: Jørgen Østrøm Møller, välissekretär; SAKSAMAA LIITVABARIIK: Klaus Kinkel, KREEKA VABARIIK, Michel PAPACONSTANTINOU, välisminister; HISPAANIA KUNINGRIIK, Javier SOLANA, välisminister; PRANTSUSE VABARIIK: Elisabeth GUIGOU, Euroopa-asjade minister; IIRIMAA: Dick Spring, välisminister; ITAALIA VABARIIK: Valdo Spini, välissekretär; LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK: Jacques Poos, välisminister; MADALMAADE KUNINGRIIK: P. Kooijmans, välisminister; PORTUGALI VABARIIK, J. M. Durao Barroso, välisminister; SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK: Douglas Hurd, välis- ja Briti Rahvaste Ühenduse riigisekretär; EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS, EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS ja EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS: Niels Helveg Petersen, Taani Kuningriigi välisminister, Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistuja; härra Leon Brittan, Euroopa Ühenduste Komisjoni liige; Hans Van Den Broek, Euroopa Ühenduste Komisjoni liige; BULGAARIA VABARIIK: Luben Berov, pea- ja välisminister; KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 1. Käesolevaga luuakse assotsiatsioon ühenduse ja selle liikmesriikide ning Bulgaaria vahel. 2. Käesoleva assotsiatsiooni eesmärgid on järgmised: - luua sobiv raamistik lepinguosaliste poliitilisele dialoogile, mis võimaldab arendada tihedaid poliitilisi suhteid, - järk-järgult luua vabakaubanduspiirkond ühenduse ja Bulgaaria vahel, mis hõlmab põhiliselt kogu nendevahelist kaubandust, - edendada kaubanduse laiendamist ja üksmeelseid majandussuhteid lepinguosaliste vahel, et seeläbi soodustada majanduse arengut Bulgaarias, - panna alus majanduslikule, rahanduslikule, kultuurilisele ja sotsiaalsele koostööle, samuti ühenduse poolt Bulgaariale osutatavale abile, - toetada Bulgaaria pingutusi oma majanduse arendamisel, turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel ja demokraatia tugevdamisel, - luua asjakohane võrgustik Bulgaaria järkjärguliseks integreerimiseks ühendusse. Sel eesmärgil luuakse uued eeskirjad, uus poliitika ja uued tavad, mis vastavad turumehhanismidele, ning Bulgaaria hakkab töötama selleks vajalike nõuete täitmiseks, - luua vajalikud institutsioonid käesoleva assotsiatsiooni tõhusaks rakendamiseks. I JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 2 Lepinguosalised alustavad korrapärast poliitilist dialoogi, mida nad kavatsevad arendada ja süvendada. See täiendab ja tugevdab ühenduse ja Bulgaaria vastastikust lähenemist, toetab Bulgaarias toimuvaid poliitilisi ja majanduslikke muutusi ning soodustab uute solidaarsussuhete ja koostöövormide loomist. Poliitiline dialoog, mis põhineb ühistel väärtustel ja püüdlustel: - hõlbustab Bulgaaria täielikku integreerumist demokraatlike riikide ühendusse ning järkjärgulist lähenemist ühendusele. Käesolevas lepingus sätestatud majandusliku lähenemisega kaasneb suurem poliitiline lähenemine, - parandab üksteisemõistmist ja lähendab seisukohti rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige sellistes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt emba-kumba lepinguosalist; - võimaldab mõlemal lepinguosalisel võtta oma vastavates otsustamisprotsessides arvesse teise osalise seisukohti ja huve, - aitab kaasa lepinguosaliste seisukohtade lähenemisele julgeolekuküsimustes ning suurendab julgeolekut ja stabiilsust kogu Euroopas. Artikkel 3 1. Koosolekud toimuvad vajaduse korral ühelt poolt Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Ühenduste Komisjoni presidendi ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi presidendi vahel. 2. Ministrite tasandil toimub poliitiline dialoog assotsiatsiooninõukogus. Assotsiatsiooninõukogul lasub üldine vastutus kõikides küsimustes, mida lepinguosalised soovivad talle esitada. Artikkel 4 Lepinguosalised kasutavad poliitiliseks dialoogiks ka muid võimalusi ja vahendeid, eelkõige järgmisi: - kohtumised kõrgemate ametnike (poliitikaosakondade juhatajate) tasandil ühelt poolt Bulgaaria ning teiselt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu eesistujariigi ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel, - lepinguosaliste vaheliste diplomaatiliste kanalite täielik kasutamine, sealhulgas asjakohased kahe- ja mitmepoolsed sidemed, näiteks kohtumised Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja CSCE raames ning muude mitmepoolsete foorumite raames, - Bulgaaria vastuvõtmine nende riikide rühma, kes saavad korrapäraselt teavet Euroopa poliitilise koostöö raames käsitletavate küsimuste kohta ning kes vahetavad teavet artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks, - kõik muud vahendid, mis võivad soodustada poliitilise dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist. Artikkel 5 Parlamendi tasandil toimub poliitiline dialoog parlamentaarse assotsiatsioonikomitee raames. II JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 6 Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas kehtestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning turumajanduse põhimõtted on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ja käesoleva assotsiatsiooni oluline osa. Artikkel 7 1. Käesolev assotsiatsioon hõlmab kuni 10 aasta pikkust üleminekuperioodi, mis on jaotatud kaheks järjestikuseks, üldjuhul viie aasta pikkuseks etapiks. Esimene etapp algab käeoleva lepingu jõustumisel. 2. Pidades meeles, et turumajanduse põhimõtted on käesoleva assotsiatsiooni puhul esmatähtsad, kontrollib assotsiatsiooninõukogu regulaarselt lepingu kohaldamist ja Bulgaaria edusamme üleminekuprotsessis turumajandusele preambulas kehtestatud põhimõtete alusel. 3. Assotsiatsiooninõukogu koguneb esimese etapi lõppemisele eelneva 12 kuu jooksul, et otsustada üleminek teise etappi ning võimalike muudatuste tegemine korralduste rakendamist puudutavatesse meetmetesse, mis hõlmavad teist etappi. Seda tehes võtab ta arvesse lõikes 2 nimetatud kontrolli tulemusi. 4. Lõigetes 1, 2 ja 3 kavandatud kaht etappi ei kohaldata III jaotise suhtes. III JAOTIS KAUPADE VABA LIIKUMINE Artikkel 8 1. Ühendus ja Bulgaaria loovad kuni kümne aastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult vabakaubanduspiirkonna vastavalt käesoleva lepingu sätetele ning kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätetega. 2. Ühendusse importimisel kasutatakse kaupade liigitamiseks kaupade koondnomenklatuuri. Bulgaariasse importimisel kasutatakse kaupade liigitamiseks Bulgaaria tollitariifistikku. 3. Iga toote puhul on tollimaksu baasmääraks, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus ette nähtud järjestikusi vähendamisi, selline tollimaksumäär, mida tegelikult kohaldatakse erga omnes käesoleva lepingu jõustumisele eelneval päeval. 4. Kui pärast lepingu jõustumist rakendatakse erga omnes mingi tollimaksu vähendamist, eriti üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe Uruguay vooru tulemusena sõlmitud tollimaksukokkuleppest tulenevat vähendamist, asendatakse lõikes 3 nimetatud tollimaksu baasmäär selle vähendatud tollimaksuga alates kõnesoleva vähendamise rakendamise kuupäevast. 5. Ühendus ja Bulgaaria teatavad teineteisele oma vastavad tollimaksu baasmäärad. I PEATÜKK Tööstustooted Artikkel 9 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Bulgaariast pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri rühmades 25–97 ja Bulgaaria tollitariifistikus, välja arvatud I lisas loetletud tooted. 2. Artiklite 10–14 sätteid ei kohaldata artiklites 16 ja 17 nimetatud toodete suhtes. Artikkel 10 1. Bulgaariast pärinevate kaupade (v.a IIa, IIb ja III lisas loetletud kaubad) ühendusse importimisel rakendatavad tollimaksud kaotatakse lepingu jõustumisel. 2. Bulgaariast pärinevate IIa lisas loetletud kaupade ühendusse importimisel rakendatavad tollimaksud kaotatakse järgmise ajakava kohaselt: - käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval vähendatakse kõiki tollimakse 50 protsendini baasmäärast, - ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik ülejäänud tollimaksud. Bulgaariast pärinevate IIb lisas loetletud toodete ühendusse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast järk-järgult 20 % baasmäärast aastas kuni nimetatud tollimaksude täieliku kaotamiseni käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva neljanda aasta lõpuks. 3. Bulgaariast pärinevate III lisas loetletud kaupade impordi puhul peatatakse tollimaksud ühenduse iga-aastaste tariifikvootide või tariifilagede piires, mida tõstetakse järk-järgult vastavalt kõnealuses lisas kindlaks määratud tingimustele kuni asjaomaste toodete imporditollimaksu täieliku kaotamiseni hiljemalt viienda aasta lõpuks. Samal ajal vähendatakse imporditollimakse, mida kohaldatakse siis, kui kvoodid on ammendatud või kui tariifilaega hõlmatud toodete suhtes taaskehtestatakse tollimaksud, alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult 15 % baasmäärast aastas. Viienda aasta lõpuks kaotatakse allesjäänud tollimaksud. 4. Alates lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse Bulgaariast pärinevate toodete ühendusse importimisel koguselised piirangud ning samaväärse toimega meetmed. Artikkel 11 1. Ühendusest pärinevate IV lisas loetletud kaupade Bulgaariasse importimisel kohaldatavad tollimaksud kaotatakse käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval. 2. Ühendusest pärinevate V lisas loetletud kaupade Bulgaariasse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: - ühe aasta möödumisel alates käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 80 protsendini tollimaksu baasmäärast, - kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 40 protsendini tollimaksu baasmäärast, - viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik ülejäänud tollimaksud. 3. Ühendusest pärinevate VI lisas loetletud kaupade Bulgaariasse importimisel kohaldatavaid tollimakse vähendatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: - kolme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 80 protsendini tollimaksu baasmäärast, - viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 60 protsendini tollimaksu baasmäärast, - kuue aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 45 protsendini tollimaksu baasmäärast, - seitsme aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 30 protsendini tollimaksu baasmäärast, - kaheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest vähendatakse kõik tollimaksud 15 protsendini tollimaksu baasmäärast, - üheksa aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest kaotatakse kõik ülejäänud tollimaksud. 4. Alates lepingu jõustumise kuupäevast kaotatakse ühendusest pärinevate toodete Bulgaariasse importimisel koguselised piirangud ja nendega samaväärse toimega meetmed, v.a V lisas loetletud koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed, mis kaotatakse nimetatud lisas ette nähtud ajakava kohaselt. Artikkel 12 Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes. Artikkel 13 1. Käeoleva lepingu jõustumisel kaotab ühendus Bulgaariast pärineva impordi suhtes kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud. 2. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab Bulgaaria ühendusest pärineva impordi suhtes kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, välja arvatud VIII lisas loetletud maksud, mis kaotatakse vastavalt antud lisas toodud ajakavale. Artikkel 14 1. Ühendus ja Bulgaaria kaotavad järk-järgult hiljemalt viienda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist kõik omavahelised eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud. 2. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab ühendus Bulgaariasse eksportimisel kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed. 3. Käesoleva lepingu jõustumisel kaotab Bulgaaria ühendusse eksportimisel kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed, välja arvatud IX lisas loetletud piirangud ja meetmed, mida vähendatakse järk-järgult ja mis kaotatakse hiljemalt käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks. Artikkel 15 Kumbki lepinguosaline kinnitab oma valmisolekut vähendada oma tollimakse kauplemisel teise lepinguosalisega kiiremini, kui on ette nähtud artiklites 10 ja 11, kui seda võimaldab tema üldine majanduslik olukord ja olukord asjaomases majandussektoris. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks ettepanekuid teha. Artikkel 16 Protokollis nr 1 sätestatakse selles osutatud tekstiiltoodete suhtes kohaldatav kord. Artikkel 17 Protokollis nr 2 sätestatakse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga reguleeritud toodete suhtes kohaldatav kord. Artikkel 18 1. Käesoleva peatüki sätted ei takista ühendust säilitamast Bulgaariast pärinevate X lisas loetletud toodete suhtes kohaldatavate tollimaksude põllumajanduskomponenti. 2. Käesoleva peatüki sätted ei takista Bulgaariat lisamast ühendusest pärinevate X lisas loetletud toodete suhtes kohaldatavatesse tollimaksudesse põllumajanduskomponenti. II PEATÜKK Põllumajandus Artikkel 19 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Bulgaariast pärinevate põllumajandustoodete suhtes. 2. Mõiste "põllumajandustooted" tähendab kaupade koondnomenklatuuri rühmades 1–24 ning I lisas loetletud tooteid, välja arvatud määruses (EMÜ) nr 3687/91 määratletud kalandustooteid. Artikkel 20 Protokollis nr 3 sätestatakse selles protokollis loetletud töödeldud põllumajandustoodetega kauplemise kord. Artikkel 21 1. Ühendus kaotab lepingu jõustumise kuupäeval nõukogu määruse (EMÜ) nr 3420/83 alusel säilitatavad Bulgaariast pärinevate põllumajandustoodete koguselised impordipiirangud käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeval olemasolevas vormis. 2. Bulgaariast pärinevate XI lisas loetletud põllumajandustoodete suhtes kohaldatakse antud lisas ettenähtud tingimustel alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ühenduse kvootide piires vähendatud tollimakse. 3. Ühendusest pärinevaid XIIa lisas loetletud põllumajandustooteid imporditakse Bulgaariasse ilma koguseliste piiranguteta. Ühendusest pärinevate XIIb lisas loetletud põllumajandustoodete suhtes kohaldatakse selles lisas sätestatud kvantitatiivseid piiranguid. 4. Ühendus ja Bulgaaria annavad teineteisele üksmeele ja vastastikkuse alusel XIV ja XV lisas ettenähtud tingimustel nendes lisades nimetatud soodustusi. 5. Võttes arvesse ühenduse ja Bulgaaria vahelise põllumajandustoodetega kauplemise mahtu, nende toodete erilist tundlikkust, ühenduse ühise põllumajanduspoliitika reegleid, põllumajanduse osa Bulgaaria majanduses ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe alusel peetud mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi, uurivad ühendus ja Bulgaaria assotsiatsiooninõukogus korrapärasuse ja vastastikkuse alusel iga toote puhul eraldi teineteisele edasiste soodustuste andmise võimalusi. Artikkel 22 Kui ühest lepinguosalisest riigist pärinevate artikli 21 kohaselt soodustusteks õigust andvate toodete import häirib tõsiselt teise lepinguosalise riigi turge, siis olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, eriti artiklist 31, ja silmas pidades asjaomaste põllumajandusturgude erilist tundlikkust, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata nõupidamisi sobiva lahenduse leidmiseks. Kuni lahendust ei ole leitud, võib asjaomane lepinguosaline võtta meetmeid, mida ta peab vajalikuks. III PEATÜKK Kalandus Artikkel 23 Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Bulgaariast pärinevate kalandustoodete suhtes, mida reguleerib määrus (EMÜ) nr 3687/91. Artikkel 24 Kalandustoodete suhtes kohaldatakse mutatis mutandis artikli 21 lõiget 5. IV PEATÜKK ÜHISSÄTTED Artikkel 25 Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõigi toodetega kauplemise suhtes, v.a juhtumid, kui käesolevas lepingus või protokollides nr 1, 2 või 3 on sätestatud teisiti. Artikkel 26 1. Alates lepingu jõustumise kuupäevast ei rakendata ühenduse ja Bulgaaria vahelises kaubanduses uusi impordi- ega eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse, samuti ei suurendata juba rakendatavaid impordi- ja eksporditollimakse ega samaväärse toimega makse. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kohaldata ühenduse ja Bulgaaria vahelises kaubanduses uusi koguselisi impordi- ega ekspordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid, samuti ei karmistata juba kohaldatavaid koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid. 3. Ilma et see piiraks artikli 21 kohaselt tehtavaid soodustusi, ei takista käesoleva artikli lõiked 1 ja 2 Bulgaaria ja ühenduse vastava põllumajanduspoliitika järgimist ega selle poliitika kohaste meetmete võtmist. Artikkel 27 1. Mõlemad lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjub teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid. 2. Toodete eksportimisel ühe lepinguosalise territooriumile ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse. Artikkel 28 1. Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ette nähtud kaubavahetuskorda. 2. Lepinguosalised peavad assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade loomise kokkulepete üle ning taotluse korral muude põhiküsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige toimuvad niisugused nõupidamised kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et oleks tagatud käesolevas lepingus deklareeritud ühenduse ja Bulgaaria vastastikuste huvide arvestamine. Artikkel 29 Artikli 11 ja artikli 26 lõike 1 sätetest kõrvale kaldudes võib Bulgaaria võtta piiratud kestusega erandlikke meetmeid suurendatud tollimaksude näol. Need meetmed võivad hõlmata üksnes noori tööstusharusid või teatavaid sektoreid, mida korraldatakse ümber või mis on suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad olulisi sotsiaalseid probleeme. Nende meetmete abil ühendusest pärinevate toodete Bulgaariasse importimisel rakendatavad tollimaksud ei tohi ületada 25 % väärtuselisest tollimaksust ja peavad andma eeliseid ühendusest pärinevatele toodetele. Nende toodete impordi koguväärtus, mille puhul rakendatakse kõnealuseid meetmeid, ei või ületada 15 protsenti I peatükis määratletud, ühendusest pärinevate tööstustoodete koguimpordist viimase aasta jooksul, mille kohta on olemas statistilised andmed. Neid meetmeid kohaldatakse kuni viis aastat, kui assotsiatsiooninõukogu ei ole lubanud pikemat kehtivusaega. Nende kohaldamine lõpetatakse hiljemalt üleminekuperioodi lõppemisel. Neid meetmeid ei või kohaldada selliste toodete puhul, mille suhtes kõik tollimaksud ja koguselised piirangud ning samaväärse toimega maksud ja meetmed on kaotatud rohkem kui kolme aasta eest. Bulgaaria teatab assotsiatsiooninõukogule kõigist erandlikest meetmeist, mida ta kavatseb võtta, ja ühenduse taotlusel peetakse enne nende meetmete kohaldamist assotsiatsiooninõukogus nõu nende meetmete üle ja samuti valdkondade üle, mida need meetmed hõlmavad. Nende meetmete võtmisel annab Bulgaaria assotsiatsiooninõukogule käesoleva artikli alusel kehtestatud tollimaksude kaotamise ajakava. Selles ajakavas nähakse ette kõnealuste tollimaksude järkjärguline kaotamine võrdsete aastamäärade kaupa, mis algab hiljemalt kahe aasta möödumisel nende kehtestamisest. Assotsiatsiooninõukogu võib teha otsuse teistsuguse ajakava kohta. Artikkel 30 Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse dumpingut üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli tähenduses, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli kohaldamise lepingu ning asjakohaste riigisiseste õigusaktide kohaselt käesoleva lepingu artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 31 Kui teatava toote import suureneb selliste kogusteni ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada: - märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaistele tootjatele ühe lepinguosalise territooriumil, - tõsiseid häireid mis tahes majandusvaldkonnas või raskusi, mis võivad tõsiselt halvendada mõne piirkonna majanduse olukorda, võib ühendus või Bulgaaria võtta artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras asjakohaseid meetmeid. Artikkel 32 Kui artiklite 14 ja 26 sätete täitmisega kaasneb: i) reeksportimine kolmandasse riiki, mille suhtes eksportiv lepinguosaline säilitab asjaomase toote puhul koguselised ekspordipiirangud, eksporditollimaksud või samaväärse toimega meetmed; või ii) eksportiva lepinguosalise jaoks olulise toote tõsine puudujääk või sellise puudujäägi oht, ja kui eelnimetatud olukord põhjustab või võib tõenäoliselt põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib antud lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 34 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei või olla diskrimineerivad ja need kõrvaldatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta. Artikkel 33 Liikmesriigid ja Bulgaaria kohandavad järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et pärast käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõppu ei oleks kaupade hankimis- ja turustamistingimuste suhtes liikmesriikide ja Bulgaaria kodanike vahel mingit diskrimineerimist. Assotsiatsiooninõukogu teavitatakse selle eesmärgi saavutamiseks võetud meetmetest. Artikkel 34 1. Kui ühendus või Bulgaaria kohaldab selliste toodete impordi suhtes, mis võivad põhjustada artiklis 31 nimetatud raskusi, halduskorda, mille eesmärk on anda kiiret teavet kaubavoogude arengusuuna kohta, teavitab ta sellest teist lepinguosalist. 2. Artiklites 30, 31 ja 32 nimetatud juhtudel esitab ühendus või Bulgaaria assotsiatsiooninõukogule enne nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist või lõike 3 punkti d kohastel juhtudel võimalikult kiiresti kogu asjakohase teabe eesmärgiga leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Meetmete valikul tuleb eelistada neid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad. 3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid: a) artiklis 31 kirjeldatud olukorrast tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsiooninõukogule, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui 30 päeva jooksul alates teatamisest ei ole assotsiatsiooninõukogu või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole leitud ühtki muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta küsimuse lahendamiseks asjakohaseid meetmeid. Need meetmed ei tohi olla tekkinud raskuste lahendamiseks vajalikest meetmetest ulatuslikumad; b) artikli 30 kohasest dumpingujuhtumist teatatakse assotsiatsiooninõukogule niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud juurdluse. Kui 30 päeva jooksul alates teatise esitamisest assotsiatsiooninõukogule ei ole dumpingut lõpetatud või muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid; c) artiklis 32 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsiooninõukogule. Assotsiatsiooninõukogu võib teha raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui nõukogu ei ole teinud otsust 30 päeva jooksul talle asja arutamiseks esitamisest, võib eksportiv lepinguosaline kohaldada asjaomase toote eksportimisel asjakohaseid meetmeid; d) kui viivitamatut tegutsemist nõudvate erandlike asjaolude tõttu on eelnev teavitamine või uurimine võimatu, võib ühendus või Bulgaaria artiklites 30, 31 ja 32 osutatud olukordades viivitamata kohaldada ennetus- ja ajutisi abinõusid, mis on rangelt vajalikud olukorra lahendamiseks, ning sellest tuleb viivitamata teatada assotsiatsiooninõukogule. Artikkel 35 Käesolevas lepingus ette nähtud tariifsete soodustuste kohaldamiseks vajalikud päritolureeglid on sätestatud protokollis nr 4. Artikkel 36 Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. Artikkel 37 Bulgaaria ning Hispaania ja Portugali vahelise kaubanduse suhtes kohaldatavad erisätted on kehtestatud protokollis nr 5. IV JAOTIS TÖÖJÕU LIIKUMINE, ASUTAMISÕIGUS, TEENUSTE OSUTAMINE I PEATÜKK Tööjõu liikumine Artikkel 38 1. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kehtib järgmine: - töö- ja palgatingimuste osas või töölt vabastamisel ei diskrimineerita liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Bulgaaria kodanikke nende kodakondsuse alusel, võrreldes liikmesriigi kodanikega, - liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja, välja arvatud hooajatöötajad ja artikli 42 kohaste kahepoolsete kokkulepete alusel saabunud töötajad, selles liikmesriigis seaduslikult elaval abikaasal ja lastel, kui sellistes kokkulepetes ei olesätestatud teisiti, on juurdepääs selle liikmesriigi tööturule selle töötaja tööloa kehtivuse ajal. 2. Kui Bulgaarias kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kohtleb Bulgaaria oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende nimetatud territooriumil seaduslikult elavaid abikaasasid ja lapsi lõikes 1 nimetatud viisil. Artikkel 39 1. Selleks et koordineerida liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate Bulgaaria kodakondsusega töötajate ja nende samas seaduslikult elavate pereliikmete suhtes kohaldatavaid sotsiaalkindlustussüsteeme, ning kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kehtib järgmine: - selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja ravikindlustuse arvestamisel liidetakse nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodid eri liikmesriikides, - kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud hüvitisi, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi väljamaksva liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel, - kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi. 2. Bulgaaria kohtleb oma territooriumil seaduslikult töötavate liikmesriikide kodanikke ja nende samas seaduslikult elavaid pereliikmeid sarnaselt lõike 1 teises ja kolmandas taandes osutatule. Artikkel 40 1. Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsusega vastu artiklis 39 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalikud sätted. 2. Assotsiatsiooninõukogu võtab oma otsusega vastu üksikasjalikud halduskoostöö eeskirjad, millega sätestatakse vajalikud haldus- ja järelevalvegarantiid lõikes 1 nimetatud sätete kohaldamiseks. Artikkel 41 Assotsiatsiooninõukogu poolt artikli 40 kohaselt vastu võetud sätted ei mõjuta Bulgaariat ja liikmesriike ühendavatest kahepoolsetest lepingutest tulenevaid õigusi ega kohustusi, kui nende lepingutega nähakse ette Bulgaaria või liikmesriikide kodanike soodsam kohtlemine. Artikkel 42 1. Võttes arvesse liikmesriigi tööturul valitsevat olukorda, ja kui selle liikmesriigi jõusolevatest töötajate vaba liikumise alastest õigusaktidest ja eeskirjadest ei tulene teisiti, siis: - olemasolevad töö saamise võimalused, mille liikmesriigid Bulgaaria töötajatele kahepoolsete kokkulepetega annavad, tuleks säilitada ja neid tuleks võimaluse korral parandada, - teised liikmesriigid kaaluvad samasuguste kokkulepete sõlmimise võimalust. 2. Liikmesriikides ja ühenduses valitsevat turuolukorda arvesse võttes ja vastavalt liikmesriikides jõus olevatele eeskirjadele ja korrale uurib assotsiatsiooninõukogu muude paranduste tegemist, sealhulgas kutseõppele juurdepääsu võimalusi. Artikkel 43 Artiklis 7 nimetatud teise etapi jooksul või varem, kui nii on otsustatud, uurib assotsiatsiooninõukogu tööjõu liikumise edasise parandamise võimalusi, võttes muu hulgas arvesse Bulgaaria sotsiaalset ja majanduslikku olukorda ning tööhõive olukorda ühenduses. Assotsiatsiooninõukogu teeb selleks soovitusi. Artikkel 44 Bulgaaria majanduse ümberkorraldamisest tuleneva tööjõuressursside ümberkorraldamise hõlbustamiseks annab ühendus Bulgaariale artiklis 89 sätestatu kohaselt tehnilist abi sobiva sotsiaalkindlustussüsteemi loomiseks. II PEATÜKK Asutamisõigus Artikkel 45 1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad liikmesriigid Bulgaaria äriühingutele ja kodanikele sama soodsad asutamistingimused ning nende territooriumil asuvatele Bulgaaria äriühingutele ja kodanikele sama soodsad tegutsemistingimused, nagu saavad osaks nende endi äriühingutele ja kodanikele, välja arvatud XVa lisas kirjeldatud valdkondades. 2. Bulgaaria i) tagab alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse äriühingutele ja kodanikele sama soodsad asutamistingimused nagu saavad osaks tema enda äriühingutele ja kodanikele, välja arvatud XVb ja XVc lisades kirjeldatud valdkondades ja küsimustes, mille suhtes tagatakse nimetatud tingimused hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks; ii) tagab alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse Bulgaarias asuvatele äriühingutele ja kodanikele sama soodsad tegutsemistingimused nagu saavad osaks tema enda äriühingutele ja kodanikele. 3. Käesoleva artikli lõike 2 sätteid ei kohaldata XVd lisas loetletud valdkondades. 4. Lõigetes 2 ja 3 nimetatud üleminekuperioodide jooksul ei võta Bulgaaria vastu ühtki uut eeskirja ega meedet, millel oleks diskrimineeriv toime ühenduse äriühingute asutamisele ja kodanike tegevusele tema territooriumil, võrreldes tema enda äriühingute ja kodanikega. 5. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) asutamisõigus – i) kodanike puhul õigus alustada ja arendada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ja juhtida ettevõtteid, eeskätt äriühinguid, mille üle nad omavad-tegelikku kontrolli. Füüsilisest isikust ettevõtjana ja ettevõtte juhina tegutsemine ei anna kodanikele õigust taotleda või võtta vastu tööd teise lepinguosalise tööturul ega õigust pääseda teise lepinguosalise tööturule. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata nende isikute suhtes, kes ei ole üksnes füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) äriühingute puhul õigus alustada ja arendada majandustegevust tütarettevõtete, filiaalide ja esinduste asutamise ja juhtimise kaudu; b) äriühingu tütarettevõtja – esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all olev äriühing; c) majandustegevus – eelkõige tööstuslik, kaubanduslik, käsitöönduslik ja vabakutseline tegevus. 6. Assotsiatsiooninõukogu uurib lõike 2 punktis i nimetatud üleminekuperioodil regulaarselt võimalust kiirendada riigisisese kohtlemise tagamist XVb ja XVc lisades nimetatud sektorites ning XVd lisas loetletud valdkondade ja küsimuste lisamist käesoleva artikli lõike 2 punkti i ulatuses. Neid lisasid võib muuta assotsiatsiooninõukogu otsusega. Lõike 2 punktis i nimetatud üleminekuperioodi lõppemise järel võib assotsiatsiooninõukogu erandjuhul Bulgaaria taotlusel ja vajaduse korral otsustada piiratud ajaks pikendada selle üleminekuperioodi kestust teatud valdkondades või küsimustes. Artikkel 46 1. Kui artikli 45 sätetest ei tulene teisiti ja võtmata arvesse XVb lisas kirjeldatud finantsteenuseid, võib iga lepinguosaline reguleerida äriühingute ja kodanike asutamist ja tegevust oma territooriumil, kui see reguleerimine ei diskrimineeri teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke võrreldes tema enda äriühingute ja kodanikega. 2. XVb lisas kirjeldatud finantsteenuste osas ei piira käesolev leping lepinguosaliste õigust võtta meetmeid oma riigi rahapoliitika teostamiseks või usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks, et tagada investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või tagada finantssüsteemi puutumatus ja stabiilsus. Need meetmed ei või põhjustada teise lepinguosalise äriühingute ja kodanike diskrimineerimist kodakondsuse alusel võrreldes lepinguosalise enda äriühingute ja kodanikega. Artikkel 47 Et ühenduse kodanikel ja Bulgaaria kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata tegevust reguleeritud kutsealal, uurib assotsiatsiooninõukogu, milliseid meetmeid on vaja võtta kvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võib selleks võtta kõiki vajalikke meetmeid. Artikkel 48 Artikli 46 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide ja esinduste asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil ja mis on põhjendatud nende filiaalide ja esinduste ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide ja esinduste juriidiliste või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, kui on tingimata vajalik sellistest juriidilistest või tehnilistest erinevustest tulenevalt või XVb lisas kirjeldatud finantsteenuste puhul usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvest tulenevalt. Artikkel 49 1. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "ühenduse äriühing" või "Bulgaaria äriühing" äriühingut, mis on vastavalt asutatud liikmesriigi või Bulgaaria õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on vastavalt ühenduse või Bulgaaria territooriumil. Kui liikmesriigi või Bulgaaria õigusaktide kohaselt asutatud äriühingul on vastavalt ühenduse või Bulgaaria territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, peab tema tegevus olema tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Bulgaaria majandusega. 2. Käesoleva jaotise III peatüki ja käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ka rahvusvaheliste merevedude puhul nende liikmesriikide või Bulgaaria kodanike või laevaühingute suhtes, kes vastavalt asuvad väljaspool ühendust või Bulgaariat ning keda juhivad vastavalt liikmesriigi või Bulgaaria kodanikud, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Bulgaarias vastavate õigusaktide kohaselt. 3. Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendab "ühenduse kodanik" ja "Bulgaaria kodanik" füüsilist isikut, kes on vastavalt kas mõne liikmesriigi või Bulgaaria kodanik. 4. Käesoleva lepingu sätted ei piira kummagi lepinguosalise õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et tõkestada käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. Artikkel 50 Käesoleva lepingu kohaldamisel tähendavad "finantsteenused" XVb lisas kirjeldatud tegevust. Assotsiatsiooninõukogu võib XVb lisa kohaldamisala laiendada või muuta. Artikkel 51 Esimese viie aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest või XVb ja XVc lisades nimetatud sektorite puhul võib Bulgaaria artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi jooksul võtta meetmeid, mis kalduvad kõrvale käesoleva peatüki sätetest ühenduse äriühingute asutamise ja kodanike elamaasumise suhtes, kui teatud tööstustes: - toimub ümberkorraldamine, - ilmnevad tõsised raskused, eriti kui nendega kaasnevad tõsised sotsiaalsed probleemid Bulgaarias, - Bulgaaria äriühingud või kodanikud kaotavad oma turuosa või see väheneb oluliselt või - on tegemist uue tekkiva tööstusharuga Bulgaarias. Sellised meetmed: i) kaotavad kehtivuse hiljemalt kahe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viienda aasta lõppemisest, ning ii) on põhjendatud ja olukorra parandamiseks vajalikud; ning iii) on üksnes seotud asutamistega, mis toimuvad Bulgaarias pärast selliste meetmete jõustumist ega põhjusta nende võtmisel Bulgaarias juba asutatud ühenduse äriühingute või kodanike diskrimineerimist võrreldes Bulgaaria äriühingute või kodanikega. Assotsiatsiooninõukogu võib erandjuhul Bulgaaria taotlusel ja vajaduse korral otsustada pikendada taandes i nimetatud perioodi teatud sektoris ja piiratud ajavahemikuks, mis ei ületa artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi kestust. Selliseid meetmeid kavandades ja kohaldades tagab Rumeenia võimaluse korral ühenduse äriühingutele ja kodanikele sooduskohtlemise või kohtlemise, mis ei või mingil juhul olla ebasoodsam kui kolmandate riikide äriühingute või kodanike kohtlemine. Enne nende meetmete kohaldamist konsulteerib Bulgaaria assotsiatsiooninõukoguga ega jõusta neid enne ühe kuu möödumist Bulgaaria poolt kohaldatavatest konkreetsetest meetmetest teatamist assotsiatsiooninõukogule, välja arvatud juhul, kui korvamatu kahju oht eeldab kiireloomuliste meetmete võtmist; sellisel juhul konsulteerib Bulgaaria assotsiatsiooninõukoguga viivitamatult pärast nende meetmete võtmist. Pärast viie aasta möödumist käesoleva lepingu jõustumisest või XVb ja XVc lisades nimetatud sektorite puhul võib Bulgaaria pärast artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõppemist võtta selliseid meetmeid ainult assotsiatsiooninõukogu loal ning viimase poolt määratud tingimustel. Artikkel 52 1. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata õhutranspordi-, siseveetranspordi- ega merel toimuva rannalaevanduse teenuste suhtes. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib teha soovitusi lõikega 1 reguleeritud valdkondades toimuva asutamise ja tegevuse kohta. Artikkel 53 1. Olenemata käesoleva jaotise I peatüki sätetest on Bulgaaria ja ühenduse poolt asutamisõiguse saanutel vastuvõtjariigi jõus olevate õigusaktide kohaselt õigus Bulgaaria ja ühenduse territooriumil tööle võtta või lubada oma tütarettevõtjatel tööle võtta vastavalt ühenduse liikmesriikide ja Bulgaaria kodanikke, kui need isikud on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja kui nad on tööle võetud üksnes kõnealuste asutamisõiguse saanute või nende tütarettevõtete poolt. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud. 2. Asutamisõiguse saanu, edaspidi "organisatsioon", võtmeisikud on: a) organisatsiooni juhtivisikud, kes peaasjalikult juhivad organisatsiooni ja kelle tegevust ettevõtte juhatus või aktsionärid kontrollivad või juhivad; juhtivisikute ülesanded on järgmised: - organisatsiooni või selle osakonna või allüksuse juhtimine, - teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, - isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on: - kvalifikatsioon tehnilisi eriteadmisi nõudvaks tööks või tegevuseks, - organisatsiooni tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohast olulised teadmised. Nende hulka võivad vähemalt kuuluda ka isikud, kelle erialal tegutsemiseks on vaja luba. Iga selline töötaja peab enne nimetatud ülesannetesse määramist olema asjaomases organisatsioonis töötanud vähemalt ühe aasta. Artikkel 54 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra, avaliku julgeoleku või rahvatervise seisukohast. 2. Neid ei kohaldata tegevuse suhtes, mis on kummagi lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. Artikkel 55 Käesoleva jaotise III peatüki ning käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes on üksnes Bulgaaria äriühingute või kodanike ja ühenduse äriühingute või kodanike ühise kontrolli all või ühisomanduses. III PEATÜKK Teenuste osutamine ühenduse ja Bulgaaria vahel Artikkel 56 1. Lepinguosalised kohustuvad käesoleva peatüki sätete kohaselt astuma vajalikke samme, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse ja Bulgaaria äriühingutel või kodanikel, kes asuvad teise lepinguosalise territooriumil kui teenuse tarbija, võttes arvesse lepinguosaliste teenindussektori arengut. 2. Kooskõlas lõikes 1 nimetatud liberaliseerimisprotsessiga, ja kui artikli 59 lõike 1 sätetest ei tulene teisiti, lubavad lepinguosalised nende füüsiliste isikute ajutist liikumist, kes osutavad teenuseid või kes on artikli 53 lõikes 2 määratletud mõistes võtmeisikuna tööl teenuse osutaja juures, kaasa arvatud füüsilised isikud, kes esindavad ühenduse või Bulgaaria äriühinguid või kodanikke ja kes soovivad ajutiselt riiki siseneda, et pidada läbirääkimisi teenuste müügi üle või sõlmida teenuste müügilepinguid teenuste osutaja nimel, kui need esindajad ise ei teosta müüki riigi elanikkonnale ega osuta ise teenuseid. 3. Assotsiatsiooninõukogu võtab vajalikud meetmed käesoleva artikli lõike 1 sätete järkjärguliseks rakendamiseks. Artikkel 57 Ühenduse ja Bulgaaria vaheliste transporditeenuste osutamise suhtes kohaldatakse artikli 56 sätete asemel järgmisi sätteid: 1. Rahvusvaheliste merevedude puhul kohustuvad lepinguosalised tõhusalt rakendama põhimõtet, mis tagab piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja kaubanduslikule mereliiklusele. a) Eeltoodud säte ei piira käesoleva lepingu kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavaid õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendist. Laevandusettevõtjad, kes ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet. b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon. 2. Punkti 1 põhimõtete kohaldamisel lepinguosalised: a) ei kehtesta edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; b) keelavad edaspidi lastijaotusklauslite sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; c) kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, millel võib olla piirav või diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste mereveoteenuste vabale osutamisele. 3. Pidades silmas lepinguosaliste vahelise transpordi koordineeritud arengut ja järkjärgulist liberaliseerimist, mis on kohandatud nende vastastikustele kaubandusvajadustele, lepitakse õhu- ja sisetranspordi osas vastastikuse turulepääsu tingimused kokku transporti käsitlevate erilepingutega, mille üle lepinguosalised peavad läbirääkimisi pärast käesoleva lepingu jõustumist. 4. Enne lõikes 3 nimetatud lepingute sõlmimist ei võta lepinguosalised mingeid meetmeid ega alusta mingeid tegevusi, mis on piiravamad või diskrimineerivamad võrreldes käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale eelneval päeval valitseva olukorraga. 5. Üleminekuperioodil kohandab Bulgaaria järk-järgult oma õigusakte, kaasa arvatud haldus-, tehnilisi ja muid eeskirju ühenduses kohaldatavate õhu- ja sisetransporti käsitlevate õigusaktidega sel määral, kui see on vajalik liberaliseerimiseks ja lepinguosaliste vastastikuseks turulepääsuks ning reisijate ja kaupade liikumise hõlbustamiseks. 6. Kooskõlas käesoleva peatüki eesmärkide saavutamise üldiste edusammudega uurib assotsiatsiooninõukogu viise õhu- ja sisetransporditeenuste osutamise vabaduse suurendamiseks vajalike tingimuste loomiseks. Artikkel 58 Käesoleva peatükiga reguleeritud küsimuste suhtes kohaldatakse artikli 54 sätteid. IV PEATÜKK Üldsätted Artikkel 59 1. IV jaotise kohaldamisel ei takista käesolevas lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, majandustegevust ja teenuste osutamist, tingimusel, et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. Eeltoodud säte ei piira artikli 54 kohaldamist. 2. IV jaotise II, III ja IV peatüki sätteid kohandatakse assotsiatsiooninõukogu otsusega, pidades silmas Uruguay vooru teenuskaubanduse alaseid läbirääkimisi ja eelkõige tagamaks, et käesoleva lepingu ühegi sätte alusel ei saaks ühele lepinguosalisele teise lepinguosalise poolt osaks ebasoodsam kohtlemine, kui on tagatud teenuskaubanduse üldlepinguga (GATS). Võttes arvesse Bulgaaria käimasolevat liitumist tuleviku teenuskaubanduse üldlepinguga, ja ilma et see piiraks mis tahes otsust, mida assotsiatsiooninõukogu võib vastu võtta, i) tagab ühendus Bulgaaria äriühingutele ja kodanikele kohtlemise, mis ei ole ebasoodsam, kui on tagatud tuleviku teenuskaubanduse üldlepingu teistele käesoleva lepingu osalistele äriühingutele ja kodanikele; ii) Bulgaaria kohtleb ühenduse äriühinguid ja kodanikke viisil, mis ei ole ebasoodsam, kui on tagatud Bulgaaria poolt mis tahes kolmandatest riikidest pärinevatele äriühingutele ja kodanikele. 3. Bulgaarias asuvate ühenduse äriühingute ja kodanike väljaarvamine IV jaotise II peatüki sätete kohaselt Bulgaaria poolt haridus-, tervise-, sotsiaal- ja kultuuriteenuste valdkonnas antavast riigiabist artiklis 7 osutatud üleminekuperioodi jooksul loetakse IV jaotise sätetega ja V jaotises nimetatud konkurentsieeskirjadega kooskõlas olevaks. V JAOTIS MAKSED, KAPITAL, KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTED, ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE I PEATÜKK Jooksvad masek ja kapitali liikumine Artikkel 60 Lepinguosalised kohustuvad lubama igasuguseid vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid maksebilansi jooksevkonto kohaseid makseid, kui nende maksete aluseks olevad tehingud on seotud sellise kaupade, teenuste või isikute liikumisega lepinguosaliste vahel, mis on käesoleva lepingu kohaselt liberaliseeritud. Artikkel 61 1. Liikmesriigid ja Bulgaaria tagavad käesoleva lepingu jõustumisest alates maksebilansi kapitalikonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise otseinvesteeringute puhul vastuvõtjariigi õigusaktide kohaselt asutatud äriühingutesse ja IV jaotise II peatüki sätete kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimise. Olenemata eelolevast sättest tagatakse selline vaba liikumine, rahaks muutmine ja kodumaale tagasiviimine artiklis 7 nimetatud esimese etapi lõpuks kõikide nende investeeringute puhul, mis on seotud ühenduse kodanike tegevuse alustamisega Bulgaarias IV jaotise II peatüki kohaselt füüsilisest isikust ettevõtjatena. 2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei kohalda liikmesriigid alates käesoleva lepingu jõustumisest ega Bulgaaria alates käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpust uusi valuutapiiranguid ühenduse ja Bulgaaria elanike vahelisele kapitali liikumisele ja sellega seotud jooksvatele maksetele ega karmista kehtivat korda. 3. Lõigete 1 ja 2 sätted ei takista Bulgaariat kohaldamast piiranguid Bulgaaria kodanike või äriühingute välisinvesteeringutele. See ei mõjuta siiski Bulgaarias tehtavate investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmist ja kodumaale tagasiviimist. 4. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel, et hõlbustada käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks kapitali liikumist ühenduse ja Bulgaaria vahel. Artikkel 62 1. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva viie aasta jooksul meetmeid, mis võimaldavad vajalike tingimuste loomist kapitali vaba liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade edasiseks järkjärguliseks kohaldamiseks. 2. Assotsiatsiooninõukogu uurib käesoleva lepingu jõustumisele järgneva viienda aasta lõpuks kapitali liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade täieliku kohaldamise võimalusi. Artikkel 63 Käesoleva peatüki sätete kohaselt, olenemata artikli 65 sätetest ning kuni Bulgaaria valuuta täieliku konverteeritavuse saavutamiseni Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) asutamislepingu VIII artikli tähenduses võib Bulgaaria erandjuhtudel kohaldada lühikese ja keskmise tähtajaga krediitide andmise ja saamisega seotud valuutapiiranguid ulatuses, mis onBulgaariale kehtestatud sellise krediidi andmiseks ja mida lubab Bulgaaria seisund IMFis. Bulgaaria kohaldab neid piiranguid kedagi diskrimineerimata. Neid piiranguid kohaldatakse nii, et see häiriks käesoleva lepingu täitmist võimalikult vähe. Bulgaaria teatab assotsiatsiooninõukogule viivitamata selliste meetmete kehtestamisest ja nendes tehtavatest muudatustest. II PEATÜKK Konkurentsi- ja muud majandussätted Artikkel 64 1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepinguga niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Bulgaaria vahel: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärk või tagajärg on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi; ii) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühenduse või Bulgaaria territooriumil või selle olulisel osal ühe või mitme ettevõtja poolt; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. 2. Igasugust käesoleva artikliga vastuolus olevat tegevust hinnatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 85, 86 ja 92 eeskirjade kohaldamisest tulenevate kriteeriumide alusel. 3. Assotsiatsiooninõukogu võtab lõigete 1 ja 2 rakendamiseks vajalikud eeskirjad vastu kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. 4. a) Lõike 1 punkti iii sätete kohaldamisel tõdevad lepinguosalised, et esimese viie aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist tuleb Bulgaaria riigiabi hindamisel arvesse võtta asjaolu, et Bulgaariat tuleb käsitada piirkonnana, mis on samane Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 92 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega. Bulgaaria majanduslikku olukorda arvesse võttes otsustab assotsiatsiooninõukogu, kas nimetatud ajavahemikku tuleks pikendada veel viie aasta võrra. b) Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, esitades teisele lepinguosalisele muu hulgas iga-aastase aruande antud abi kogusumma ja jaotamise kohta ning taotluse korral teabe abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatud riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta. 5. III jaotise II ja III peatükis nimetatud toodete suhtes: - ei kohaldata lõike 1 punkti iii sätteid, - hinnatakse iga lõike 1 punktiga i vastuolus olevat tegevust Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 42 ja 43 alusel kehtestatud ühenduse kriteeriumide ning eelkõige nõukogu määruses nr 26/1962 kehtestatud kriteeriumide kohaselt. 6. Kui ühendus või Bulgaaria leiab, et teatud teguviis on lõikega 1 kokkusobimatu ja: - seda ei ole nõuetekohaselt käsitletud lõikes 3 nimetatud rakenduseeskirjades, või - kui niisuguste eeskirjade puudumisel kõnealune tegevus põhjustab või ähvardab põhjustada olulist kahju teise lepinguosalise huvidele või selle kodumaisele majandusharule, kaasa arvatud teenindusele, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid pärast assotsiatsiooninõukoguga konsulteerimist, või kui küsimuse konsulteerimiseks esitamisest on möödunud 30 tööpäeva. Käesoleva artikli lõike 1 punktiga iii kokkusobimatu tegevuse korral võib sellised asjakohased meetmed, kui nende suhtes kohaldatakse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet, vastu võtta ainult üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes või muus vastavas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe egiidi all sõlmitud ja lepinguosaliste vahel kohaldatavas aktis sätestatud korras ja tingimustel. 7. Olenemata sellest, mida lõike 3 kohaselt vastu võetud vastupidistes sätetes ette nähakse, vahetavad lepinguosalised teavet, võttes arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest. 8. Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga reguleeritud toodete suhtes, mille kohta kehtib protokoll nr 2. Artikkel 65 1. Lepinguosalised püüavad mitte võtta piiravaid meetmeid, sh meetmeid, mis on seotud impordiga maksebilansi eesmärgil. Kui selliseid meetmeid siiski võetakse, teatab meetmeid võtnud lepinguosaline teisele lepinguosalisele nende meetmete kaotamise ajakava. 2. Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Bulgaarial on suuri maksebilansiraskusi või nende otsene oht, võib vastavalt kas ühendus või Bulgaaria üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes kehtestatud tingimustel vastu võtta piiravad meetmed, sealhulgas impordiga seotud meetmed, mis on lühiajalised ning mida ei kasutata kauem, kui on vaja maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest teatab kas ühendus või Bulgaaria sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. 3. Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasiviimise ning investeeringutest tulenevate tulude suhtes. Artikkel 66 Riigi osalusega äriühingute ja selliste ettevõtjate puhul, kellele on antud eri- või ainuõigusi, tagab assotsiatsiooninõukogu, et alates kolmandast aastast pärast käesoleva lepingu jõustumist peetakse kinni Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu, eeskätt selle artikli 90, põhimõtetest, ning Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi 1990. aasta aprillis Bonnis toimunud kohtumise lõppakti põhimõtteist, eeskätt ettevõtja otsustusvabaduse põhimõttest. Artikkel 67 1. Bulgaaria parandab jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset, kui on ühenduses, samuti tõhusaid vahendeid selliste õiguste järgimise tagamiseks. 2. Samal ajal esitab Bulgaaria taotluse ühinemiseks 5. oktoobri 1973. aasta Euroopa patentide väljaandmise Müncheni konventsiooniga. Bulgaaria ühineb ka teiste intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandiõigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega (nimetatud XIX lisa lõikes 1), mille lepinguosalised on liikmesriigid või mida nad de facto kohaldavad. Artikkel 68 1. Lepinguosalised peavad soovitavaks riigihangete avamist mittediskrimineerimise ja vastastikkuse alusel, eriti üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe raames. 2. Artiklis 49 määratletud Bulgaaria äriühingutele tagatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist juurdepääs ühenduse pakkumismenetlustele vastavalt ühenduse hankelepingute sõlmimise korrale ning neid koheldakse viisil, mis ei ole ebasoodsam kui ühenduse äriühingute kohtlemine. Artiklis 49 määratletud ühenduse äriühingutele tagatakse hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks juurdepääs Bulgaaria pakkumismenetlustele ning neid koheldakse viisil, mis ei ole ebasoodsam kui Bulgaaria äriühingute kohtlemine. Ühenduse äriühingutel, mis on asutatud Bulgaarias IV jaotise II peatüki sätete kohaselt artiklis 45 kirjeldatud tütarettevõtetena või artiklis 55 kirjeldatud vormis, on käesoleva lepingu jõustumisel juurdepääs pakkumismenetlustele ning neid koheldakse viisil, mis ei ole ebasoodsam kui Bulgaaria äriühingute kohtlemine. Ühenduse äriühingutele, mis on asutatud Bulgaarias artiklis 45 kirjeldatud filiaalide ja esindustena, tagatakse selline kohtlemine hiljemalt artiklis 7 nimetatud üleminekuperioodi lõpuks. Assotsiatsiooninõukogu kontrollib korrapäraselt, kas Bulgaarial on võimalik enne üleminekuperioodi lõppu tagada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs Bulgaaria pakkumismenetlustele. 3. Artiklite 38–59 sätteid kohaldatakse riigihankelepingute täitmisega seotud asutamise, tegevuse ja teenuste osutamise suhtes ühenduse ja Bulgaaria vahel, samuti tööhõive ja tööjõu liikumise suhtes. III PEATÜKK Õigusaktide uhtlüstamine Artikkel 69 Lepinguosalised tõdevad, et Bulgaaria praeguste ja tulevaste õigusaktide ühtlustamine ühenduse omadega on Bulgaaria majanduse ühendusse lõimimise tähtis tingimus. Bulgaaria püüab tagada oma õigusaktide järkjärgulise ühtlustamise ühenduse omadega. Artikkel 70 Õigusaktide ühtlustamine hõlmab eelkõige järgmisi valdkondi: tollialased õigusaktid, äriühinguõigus, pangandusõigus, äriühingute raamatupidamine ja maksud, intellektuaalomand, töökaitse, finantsteenused, konkurentsieeskirjad, inimeste, loomade ja taimede elu ja tervise kaitse, tarbijakaitse, kaudne maksustamine, tehnilised eeskirjad ja normid, tuumaalased õigusnormid, transport ja keskkond. Artikkel 71 Ühendus annab Bulgaariale nende meetmete rakendamiseks tehnilist abi, mille hulka võib muu hulgas kuuluda: - ekspertide vahetus, - teabe edastamine aegsasti, eelkõige oluliste õigusaktide kohta, - seminaride korraldamine, - koolitus, - abi olulisi valdkondi käsitlevate ühenduse õigusaktide tõlkimiseks. VI JAOTIS MAJANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 72 1. Ühendus ja Bulgaaria seavad sisse majanduskootöö, mis on suunatud Bulgaaria arendamisele ja kasvupotentsiaalile. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks. 2. Poliitika ja muud meetmed kavandatakse Bulgaaria majandusliku ja sotsiaalse arengu eesmärgil ja neis võetakse arvesse säästva arengu põhimõtet. Need meetmed peaksid algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega. 3. Selleks peaks koostöö eelkõige keskenduma nende majandusharudega seotud poliitikale ja meetmetele, mis sisaldab investeeringuid, põllumajandust, energeetikat, transporti, sidet, piirkondlikku arengut ja turismi. 4. Erilist tähelepanu pööratakse meetmetele, mis võivad soodustada koostööd Kesk- ja Ida-Euroopa riikide vahel, et edendada piirkonna harmoonilist arengut. Artikkel 73 Tööstuskoostöö 1. Koostöö hõlmab eelkõige järgmise edendamist: - tööstuskoostöö kummagi lepinguosalise majandustegevuses osalejate vahel, seades eelkõige eesmärgiks erasektori tugevdamise, - ühenduse osalemine Bulgaaria poolt nii avalikus kui erasektoris tööstuse moderniseerimiseks ja ümberkorraldamiseks tehtavates jõupingutustes, mis võimaldavad üleminekut ühtse juhtimisega plaanimajanduselt turumajandusele keskkonnakaitset tagavatel tingimustel, - konkreetsete sektorite ümberkorraldamine, selles kontekstis uurib assotsiatsiooninõukogu eriti probleeme, mis mõjutavad söe ja terase sektorit ning kaitsetööstuse ümberkorraldamist, - uute ettevõtjate asutamine kasvupotentsiaaliga valdkondades, eriti mis puudutab kergetööstusharusid, tarbekaupu ja teenuseid, - tehnoloogia ja oskusteabe siire. 2. Tööstuskoostöö algatustes võetakse arvesse Bulgaaria poolt kindlaksmääratud prioriteete. Algatuste eesmärk peaks eelkõige olema ettevõtjatele sobiva raamistiku loomine, juhtimisalase oskusteabe parandamine ning läbipaistvuse edendamine seoses turgude ja ettevõtjatele esitatavate tingimustega; vajaduse korral sisaldavad algatused tehnilist abi. Artikkel 74 Investeeringute soodustamine ja kaitse 1. Koostöö eesmärgiks on säilitada ja vajaduse korral parandada õigusraamistikku ning soodsaid tingimusi nii riigisisesteks kui välismaisteks erainvesteeringuteks ning nende kaitsmiseks, mis on oluline majanduse ja tööstuse ümberkorraldamiseks ja arenguks Bulgaarias. Koostöö eesmärgiks on samuti soodustada ja edendada välisinvesteeringuid ja erastamist Bulgaarias. 2. Koostöö eesmärgid on eelkõige: - vajaduse korral investeeringute soodustamise ja kaitse lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Bulgaaria vahel, - vajaduse korral topeltmaksustamise vältimise lepingute sõlmimine liikmesriikide ja Bulgaaria vahel, - asjakohase kapitalisiirde korra rakendamine, - piirangute vähendamine ja majanduse infrastruktuuri parandamine, - investeerimisvõimalusi käsitleva teabe vahetus messide, näituste, kaubandusnädalate ja muude ürituste kaudu, - teabevahetus investeerimisalaste seaduste, määruste ja juhtimistavade kohta. 3. Bulgaaria austab investeerimismeetmete kaubandusaspekte, kui need on GATTi raames vastu võetud. Artikkel 75 Põllumajandus- ja tööstusstandardid ning vastavushindamine 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et vähendada erinevusi standardimis- ja vastavushindamismenetluste valdkonnas. 2. Selleks püütakse koostöös: - edendada ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist, - vajaduse korral sõlmida antud valdkondades vastastikuse tunnustamise lepinguid, - soodustada Bulgaaria aktiivset ja korrapärast osalemist eriorganisatsioonide töös (CEN, CENELEC, ETSI, EOTC), - abistada Bulgaariat Euroopa mõõtmis- ja katsetamisprogrammides, - edendada tehnilise ja metodoloogilise teabe vahetamist kvaliteedikontrolli ja tootmisprotsessi alal. 3. Ühendus annab Bulgaariale vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 76 Koostöö teaduse ja tehnika valdkonnas 1. Lepinguosalised edendavad koostööd teaduse ja tehnika arengu valdkonnas. Nad pööravad erilist tähelepanu järgmisele: - teabevahetus üksteise teadus- ja tehnikapoliitika üle, - ühiste teaduskohtumiste (seminarid ja õpikojad) korraldamine, - ühine teadus- ja arendustegevus, mis on suunatud teaduse arengule ning tehnoloogia ja oskusteabe siirdele, - mõlema lepinguosalise teadlaste ja asjatundjate koolitus ja vahetusprogrammid, - teadustööd ja uute tehnoloogiate rakendamist soodustava keskkonna arendamine ning teadustöö tulemustega seotud intellektuaalomandi asjakohane kaitse, - Bulgaaria osalemine ühenduse programmides vastavalt lõikele 3. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 2. Assotsiatsiooninõukogu määrab kindlaks koostöö arendamise asjakohase korra. 3. Ühenduse raamprogrammiga hõlmatud koostööd teaduse ja tehnika arengu valdkonnas rakendatakse vastavalt erikorrale, mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis kehtestatakse iga lepinguosalise õigusmenetluste kohaselt. Artikkel 77 Haridus ja koolitus 1. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on tagada inimressursside harmooniline areng ning tõsta üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset nii avalikus kui ka erasektoris, võttes arvesse Bulgaaria prioriteete. Luuakse institutsiooniline raamistik ja koostöökavad (mis põhinevad Euroopa Koolitusfondil pärast selle asutamist ja programmil Tempus). Sellega seoses võib kaaluda ka Bulgaaria osalemist teistes ühenduse programmides. 2. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele valdkondadele: - Bulgaaria haridus- ja koolitussüsteemi reform, - alus-, täiend- ja ümberõpe, sealhulgas avaliku ja erasektori juhtide ning muude avalike teenistujate koolitus, eelkõige kindlaksmääratavates prioriteetsetes valdkondades, - ülikoolidevaheline ning ülikoolide ja äriühingute vaheline koostöö ning õpetajate, õpilaste, haldustöötajate ja noorte liikuvus, - Euroopa-õpingute edendamine sobivates õppeasutustes, - õpingukestuste ja diplomite vastastikune tunnustamine, - ühenduse keelte ja bulgaaria keele õpetamine, - tõlkide ja tõlkijate koolitamine ning ühenduse keelenormide ja terminoloogia edendamine. Artikkel 78 Põllumajandus ja agrotööstussektor 1. Käesolevas valdkonnas on koostöö eesmärk Bulgaaria põllumajanduse ja agrotööstussektori moderniseerimine, ümberkorraldamine ja erastamine. Koostööga püütakse eeskätt: - arendada eraomanduslikke talumajapidamisi ja turustuskanaleid ning hoiustamismeetodeid, eraomanduslikku turustamist, haldamist jne, - moderniseerida maapiirkondade infrastruktuuri (transport, veevarustus, side), - parandada maakasutuse planeerimist, sealhulgas hoonestamist ja linnaplaneerimist, - parandada saagikust ja kvaliteeti asjakohaste meetodite ja toodete kasutamise abil; pakkuda koolitust ja järelevalvet tootmisprotsessiga seotud saastetõrjemeetodite kasutamisel, - arendada ja moderniseerida töötlemisettevõtteid ja nende turustusmeetodeid, - edendada põllumajanduses vastastikust täiendamist, - edendada tööstuskoostööd põllumajanduses ja oskusteabe vahetamist, eelkõige ühenduse ja Bulgaaria erasektorite vahel, - arendada koostööd loomade ja taimede tervishoiu ning põllumajandus- ja toidutervise (eriti ionisatsiooni) valdkonnas, sealhulgas veterinaaria-alased õigusaktid ning kontrollimine, taimede-alased ja fütosanitaarõigusaktid, et koolituseks antava abi ja kontrollide organiseerimise kaudu saavutada järkjärguline ühtlustamine ühenduse standarditega, - arendada ökoloogiliselt puhtaid piirkondi, tehnoloogiaid ja põllukultuure, - arendada ja edendada tõhusat koostööd ühenduse mudeliga kokkusobivate kvaliteeditagamissüsteemide valdkonnas, - edendada maaelu lõimitud arengut Bulgaarias, - vahetada teavet põllumajanduspoliitika ja põllumajandust käsitlevate õigusaktide osas. 2. Selleks annab ühendus vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 79 Energeetika 1. Turumajanduse ja Euroopa energiaharta põhimõtetest lähtuvalt teevad lepinguosalised koostööd, et edendada Euroopa energiaturgude järkjärgulist lõimumist. 2. Koostöö hõlmab muu hulgas vajaduse korral tehnilist abi järgmistes valdkondades: - energiapoliitika formuleerimine ja kavandamine, sealhulgas selle pikaajalised aspektid, - juhtimine ja koolitus energiasektoris, - energia säästmise ja efektiivsuse suurendamine, - energiaressursside arendamine, - energia jaotamise parandamine ning energiaga varustamise parandamine ja mitmekesistamine, - energia tootmise ja tarbimise keskkonnamõju, - tuumaenergeetikasektor, - energiaturu ulatuslikum avamine, sealhulgas gaasi- ja elektriülekande hõlbustamine, - elektri- ja gaasisektor, kaasa arvatud varustusvõrkude omavahelise ühendamise võimaluste kaalumine, - energeetika infrastruktuuri moderniseerimine, - käesoleva sektori ettevõtjate vahelise koostöö raamtingimuste kindlaksmääramine, - tehnoloogia ja oskusteabe siire. Artikkel 80 Tuumaohutus 1. Koostöö eesmärk on parandada tuumaenergia kasutamise ohutust. 2. Koostöö hõlmab peamiselt järgmisi teemasid: - Bulgaaria tuumaelektrijaamade kasutamisohutuse parandamine, - olemasolevate VVER-440 reaktoritega varustatud elektrijaamade uuendamise teostatavuse hindamine, - tuumarajatiste juhtide ja muude töötajate koolituse edendamine, - Bulgaaria tuumaohutust käsitlevate õigusnormide ajakohastamine ning järelevalveasutuste ja nende ressursside tugevdamine, - tuumaohutus, valmisolek tuumaavariiks ja hädaolukordade ohjamine, - kiirguskaitse, sealhulgas kiirgusfooni seire, - kütusetsükli probleemid ja tuumamaterjalide kaitse, - radioaktiivsete jäätmete käitlemine, - tuumarajatiste tegevuse lõpetamine ja demonteerimine, - saastatusest puhastamine. 3. Koostöö hõlmab teabe ja kogemuste vahetust ning teadus- ja arendustegevust vastavalt artiklile 76. Artikkel 81 Keskkond 1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad oma koostööd keskkonna ja inimeste tervise valdkonnas, mida nad peavad prioriteetseks. 2. Koostöö hõlmab järgmist: - tõhus reostustaseme seire; keskkonnaseisundi teabesüsteemid, - kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veereostuse vastu võitlemine, - säästev, tõhus ja keskkonnahoidlik energiatootmine ja -tarbimine; tööstusettevõtete ohutus, - piiriveeteede, sealhulgas piiriüleste veeteede veevarude haldamine vastavuses rahvusvahelise õiguse põhimõtetega ja eelkõige vastavuses piiriüleste vooluveekogude ning rahvusvaheliste järvede kaitset ja kasutust käsitleva konventsiooniga, - kemikaalide liigitamine ja ohutu käitlemine, - veekvaliteet, eriti piiriüleste veeteede vee kvaliteet (sealhulgas Doonau ja Must meri), - veereostuse, eriti joogiveevarude reostuse tõhus ennetamine ja vähendamine, - jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, Baseli konventsiooni rakendamine, - põllumajanduse keskkonnamõju; toitainete mullast väljauhtumine, sooldumine ja hapestumine, - metsade, taimestiku ja loomastiku kaitse; maapiirkondade ökoloogilise stabiilsuse taastamine, - maakasutuse planeerimine, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, - rannikuvööndi haldamine, - majanduslike ja maksustamisvahendite kasutamine, - ülemaailmne kliimamuutus ja selle ärahoidmine, - keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus; - piirkondlike rahvusvaheliste programmide rakendamine, muu hulgas nende, mis puudutavad Doonau vesikonda ja Musta merd. 3. Koostööd tehakse eelkõige järgmistes vormides: - teabe ja ekspertide vahetus, sealhulgas teave ja eksperdid, mis on seotud keskkonnasäästlike tehnoloogiate ülekandega, - koolitusprogrammid, - seaduse (ühenduse standardid), eeskirjade, normide ja meetodite ühtlustamine, - koostöö piirkondlikul tasandil, mis hõlmab võimaluse korral ühisprogrammide rakendamist rahvusvahelisel tasandil, eriti mis puudutab piiriüleste veeteede haldamist, kaitset ja kvaliteeti; koostöö Euroopa Keskkonnaagentuuri raames, kui see asutatakse, - strateegiate väljatöötamine, eeskätt ülemaailmsete ja ilmastikuküsimuste strateegiate väljatöötamine, - keskkonnamõju uuringud, - keskkonnajuhtimise parandamine, muu hulgas veemajandus. 4. Protokollis nr 8 sätestatakse piiriüleste veeteede haldamise, kaitse ja kvaliteedi kord. Artikkel 82 Transport 1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd, et võimaldada Bulgaarial: - transporti ümber korraldada ja kaasajastada, - parandada reisijate ja kaupade liikumist ja juurdepääsu transporditurule, kõrvaldades halduslikud, tehnilised ja muud takistused, - hõlbustada ühenduse transiiti läbi Bulgaaria maantee-, raudtee-, sisevee- ja neid eri vorme ühendava transpordi abil, - saavutada ühenduse tegevusstandarditega võrreldavad tegevusstandardid. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmisi teemasid: - majandus-, õigus- ja tehnilise koolituse programmid, - tehniline abi ja nõustamine ning teabevahetus. 3. Koostöö hõlmab järgmisi prioriteetseid valdkondi: - maanteetransport, sealhulgas transiidinõuete järkjärguline lihtsustamine, - raudteede ja lennuväljade juhtimine, sealhulgas koostöö asjaomaste riigisiseste asutuste vahel, - üldist huvi pakkuvate maanteede, siseveeteede, raudteede, sadamate ja lennuväljade ning üleeuroopaliste ühendusteede infrastruktuuri kaasajastamine, - maakasutuse planeerimine, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, - tehnilise varustuse kohandamine ühenduse standarditega eeskätt maantee- ja raudteetranspordi, mitmeliigilise transpordi ja ümberlaadimise valdkonnas, - ühenduses kohaldatava transpordipoliitikaga kooskõlas oleva transpordipoliitika kohaldamine, - ühiste teadus- ja tehnikaprogrammide edendamine vastavalt artiklile 76. Artikkel 83 Side ja post 1. Lepinguosalised laiendavad ja tugevdavad koostööd antud valdkonnas ja algatavad selleks eeskätt järgmisi tegevusi: - teabevahetus side- ja postipoliitika osas, - tehnilise ja muu teabe vahetus ning mõlema poole ekspertidele seminaride, õpikodade ja konverentside korraldamine, - koolitus ja nõustamine, - tehnoloogia ja oskusteabe siire kõigis side- ja postivaldkondades, - mõlema lepinguosalise asjaomaste asutuste ühisprojektid, - Euroopa standardite, sertifitseerimissüsteemide ja korralduspõhimõtete propageerimine, - uute, eeskätt kaubanduslikus kasutuses olevate sidevahendite, -teenuste ja -käitiste edendamine. 2. Nimetatud tegevustes keskendutakse järgmistele prioriteetsetele valdkondadele: - valdkonnaturu poliitika ning õigus- ja regulatiivaktide arendamine ja kohaldamine side ja posti osas Bulgaarias, - Bulgaaria sidevõrgu kaasajastamine ja lõimimine Euroopa ja maailma sidevõrkudega, - koostöö Euroopa standardistruktuuride raames, - üleeuroopaliste süsteemide lõimimine; side juriidilised ja regulatiivsed aspektid, - side haldamine uues majanduskeskkonnas: organisatsioonilised struktuurid, strateegia ja planeerimine, ostupõhimõtted. Artikkel 84 Pangandus, kindlustus ja muud finantsteenused 1. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on luua ja välja arendada sobiv raamistik pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektori edendamiseks Bulgaarias. 2. Koostöös keskendutakse järgmisele: - Euroopa standarditel põhinevate tõhusate raamatupidamis- ja auditeerimissüsteemide parandamine Bulgaarias, - pangandus- ja rahandussüsteemide tugevdamine ja ümberkorraldamine, - pangandus- ja finantsteenuste järelevalve ja reguleerimissüsteemide ühtlustamine ja parandamine, - terminisõnastike ettevalmistamine, - teabevahetus eelkõige kavandatavate õigusaktide osas, - ühenduse ja Bulgaaria õigusaktide koostamine ja tõlkimine. 3. Selleks hõlmab koostöö tehnilise abi andmist ja koolitust. Artikkel 85 Auditi ja finantskontrolli alane koostöö 1. Lepinguosalised teevad koostööd eesmärgiga arendada välja tõhusad finantskontrolli- ja auditisüsteemid Bulgaaria töökorralduses, järgides ühenduse standardmeetodeid ja -menetlusi. 2. Koostöös keskendutakse järgmisele: - olulise teabe vahetamine auditisüsteemide kohta, - auditidokumentide ühtlustamine, - koolitus ja nõustamine. 3. Selleks annab ühendus vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 86 Rahapoliitika Bulgaaria asutuste taotlusel annab ühendus tehnilist abi, et toetada Bulgaariat levi täielikult konverteeritavaks muutmisel ning Bulgaaria poliitika järkjärgulisel lähendamisel Euroopa Rahasüsteemi poliitikale. See hõlmab mitteametlikku teabevahetust Euroopa Rahasüsteemi põhimõtete ja tegevuse kohta. Artikkel 87 Rahapesu 1. Lepinguosalised loovad raamistiku koostööle, mille eesmärk on tõkestada nende rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eriti uimastikaubandusest saadud raha pesuks. 2. Koostöö selles valdkonnas hõlmab haldus- ja tehnilist abi, et kehtestada sellised rahapesu tõkestamiseks vajalikud standardid, mis vastavad ühenduse ja antud valdkonna rahvusvaheliste foorumite, sealhulgas rahapesuvastase töökonna (FATF) poolt vastu võetud standarditele. Artikkel 88 Piirkondlik reng 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd piirkondliku arengu ja maakasutuse planeerimise alal. 2. Selleks võib võtta järgmisi meetmeid: - üleriiklike, piirkondlike või kohalike asutuste vaheline piirkondliku ja maakasutuse planeerimise poliitikat käsitleva teabe vahetus ja vajaduse korral Bulgaaria abistamine sellise poliitika väljatöötamisel, - piirkondlike ja kohalike asutuste ühistegevus majandusliku arengu alal, - ühise lähenemise uurimine nende piirkondade arendamiseks, mis asuvad Bulgaaria ja ühenduse piiril, - vastastikused külaskäigud koostöö- ja abistamisvõimaluste väljaselgitamiseks, - riigiteenistujate või ekspertide vahetus, - tehnilise abi andmine, pöörates erilist tähelepanu ebasoodsate piirkondade arendamisele, - programmide väljatöötamine teabe ja kogemuste vahetamiseks mitmesuguste meetodite, sealhulgas seminaride kaudu. Artikkel 89 Sotsiaalkoostöö 1. Lepinguosalised arendavad omavahelist koostööd töötajate tervisekaitse parandamiseks, lähtudes kaitse tasemest ühenduses. Koostöö hõlmab eelkõige järgmisi teemasid: - tehnilise abi andmine, - ekspertide vahetus, - äriühingute vaheline koostöö, - teave ja töökorraldus ning muu asjakohane abi äriühingutele ja koolitustegevusele, - koostöö rahvatervise valdkonnas. 2. Tööhõive osas keskendub lepinguosaliste vaheline koostöö eeskätt järgmisele: - tööturu organiseerimine, - personaliotsingu- ja karjäärinõustamisteenused, - piirkondlike ümberkorraldusprogrammide kavandamine ja rakendamine, - kohaliku tööhõive edendamine. Antud valdkonnas toimub koostöö uuringute, eksperditeenuste, teabe andmise ja koolituse vormis. 3. Sotsiaalkindlustuse osas on lepinguosaliste koostöö eesmärk Bulgaaria sotsiaalkindlustussüsteemi kohandamine uue majandusliku ja sotsiaalse olukorraga, pakkudes eelkõige eksperditeenuseid ning teavet ja koolitust. Artikkel 90 Turism Lepinguosalised laiendavad ja arendavad koostööd järgmistel aladel: - turisminduse hõlbustamine ja vajaduse korral vajalike formaalsuste vähendamine, - Bulgaaria abistamine turismisektori erastamisel, samuti tõhusa riikliku ja ettevõttepoliitika väljatöötamisel, et luua selle edasiseks arenguks optimaalsed õigus-, haldus- ja finantsmehhanismid, - teabevoo suurendamine rahvusvaheliste võrkude, andmebaaside jne kaudu, - oskusteabe edasiandmine koolituse, vahetuse või seminaride kaudu, - ühistegevuse võimaluste (piiriülesed projektid, sõpruslinnad jne) uurimine, - peamisi turismisektorit mõjutavaid küsimusi käsitlevate arvamuste arutelu ja asjakohane teabevahetus, Artikkel 91 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted 1. Lepinguosalised püüavad arendada ja tugevdada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid ning ühenduse ja Bulgaaria väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete koostööd. 2. Nad soodustavad informatsiooni ja oskusteabe vahetust järgmistes valdkondades: - väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomisel ja arendamisel ning piiriüleses koostöös vajalike juriidiliste, halduslike, tehniliste, maksu- ja finantstingimuste parandamine, - väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele vajalike eriteenuste osutamine (juhtimiskoolitus, raamatupidamine, turustamine, kvaliteedikontroll jne) ja selliseid teenuseid osutavate asutuste tugevdamine, - asjakohaste sidemete loomine ühenduse ettevõtjatega, et parandada väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele suunatud teabevoogu ja edendada piiriülest koostööd (nt ärikoostöö võrgustik BC-NET, euroteabekeskused, konverentsid jne). 3. Koostöö hõlmab tehnilise abi andmist eeskätt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asjakohaseks institutsiooniliseks toetamiseks nii riigisisesel kui piirkondlikul tasandil, pidades silmas finants-, koolitus-, nõuande-, tehnoloogia- ja turustusteenuseid. Artikkel 92 Teave ja audiovisuaalsektor 1. Ühendus ja Bulgaaria võtavad asjakohaseid meetmeid vastastikuse teabevahetuse tõhustamiseks. Prioriteetseteks loetakse programme, mille eesmärk on ühendust käsitleva põhiteabe andmine riigi elanikkonnale ja eriteabe andmine Bulgaaria erialaringkondadele, tagades võimaluse korral juurdepääsu ühenduse andmebaasidele. 2. Lepinguosalised teevad koostööd Euroopa audiovisuaalvaldkonna edendamisel. Bulgaaria audiovisuaalsektor võib eeskätt osaleda ühenduse poolt Media-programmi raames rakendatavas tegevuses vastavalt iga tegevuse eest vastutavate asutuste poolt ettenähtud korrale ja programmi kehtestanud Euroopa Ühenduste Nõukogu 21. detsembri 1990. aasta otsuse sätetele. Ühendus julgustab Bulgaaria audiovisuaalsektorit osalema asjakohastes Eureka programmides. Lepinguosalised kooskõlastavad ja vajaduse korral ühtlustavad oma poliitikat, mis on seotud piiriülese ringhäälingu reguleerimisega, audiovisuaalvaldkonna tehniliste normidega ja Euroopa audiovisuaaltehnoloogia edendamisega. Koostöö võib muu hulgas hõlmata ajakirjanike ja muude meediaasjatundjate koolituseks vajalike programmide, stipendiumide ja vahendite vahetust. Artikkel 93 Tarbijakaitse 1. Lepinguosaliste koostöö eesmärk on Bulgaaria ja ühenduse tarbijakaitsesüsteemide täieliku vastavuse saavutamine. 2. Selleks hõlmab koostöö olemasolevate võimaluste piires järgmist: - teabe ja ekspertide vahetus, - juurdepääs ühenduse andmebaasidele, - koolitus ja tehniline abi. Artikkel 94 Toll 1. Koostöö eesmärk on tagada kõigi kavandatavate kaubavahetust käsitlevate sätete täitmine ja saavutada Bulgaaria tollisüsteemi ühtlustumine ühenduse omaga, aidates niiviisi kaasa käesoleva lepinguga kavandatavale liberaliseerimisele. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmisi teemasid: - teabevahetus, - lepinguosaliste piiripunktide asjakohase infrastruktuuri väljaarendamine, - ühtse haldusdokumendi ja kaupade koondnomenklatuuri kasutuselevõtt, - ühenduse ja Bulgaaria transiidisüsteemide ühendamine, - kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste lihtsustamine, - seminaride ja koolituse korraldamine. - abi tänapäevaste tolliteabesüsteemide kasutuselevõtmisel. Vajaduse korral antakse tehnilist abi. 3. Ilma et see piiraks käesolevas lepingus ja eelkõige selle artiklis 97 ette nähtud laiemat koostööd, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi tolliküsimustes protokolli nr 6 sätete kohaselt. Artikkel 95 Statistikakoostöö 1. Koostöö eesmärk selles valdkonnas on tõhusa statistikasüsteemi väljaarendamine, et anda kiiresti ja õigeaegselt usaldusväärseid statistilisi andmeid, mida on vaja majandusreformi toetamiseks ja jälgimiseks ning eraettevõtluse arendamiseks Bulgaarias. 2. Lepinguosalised teevad koostööd eeskätt järgmistes valdkondades: - Bulgaaria statistikaaparaadi tugevdamine, - ühtlustamine rahvusvaheliste (ja eriti ühenduse) meetodite, standardite ja liigitustega, - majandus- ja sotsiaalreformi toetamiseks ja jälgimiseks vajalike andmete andmine, - erasektori ettevõtjate varustamine vajalike makro- ja mikromajandusandmetega, - andmete konfidentsiaalsuse tagamine, - statistilise teabe vahetus. 3. Ühendus annab vajaduse korral tehnilist abi. Artikkel 96 Majandus 1. Ühendus ja Bulgaaria hõlbustavad majandusreforme ja integratsiooni koostöö abil, mille eesmärk on parandada kummagi majanduse põhialuste mõistmist ning majanduspoliitika kavandamist ja rakendamist turumajanduses. 2. Selleks teevad ühendus ja Bulgaaria järgmist: - vahetavad teavet makromajanduslike tulemuste ja ennustuste ning arengustrateegiate kohta, - analüüsivad ühiselt vastastikust huvi pakkuvaid majandusküsimusi, kaasa arvatud majanduspoliitika ja selle rakendamise vahendite kavandamine, - soodustavad eeskätt majanduskoostöö tegevusprogrammi kaudu laialdast koostööd ühenduse ja Bulgaaria majandusteadlaste ja juhtide vahel, et kiirendada majanduspoliitika kavandamiseks vajaliku oskusteabe edasiandmist ja tagada majanduspoliitikaga seotud uurimistulemuste laialdane levitamine. Artikkel 97 Uimastid 1. Koostöö eesmärk on eelkõige tõhustada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku levitamise ja nendega kauplemise vastu suunatud tegevust ja meetmeid ning vähendada nende toodete kuritarvitust. 2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikes koostöömeetodites, sealhulgas ühismeetmete rakendamise viisides. Nende tegevus põhineb konsultatsioonil ja lõikes 1 nimetatud valdkondades rakendatavate poliitiliste meetmete ja eesmärkide hoolikal kooskõlastamisel. 3. Lepinguosaliste koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eeskätt järgmistes valdkondades: - riigisiseste õigusaktide koostamine ja rakendamine, - asutuste ja teabekeskuste ning sotsiaal- ja tervisekeskuste loomine, - ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu võitlemisega seotud asutuste tegevuse tõhustamine, - töötajate koolitus ja teadustöö, - lähteainete ja teiste narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate kemikaalide leviku tõkestamine, luues sobivad standardid, mis vastavad ühenduse ja antud valdkonna rahvusvaheliste organisatsioonide, eeskätt kemikaalidega tegeleva töökonna (CATF) poolt vastu võetud standarditele. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koostöö hõlmab veel muid valdkondi. VII JAOTIS KULTUURIKOOSTÖÖ Artikkel 98 Võttes arvesse pidulikku deklaratsiooni Euroopa Liidu kohta, kohustuvad lepinguosalised edendama, soodustama ja hõlbustama kultuurikoostööd. Kui see on vajalik, võib ühenduse või ühe või mitme liikmesriigi kultuurikoostööprogramme laiendada Bulgaariale ning arendada muid vastastikust huvi pakkuvaid tegevusi. See koostöö hõlmab eeskätt järgmisi valdkondi: - mittekaubanduslike kunstiteoste ja kunstnike vahetus, - filmi tootmine ja filmitööstus, võttes arvesse artiklis 92 ettenähtud koostööd audiovisuaalsektoris, - kirjandusteoste tõlkimine, - mälestiste ning arhitektuuri- ja kultuuripärandi säilitamine ja taastamine, - kultuuriküsimustega tegelevate isikute koolitus, - Euroopa-teemaliste kultuuriürituste korraldamine. VIII JAOTIS RAHANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 99 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja vastavalt artiklitele 100, 101, 103 ja 104 ning ilma, et see piiraks artikli 102 kohaldamist, saab Bulgaaria ühenduselt ajutist finantsabi toetuste ja laenudena, kaasa arvatud Euroopa Investeerimispanga laenud vastavalt panga põhikirja artikli 18 sätetele, et kiirendada Bulgaaria majanduse ümberkorraldamist ja aidata Bulgaarial toime tulla struktuuriliste ümberkorralduste majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega. Artikkel 100 Kõnealust finantsabi antakse: - kas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3906/89 (muudetud redaktsioonis) ette nähtud PHARE programmi raames mitmeks aastaks või uue mitmeaastase finantsraamprogrammi alusel, mis on ühenduse poolt kehtestatud pärast Bulgaariaga konsulteerimist ja milles võetakse arvesse käesoleva lepingu artiklites 103 ja 104 nimetatud kaalutlusi, - Euroopa Investeerimispanga laenudega kuni nende kasutamisaja lõppemiseni; pärast Bulgaariaga konsulteerimist kinnitab ühendus järgnevateks aastateks Euroopa Investeerimispanga poolt Bulgaariale antavad suurimad laenusummad ja nende kasutamisaja. Artikkel 101 Ühenduse finantsabi eesmärgid ja valdkonnad sätestatakse lepinguosaliste poolt kokkulepitavas näidisprogrammis. Lepinguosalised teavitavad sellest assotsiatsiooninõukogu. Artikkel 102 1. Erivajaduse korral ning G-24 tegevussuuniseid ja finantsressursside kättesaadavust arvesse võttes uurib ühendus Bulgaaria taotlusel ja rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega koordineeritult G-24 raames ajutise finantsabi andmise võimalust, - et toetada Bulgaaria valuuta konverteeritavuse saavutamise ja säilitamise meetmeid, - et toetada keskmise tähtaja jooksul tehtavaid pingutusi tasakaalustamiseks ja struktuuriliseks kohandamiseks, sealhulgas maksebilansiabi. 2. Selle finantsabi eeldus on vajaduse korral Rahvusvahelise Valuutafondi poolt G-24 raames toetatavate konverteeritavust ja/või Bulgaaria majanduse ümberkorraldamist käsitlevate programmide esitlemine Bulgaaria poolt, nende programmide aktsepteerimine ühenduse poolt ja Bulgaaria jätkuv osavõtt nendest programmidest ning lõplik eesmärk on kiire üleminek eraallikatel põhinevale rahastamisele. 3. Assotsiatsiooninõukogu teavitatakse selle abi andmise tingimustest ning sellise abiga seoses Bulgaaria poolt võetud kohustustest. Artikkel 103 Ühenduse finantsabi hinnatakse tekkivate vajaduste ja Bulgaaria arengutaseme seisukohalt ning võttes arvesse kehtestatud prioriteete, Bulgaaria majanduse suutlikkust abi vastu võtta, võimet laene tagasi maksta, edusamme liikumisel turumajandusliku süsteemi poole ja ümberkorraldusi Bulgaarias. Artikkel 104 Olemasolevate vahendite parima kasutamise huvides tagavad lepinguosalised, et ühenduse panused kooskõlastatakse põhjalikult nende panustega, mis tulevad muudest allikatest, nagu liikmesriigid, muud riigid, sealhulgas G-24, ja rahvusvahelised finantsinstitutsioonid, nagu Rahvusvaheline Valuutafond, Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank. IX JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 105 Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, mis jälgib käesoleva lepingu rakendamist. Assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas ja kui asjaolud seda nõuavad. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepingu raames esile kerkivad tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. Artikkel 106 1. Assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Bulgaaria valitsuse poolt nimetatud liikmed. 2. Assotsiatsiooninõukogu liikmed võivad vastavalt nõukogu töökorras ettenähtavatele tingimustele anda volituse enda esindamiseks. 3. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. 4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on töökorras sätestatud korra kohaselt vaheldumisi Euroopa Ühenduste Nõukogu liige ja Bulgaaria valitsuse liige. 5. Euroopa Investeerimispank võtab vajaduse korral vaatlejana assotsiatsiooninõukogu tööst osa. Artikkel 107 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingu ssätestatud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad vajalikke meetmeid nende otsuste rakendamiseks. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. Nõukogu koostab oma otsused ja soovitused mõlema lepinguosalise kokkuleppel. Artikkel 108 1. Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. 3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks. 4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena. Assotsiatsiooninõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku. Vahekohtunike otsused langetatakse häälteenamusega. Mõlemad vaidlusosalised peavad võtma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke meetmeid. Artikkel 109 1. Assotsiatsiooninõukogu abistab talle pandud ülesannete täitmisel assotsiatsioonikomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Ühenduste Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Bulgaaria valitsuse esindajad, tavaliselt kõrgemate ametnike tasandil. Oma töökorras määrab assotsiatsiooninõukogu kindlaks assotsiatsioonikomitee ülesanded, mille hulka kuulub assotsiatsiooninõukogu kohtumiste ettevalmistamine ning komitee töökorraldus. 2. Assotsiatsiooninõukogu võib oma pädevuse delegeerida assotsiatsioonikomiteele. Sellisel juhul teeb assotsiatsioonikomitee otsused artiklis 107 sätestatud tingimuste kohaselt. Artikkel 110 Assotsiatsiooninõukogu võib teha otsuse mis tahes muu erikomitee või -asutuse moodustamise kohta, kes abistab teda ülesannete täitmisel. Oma töökorras määrab assotsiatsiooninõukogu kindlaks selliste komiteede või asutuste koosseisu ja ülesanded ning töökorralduse. Artikkel 111 Käesolevaga asutatakse parlamentaarne assotsiatsioonikomitee. Komitees kohtuvad ja vahetavad arvamusi Bulgaaria parlamendi ja Euroopa Parlamendi liikmed. Komitee tuleb kokku enda määratud ajavahemike tagant. Artikkel 112 1. Parlamentaarsesse assotsiatsioonikomiteesse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Parlamendi liikmed ja teiselt poolt Bulgaaria parlamendi liikmed. 2. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra. 3. Parlamentaarse assotsiatsioonikomitee eesistujaks on töökorras sätestatava kohaselt vaheldumisi Euroopa Parlament ja Bulgaaria parlament. Artikkel 113 Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib assotsiatsiooninõukogult nõuda käesoleva lepingu rakendamisega seotud teavet, mille nõukogu seejärel komiteele esitab. Parlamentaarsele assotsiatsioonikomiteele teatatakse assotsiatsiooninõukogu otsustest. Parlamentaarne assotsiatsioonikomitee võib anda assotsiatsiooninõukogule soovitusi. Artikkel 114 Mõlemad lepinguosalised kohustuvad käesoleva lepingu kohaldamisalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilisi ja juriidilisi isikuid ei diskrimineerita võrreldes tema enda kodanikega pääsemisel lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi. Artikkel 115 Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid: a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, eeldusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete puhul, mis ei ole spetsiaalselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks korrakaitset mõjutavate tõsiste riigisiseste rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita oma kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks. Artikkel 116 1. Käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist: - ei põhjusta meetmed, mida Bulgaaria rakendab ühenduse suhtes, diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel, - ei põhjusta meetmed, mida ühendus rakendab Bulgaaria suhtes, diskrimineerimist Bulgaaria kodanike ega äriühingute vahel. 2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusakte maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras. Artikkel 117 Bulgaaria päritolu kaupadele ei tohi ühendusse importimisel anda soodsamaid tingimusi nendest, mida liikmesriigid omavahel kohaldavad. Bulgaariale IV jaotise ja V jaotise I peatüki kohaselt osaks saav kohtlemine ei tohi olla soodsam sellest, mida liikmesriigid omavahel kohaldavad. Artikkel 118 1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- ja erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest. 2. Kui üks lepinguosalistest leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus. Meetmete valikul tuleb eelistada neid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Nendest meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud asutuses. Artikkel 119 Kuni üksikisikute ja majandustegevuses osalejate ühesuguste õiguste saavutamiseni käesoleva lepingu kohaselt ei mõjuta käesolev leping õigusi, mis isikutele ja majandustegevuses osalejatele tagatakse ühelt poolt üht või mitut liikmesriiki ja teiselt poolt Bulgaariat siduvate lepingutega, välja arvatud valdkonnad, mis kuuluvad ühenduse pädevusse, ja ilma et see piiraks käesolevast lepingust tulenevaid liikmesriikide kohustusi nende pädevusvaldkondades. Artikkel 120 Protokollid nr 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 ning I–XVI lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Artikkel 121 Käesolev leping sõlmitakse määramata ajaks. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Artikkel 122 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut ja nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi territooriumi suhtes. Artikkel 123 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa, taani ja bulgaaria keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Artikkel 124 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud teineteisele esimeses lõigus nimetatud menetluste lõpuleviimisest. Käesolev leping asendab jõustumisel Brüsselis 8. mail 1990 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Bulgaaria vahelise kaubandust ning majandus- ja kaubanduskoostööd käsitleva lepingu. Artikkel 125 1. Kui enne käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimist jõustatakse 1993. aastal ühenduse ja Bulgaaria vahelise vahelepingu alusel käesoleva lepingu teatavate osade sätted, eeskätt kaupade liikumisega seotud sätted, lepivad lepinguosalised kokku, et selliste asjaolude korral ja käesoleva lepingu III jaotise artiklite