21997A0618(01)
18.6.1997 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 161/2
KIRJADE VAHETUS,
millega dokumenteeritakse Euroopa Ühenduse ning Ameerika Ühendriikide , Jaapani, Austraalia, Kanada
ningEFTAriikideNorrajaŠveitsiühinearvamusrahvusvaheliseteadus-j aarenduskoostööpõhimõtetest
arukate tootmissüsteemide alal
A.Ühenduse kiri
Brüssel, 19. märts 1997
Lugupeetud härra.
Viitan läbirääkimistele, milles osalejad ehk Euroopa Ühendus ning Ameer ika Ühendriigid, Jaapan, Austraalia,
Kanada ning EFTA riigid Norra ja Šveits arutasid rahvusvahelist teadus- j a arenduskoosööd arukate
tootmissüsteemide ( intelligent manufacturing systems – IMS) alal.
Käesolevakirjaeesmärgiksondokumenteeridasaavutatudühisarvamusar ukatetootmissüsteemidealasekoostöö
põhimõtete kohta. Käesolev kiri on mõeldud täienduseks suunistele, mill e töötas välja rahvusvaheline juhtiv
teaduskomitee 1994. aastal pärast arukate tootmissüsteemide teostatav usuuringu lõppemist, ning sellega
muudetaksejatäiendataksesuunisteVIIIartiklitjasuuniste2.liitear tiklit1.13allpoolosutatudviisil.Suunisedja
selle liited moodustavad käesoleva kirja lisa.
1.Eesmärk
Osalejad soodustavad ja hõlbustavad arukate tootmissüsteemide alast ko ostööd nende territooriumidel
(Euroopa Ühenduse puhul liikmesriikide territooriumidel) asuvate üksu ste vahel. Nimetatud koostöö peab
tagamatulujapanustevahelisetasakaalu,olematööstuseseisukohaltas jakohaneningpõhinemavastastikusel
huvil ja mõistmisel.
2.Arukate tootmissüsteemide alase koostöö tehnilised teemad
Koostöö hõlmab esialgu järgmist viit tehnilist teemat:
a) toote kogu elutsükkel;b) tootmisprotsess;c) strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid;d) inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused;e) virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad.
Võibkäsitledakamuidarukatetootmissüsteemidealaseidküsimusi,kuid uuedtehnilisedteemadpeavadolema
kooskõlas osalevate piirkondade valitsuste poliitikaga ja nende tööstu se prioriteetidega.
3.Koostöö vormid ja viisid
Koostöö raames võtavad üksused osa projektidest, järgides rahvusvaheli ste konsortsiumide loomise ja
toimimise ühist korda, ning projektide eduka rakendamise ja lõpuleviimi se eesmärgil võidakse korraldada
teadlaste, inseneride ja muu asjaomase personali külaskäike, koolitust ja vahetust.
4.Teabe levitamine ja kasutamine
Arukatetootmissüsteemideraameskorraldatavatestprojektidesttulen evateintellektuaalomandiõigustesuhtes
kohaldatakse suuniste 2. liite sätteid arukate tootmissüsteemidega seo tud intellektuaalomandi õiguste kohta.
Nimetatud liite artiklit 1.13 muudetakse kajastamaks, et Austria, Soome ja Rootsi on Euroopa Liidu liikmed.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 63
5.Rahastamine
Koostöö rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest
õigusnormidest, poliitikast ja programmidest.
Osaleja katab oma osalemise kulud ise.Osalejaosalebõiglaselmääralrahalisevõimitterahalisepanusegapiir kondadevahelisesekretariaadiülesannete
täitmises ja kulude katmises.
6.Arukate tootmissüsteemide rakendamine
Osaleja esindajad, kes on määratud rahvusvahelisse juhtivasse teadusko miteesse, peavad sidet juhtiva
teaduskomitee ja oma riigiasutuste/valitsuse vahel. Osaleja esindajad valvavad rakendamise üle vastavalt
arukate tootmissüsteemide eesmärgile, põhimõtetele ja programmi struk tuurile ning nende ülesandeks on
programmi rakendamist hõlbustada. Lisaks täidavad nad järgmisi ülesand eid:
— aitavad kaasa piirkondlike sekretariaatide vahelise koostöö sujumise le,
— vahetavad teavet koostööga seotud kohalike tavade, õigusnormide ja pro grammide kohta,
— toetavad väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) otsest või kau dset osalemist arukate
tootmissüsteemide programmis. Eelkõige tähendab see võimalust kasutad a elektroonilist
partneriotsinguteenust ja juurdepääsu elektroonilisele registrile, k uhu kantakse osaleda soovijate huvi
kinnitavad teated,
— edastavad oma valitsusele/riigiasutustele rahvusvahelise juhtiva te aduskomitee soovitused otsuse
tegemiseks uute osalejate vastuvõtmise kohta.
Osaleja nimetab ametisse oma piirkondliku sekretariaadi ning korraldab ja juhib selle tööd. Piirkondlikud
sekretariaadid täidavad ennekõike järgmisi kohustusi:
— aitavadkooskõlasomapiirkonnaskehtivateeeskirjadejamenetlustega piirkonnatasandilõigeaegseltvälja
valida projektid,
— aitavad luua piirkonnasiseseid ja piirkondadevahelisi konsortsiume,— teevad oma piirkonna infrastruktuuriühendustega koostööd arukate too tmissüsteemide rakendamiseks.
7.Kestus
Arukatetootmissüsteemideprogrammkestab10aastatningigalosalejalo nõigusprogrammistigalajalvälja
astuda,teatadessellest12kuudette.Viisaastatpärastkoostöökäivita mistvaatavadosalejadsellepõhimõtted
üle ja otsustavad, kas nad jätkavad koostööd endisel kujul, muudavad seda või lõpetavad selle. Käesolev säte
asendab suuniste artiklit VIII.
8.Arukate tootmissüsteemide programmi rakendamine Euroopas
Euroopa Ühendus ning Šveits ja Norra jätavad endale õiguse toimida koos üh tse Euroopa piirkonnana, keda
esindab rahvusvahelises juhtivas teaduskomitees ühisdelegatsioon ja k eda abistab ühtne Euroopa arukate
tootmissüsteemide sekretariaat.
Euroopa Ühenduste Komisjon osutab oma piirkondlikule sekretariaadile v ajalikku abi.
Käesolev kiri ja selle heakskiitmine osalejate poolt täiendab ja muudab s uuniseid ning selles dokumenteeritakse
ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma
kinnituse käesoleva arvamuse kohta võimalikult kiiresti.
Euroopa Ühenduse nimel
64 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
B.Ameerika Ühendriikide kiri
Washington DC, 3. aprill 1997
Lugupeetud härra.
Teatan, et sain kätte Teie 19. märtsi 1997. aasta kirja, mille sisu on järgm ine:
“Viitan läbirääkimistele, milles osalejad ehk Euroopa Ühendus ning Amee rika Ühendriigid, Jaapan, Austraalia,
Kanada ning EFTA riigid Norra ja Šveits arutasid rahvusvahelist teadus- j a arenduskoosööd arukate
tootmissüsteemide ( intelligent manufacturing systems – IMS) alal.
Käesoleva kirja eesmärgiks on dokumenteerida saavutatud ühisarvamus ar ukate tootmissüsteemide alase
koostööpõhimõtetekohta.Käesolevkirionmõeldudtäiendusekssuuniste le,milletöötasväljarahvusvaheline
juhtivteaduskomitee1994.aastalpärastarukatetootmissüsteemideteo statavusuuringulõppemist,ningsellega
muudetaksejatäiendataksesuunisteVIIIartiklitjasuuniste2.liitear tiklit1.13allpoolosutatudviisil.Suunised
ja selle liited moodustavad käesoleva kirja lisa.
1.
Eesmärk
Osalejad soodustavad ja hõlbustavad arukate tootmissüsteemide alast ko ostööd nende territooriumidel
(Euroopa Ühenduse puhul liikmesriikide territooriumidel) asuvate üksu ste vahel. Nimetatud koostöö peab
tagama tulu ja panuste vahelise tasakaalu, olema tööstuse seisukohalt as jakohane ning põhinema
vastastikusel huvil ja mõistmisel.
2.
Arukate tootmissüsteemide alase koostöö tehnilised teemad
Koostöö hõlmab esialgu järgmist viit tehnilist teemat:
a) toote kogu elutsükkel;b) tootmisprotsess;c) strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid;d) inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused;e) virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad.
Võib käsitleda ka muid arukate tootmissüsteemide alaseid küsimusi, kuid uued tehnilised teemad peavad
olema kooskõlas osalevate piirkondade valitsuste poliitikaga ja nende t ööstuse prioriteetidega.
3.
Koostöö vormid ja viisid
Koostöö raames võtavad üksused osa projektidest, järgides rahvusvaheli ste konsortsiumide loomise ja
toimimise ühist korda, ning projektide eduka rakendamise ja lõpuleviimi se eesmärgil võidakse korraldada
teadlaste, inseneride ja muu asjaomase personali külaskäike, koolitust ja vahetust.
4.
Teabe levitamine ja kasutamine
Arukate tootmissüsteemide raames korraldatavatest projektidest tulen evate intellektuaalomandi õiguste
suhtes kohaldatakse suuniste 2. liite sätteid arukate tootmissüsteemid ega seotud intellektuaalomandi
õigustekohta.Nimetatudliiteartiklit1.13muudetaksekajastamaks,et Austria,SoomejaRootsionEuroopa
Liidu liikmed.
5.
Rahastamine
Koostöö rahastamine sõltub vahendite kättesaadavusest ning osalevates piirkondades kohaldatavatest
õigusnormidest, poliitikast ja programmidest.
Osaleja katab oma osalemise kulud ise.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 65
Osaleja osaleb õiglasel määral rahalise või mitterahalise panusega piir kondadevahelise sekretariaadi
ülesannete täitmises ja kulude katmises.
6.
Arukate tootmissüsteemide rakendamine
Osaleja esindajad, kes on määratud rahvusvahelisse juhtivasse teadusko miteesse, peavad sidet juhtiva
teaduskomitee ja oma riigiasutuste/valitsuse vahel. Osaleja esindajad valvavad rakendamise üle vastavalt
arukate tootmissüsteemide eesmärgile, põhimõtetele ja programmi struk tuurile ning nende ülesandeks on
programmi rakendamist hõlbustada. Lisaks täidavad nad järgmisi ülesand eid:
— aitavad kaasa piirkondlike sekretariaatide vahelise koostöö sujumise le,
— vahetavad teavet koostööga seotud kohalike tavade, õigusnormide ja pro grammide kohta,
— toetavadVKEdeotsestvõikaudsetosalemistarukatetootmissüsteemide programmis.Eelkõigetähendab
see võimalust kasutada elektroonilist partneriotsinguteenust ja juurd epääsu elektroonilisele registrile,
kuhu kantakse osaleda soovijate huvi kinnitavad teated,
— edastavad oma valitsusele/riigiasutustele rahvusvahelise juhtiva te aduskomitee soovitused otsuse
tegemiseks uute osalejate vastuvõtmise kohta.
Osaleja nimetab ametisse oma piirkondliku sekretariaadi ning korraldab ja juhib selle tööd. Piirkondlikud
sekretariaadid täidavad ennekõike järgmisi kohustusi:
— aitavad kooskõlas oma piirkonnas kehtivate eeskirjade ja menetlustega piirkonna tasandil õigeaegselt
välja valida projektid,
— aitavad luua piirkonnasiseseid ja piirkondadevahelisi konsortsiume,— teevadomapiirkonnainfrastruktuuriühendustegakoostöödarukatetoo tmissüsteemiderakendamiseks.
7.
Kestus
Arukate tootmissüsteemide programm kestab 10 aastat ning igal osalejal o n õigus programmist igal ajal
välja astuda, teatades sellest 12 kuud ette. Viis aastat pärast koostöö kä ivitamist vaatavad osalejad selle
põhimõttedülejaotsustavad,kasnadjätkavadkoostöödendiselkujul,mu udavadsedavõilõpetavadselle.
Käesolev säte asendab suuniste artiklit VIII.
8.
Arukate tootmissüsteemide programmi rakendamine Euroopas
EuroopaÜhendusningŠveitsjaNorrajätavadendaleõigusetoimidakoosüh tseEuroopapiirkonnana,keda
esindab rahvusvahelises juhtivas teaduskomitees ühisdelegatsioon ja k eda abistab ühtne Euroopa arukate
tootmissüsteemide sekretariaat.Euroopa Ühenduste Komisjon osutab oma piirkondlikule sekretariaadile v ajalikku abi.
Käesolevkirijaselleheakskiitmineosalejatepoolttäiendabjamuudabs uuniseidningsellesdokumenteeritakse
ühisarvamus arukate tootmissüsteemide alase koostöö põhimõtete kohta. Oleksin tänulik, kui saadaksite oma
kinnituse käesoleva arvamuse kohta võimalikult kiiresti.”
Mul on au kinnitada, et minu valitsus nõustub Teie kirja sisuga.
Ameerika Ühendriikide valitsuse nimel
66 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
LISA
ARUKA TOOTMISE ALASE RAHVUSVAHELISE KOOSTÖÖPROGRAMMI SUUNISED
I.
ÜLESANNE
Käesolevasdokumendisantaksearukatetootmissüsteemideprogrammisos alejatelesuunisedrahvusvaheliseks
teadus- ja arenduskoostööks arukate tootmissüsteemide alal. Käesoleva te suunistega ei kehtestata kohustusi
rahvusvahelise ega siseriikliku õiguse alusel.
II.
EESMÄRGID
Arukate tootmissüsteemide programmi eesmärgid on järgmised:
A) luua paremad tingimused tootmistehnoloogiate arendamiseks;B) parandada maailma keskkonna seisundit;C) parandada taastuvate ja mittetaastuvate ressursside kasutamise tõhu sust;
D) luua uusi tooteid ja tingimusi, mis oluliselt tõstaksid nende kasutaja te elukvaliteeti;
E) parandada tootmiskeskkonna kvaliteeti;F) arendada välja üldiselt tunnustatud ja järgitav tootmiskultuur, mis a itab edastada teadmisi tulevastele
põlvkondadele;
G) tõhusalt reageerida tootmise üleilmastumisele;H) avardada ja avada turgusid kogu maailmas,I) edendadatootmisalaprofessionaalsustkogumaailmas,tutvustadesse dakogumaailmasjakinnitadesselle
õppevormid.
Oma eesmärkide saavutamiseks peaks arukate tootmissüsteemide programm edendama:
A) ülemaailmsettootmiskoostööd,mishõlmabsuur-javäikeettevõtjaid, kasutajaid,tarnijaid,kõrgkoolening
valitsusi;
B) kogu maailmas teabe levitamist tähelepanuväärsete tootmisala uuendu ste kohta;
C) ülemaailmsete tootmisala soovituste väljaarendamist standarditeks , tehes koostööd standardimise eel;
D) tootmisprotsessi arendamise alase rahvusvahelise koostöö prioritee tide hindamist ja valikut;
E) osalejatejaprojektikonsortsiumidepartneriteintellektuaalomand iõigusiarvestavateühtsetejuhiste,sätete
ja näidislepingute levitamist, mõistmist ja rakendamist.
III.
TAUSTTEAVE
Arukate tootmissüsteemide programmi teostatavuse uuringus osalesid ku us osalejat. Osalejad olid:
— Austraalia,
— Kanada,— Euroopa Ühendus (EÜ),— osalevad Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riigid: Austr ia, Soome, Rootsi, Norra ja Šveits,
— Jaapan,— Ameerika Ühendriigid.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 67
EÜ ja EFTA riigid tegutsesid koos ühtse Euroopa piirkonnana.
Osalejad korraldasid teostatavusuuringu vastavalt aruka tootmise alas e rahvusvahelise koostöö
teostatavusuuringu suunistele.Teostatavusuuringurahvusvahelisejuhtivateaduskomiteelõpparuande kohaseltkinnitasteostatavusuuring,et
onvõimalikluuaarukatootmiseuurimisejaarendamiserahvusvahelineko ostööprogramm,misonõiglaseja
kasuliku struktuuriga ning annab õiglasi ja kasulikke tulemusi.Teostatavusuuringu rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee soovitas oma l õpparuandes alustada arukate
tootmissüsteemideprogramminingesitasomaettepanekudprogrammijuht imisstruktuuri,tehnilisteteemade
ja intellektuaalomandi õiguste sätete kohta.
IV.
PÕHIMÕTTED
Tootmineonheaolupõhilineallikasningtootmiselonotsustavtähtsusma janduskasvuletugevamajandusliku
aluse rajamisel.
Ülemaailmse turu teke on oluliselt tõstnud tootmisele esitatavaid nõudm isi.
Arukatootmiseuuriminejaarendamineontootmiseleühatähtsam.Arukato otmisepõhjalikuuriminetoimub
kogumaailmas.Nõuetekohaseltjuhitavrahvusvahelinekoostööarukatoo tmiseuurimiseljaarendamiselaitab
tootmist täiustada.
Rahvusvaheline koostöö aruka tootmise alal peaks lähtuma järgmistest põ himõtetest:
A) osalemispanus määratakse ja koostööst saadav tulu jagatakse õiglasel t ja tasakaalustatult;
B) koostööprojektid peavad olema tööstuse seisukohalt asjakohased;
C) koostööprojekte korraldavad piirkondadevahelised geograafilistel alustel moodustatud konsortsiumid;
D) koostööprojekte võib teha innovatsioonitsükli igas järgus;E) koostööprojektide tulemusi jagatakse kontrollitud teabelevi teel, e t kaitsta intellektuaalomandi õigusi ja
jagada koostöö käigus loodud või antud intellektuaalomandi õigused õigl aselt,
F) valitsemissektori rahastatavate või valitsemissektori vahendeid ka sutavate arukate tootmissüsteemide
projektide raames ei või tegelda konkurentsi uurimise ja arendamisega.
V.
PROGRAMMI STRUKTUUR JA RAHASTAMINE
Arukate tootmissüsteemide programm on rahvusvaheline koostööprogramm , milles osalejad püüavad koos
parandada tööstuse konkurentsivõimet, lahendada ülemaailmseid tootmi sala probleeme ja arendada arukaid
toomistehnoloogiaid ja -süsteeme, millest oleks kasu kogu inimkonnale. Arukate tootmissüsteemide
programmi kohaldamisala on võimalikult lai.A. Arukate tootmissüsteemide programmi juhtimise struktuur on järgmine :
1) arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee;2) piirkondadevaheline sekretariaat;3) piirkondlikud sekretariaadid.Arukate tootmissüsteemide programmi kuuluvad projektid, mis vastavad 1 . liites esitatud tehnilistele
teemadele.Projektipartnerid peavad täitma 2. liites esitatud intellektuaalomand i õiguste sätteid. Intellektuaalomandi
õigustesättedsisaldavadkohustuslikkemiinimumnõudeid,mittekohust uslikkesätteidarvessevõtmiseksja
vabatahtlikke sätteid.68 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
B.Juhtimisstruktuuri rahastamine
1. Osaleja rahastab oma osalemise ise.
2. Osaleja otsustab ise, mil viisil ta oma osalemist rahastab.3. Osaleja osaleb õiglasel määral rahalise või mitterahalise panusega pi irkondadevahelise sekretariaadi
kulude katmises.
4. Osaleja vastutab ise oma delegatsiooni kulude ja tekkivate kohustuste katmise eest.
C.
Projektide rahastamine
1. Osaleja rahastab oma osalemise ise.
2. Osaleja otsustab ise, mil viisil ta oma osalemist rahastab.
VI
JUHTIMISSTRUKTUUR
A.
Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee
. Arukate tootmissüsteemide
programmijärelevalvabarukatetootmissüsteemiderahvusvahelinejuht ivteaduskomitee.Komiteeliikmed
peavad olema osalejate tööstus-, akadeemilise või valitsemissektori vä ljapaistvad esindajad, kes tunnevad
tootmisvaldkonda. Liikmed peavad soovima ja saama pühendada aega ja ener giat arukate
tootmissüsteemide programmi juhtimisele.1.Koosseis. Komitee koosseisus on kaks liiget ja üks vaatleja igalt osalejalt.
Kui programmiga liituvad IX jaos esitatud menetluse kohaselt uued osalej ad, siis komitee liikmete ja
vaatlejate koguarv kasvab.Delegatsiooniliikmedvõivadesindadaosalejatetööstus-,akadeemilis tvõivalitsemissektorit.Soovitatav
on tööstussektori tugev esindatus. Vähemalt üks kahest liikmest peab ole ma tööstussektori esindaja
ning delegatsiooni juht ei tohi kuuluda valitsemissektorisse. Liikmed t uleb nimetada piisavalt pikaks
ajaks. Vaatlejaid võib vajaduse korral vahetada.Arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee kooso lekutel võib iga osaleja
delegatsiooniga kaasas olla kaks esindajat selle osaleja piirkondlikus t sekretariaadist.
2. Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee võta b vastu otsuseid liikmete
konsensuse alusel.
3.Eesistuja. Arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee eesi stuja kohta täidavad
rotatsiooni korras kõik kuus osalejat. Eesistuja ametiaeg kestab kaks aa stat. Oma eesistumise ajal
vastutab osaleja ka piirkondadevahelise sekretariaadi töö korraldamis e eest. Esimesel ametiajal on
eesistujaks Kanada. Teisel ametiajal on eesistujaks Austraalia, kes jär jepidevuse tagamiseks täidab
esimesel ametiajal ase-eesistuja ülesandeid. Kolmandal ametiajal on ee sistujaks EFTA. Edasine
eesistujatejärjestusotsustataksekolmandaaastajooksulpärastaruka tetootmissüsteemideprogrammi
käivitumist.
4.Kohustused . Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee koost ab soovitusi
strateegia ja poliitika kohta, mida arukate tootmissüsteemide programm i rakendamiseks ja
arendamisekskasutada,sealhulgaskauuteosalejatekohta.Samutitäida bkomiteejärgmisiülesandeid:
a) annab üldised juhised, määrab strateegilised prioriteedid ja valvab p rogrammi rakendamise järele;
b) rahastab uute arukate tootmissüsteemide dokumentide koostamist ja ki idab need heaks;
c) asutab oma ülesannete täitmiseks vajalikke (näiteks tehnilisi või jur iidilisi) ajutisi töökondi ja
komiteesid;
d) valvab piirkondadevahelise sekretariaadi töö järele;e) tutvustab arukaid tootmissüsteeme ja kogu tootmisala rahvusvahelise lt;
f) kinnitab projektid vastavalt IX jaole;g) tagab, et programmi raames korraldatavad projektid ja tehtav töö on koo skõlas osalejate vahel
kokkulepitud eesmärgi, põhimõtete ja programmi struktuuriga;
h) hoolitseb teabevahetuse eest arukate tootmissüsteemide rahvusvahel ise juhtiva teaduskomitee,
piirkondadevahelise sekretariaadi, piirkondlike sekretariaatide ja k onsortsiumiliikmete vahel.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 69
B.Piirkondadevaheline sekretariaat . Osaleja, kes on arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva
teaduskomitee eesistujaks, vastutab piirkondadevahelise sekretariaa di töö korraldamise eest.
Piirkondadevaheline sekretariaat täidab järgmisi kohustusi:
1) lahendab piirkondadevaheliste ettepanekutega seotud praktilisi küs imusi;
2) säilitab ja jagab laiali arukate tootmissüsteemide koosolekute proto kollid ja muud dokumendid;
3) lahendab piirkondadevahelise teavitamisega seotud praktilisi küsim usi arukate tootmissüsteemide
rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee juhatusel;
4) koolitab uusi ja tulevasi osalejaid;5) jagab projektide käigus ja nende lõppedes teavet;6) abistab piirkondadevaheliste konsortsiumide loomisel;7) korraldabarukatetootmissüsteemiderahvusvahelisejuhtivateadusk omiteetellimuseluuringuidja/või
töid.
C.
Piirkondlikud sekretariaadid
. Osalejate valitsused ja/või riigiasutused ning avalik-õiguslikud
organisatsioonid korraldavad oma piirkondlike sekretariaatide tööd om a äranägemise kohaselt.
Et aidata rakendada arukate tootmissüsteemide programmi, täidab piirko ndlik sekretariaat järgmisi
kohustusi:1) lahendab piirkondadevaheliste ettepanekutega seotud praktilisi küs imusi oma piirkonnas;
2) säilitab ja jagab oma piirkonnas laiali arukate tootmissüsteemide koo solekute protokollid ja muud
dokumendid;
3) lahendab piirkondlike koosolekutega ja oma piirkonnas tutvustamiseg a seotud praktilisi küsimusi;
4) jagab projektide käigus ja nende lõppedes oma piirkonnas teavet;
5) aitab luua piirkondlikke ja piirkondadevahelisi konsortsiume;6) toetab piirkondlikke delegatsioone, kes osalevad arukate tootmissüs teemide rahvusvahelise juhtiva
teaduskomitee koosolekutel;
7) aitab teha piirkondlikke valikuid ja ülevaateid;8) teeb koostööd oma piirkonna infrastruktuuriühendustega arukate toot missüsteemide programmi
edendamiseks.
VII.
ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI ALGUS
Arukate tootmissüsteemide programm algab, kui on täidetud järgmised tin gimused:
1) kõik programmis osalejad on ratifitseerinud arukate tootmissüsteemi de programmi suunised;
2) arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee lii kmed on nimetatud;
3) piirkondlikud sekretariaadid on määratud.
VIII.
ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI LÕPP
Arukate tootmissüsteemide programm lõpeb kümme aastat pärast programmi kokkulepitud alguskuupäeva,
väljaarvatudjuhul,kuiosalejatevalitsusedja/võiriigiasutusedotsu stavadprogrammiseitsmendalaastalteisiti.
IX.
UUTE OSALEJATE VASTUVÕTMINE
A. Esimese tingimusena peavad taotlejapiirkonna valitsus ja/või riigia sutused vastama arukate
tootmissüsteemide programmi suuniste nõuetele.
B. Kuitaotlejapiirkonnaprojektipartneridonarukatetootmissüsteemi deprogrammisuunisedratifitseerinud,
võivad nad ülejäänud partnerite nõusolekul osaleda konsortsiumides. Ta otlejapiirkonna sobivuse
hindamiseks tuleb selle piirkonna partnerite panust teatava aja vältel j älgida.70 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
C. Pärast prooviaja lõppu (mis võib kesta mõned aastad) otsustavad valits used ja/või riigiasutused arukate
tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee soovituste põ hjal, kas taotlejapiirkond võetakse
arukate tootmissüsteemide rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee liikm eks või ei.
X.
KONSOTRSIUMIDE LOOMINE
Piirkondlikud sekretariaadid koos piirkondadevahelise sekretariaadi ga aitavad luua konsortsiume arukate
tootmissüsteemide projektide rakendamiseks.
A.
Konsortsiumide loomise juhend
Piirkondadevahelinesekretariaatjapiirkondlikudsekretariaadidkoo stöötavadarukatetootmissüsteemide
programmi suuniste alusel välja konsortsiumide loomise juhendi, milles kajastub:
— programmi korraldus,— tegevuse struktuur ja eesmärgid,— projektide ja konsortsiumide valimise kriteeriumid,— tehnilised teemad,— hindamise ja valimise menetlus ning põhimõtted.
B.
Rahvusvaheline koordinaator
Igakonsortsiumnimetabomarahvusvahelisekoordinaatori.Nimetatudra hvusvahelinekoordinaatorpeab
olematööstusettevõtja,kellekäsutusesonpiisavaltvahendeidprojekt ilõpuleviimiseksjakesonnäidanud
suutlikkust juhtida keerukaid rahvusvahelisi projekte. Rahvusvahelin e koordinaator täidab järgnevaid
kohustusi:1) juhib konsortsiumi loomist;2) juhib projektiettepanekute ja koostöölepingute ettevalmistamist;3) on konsortsiumi ning rahvusvahelise juhtiva teaduskomitee ja piirkon dadevahelise sekretariaadi
vahelises suhtluses peamiseks sidepidajaks;
4) aitab kaasa projekti edukale rakendamisele;
5) juhib projekti kontrollimise ettevalmistusi ja teabelevi.
C.
Huvitatud üksuste nimekiri
Piirkondlik sekretariaat jagab oma piirkonna tööstus-, akadeemilise ja valitsemissektori
organisatsioonidele, kes on potentsiaalsed projektipartnerid, konsor tsiumide loomise juhendi, ülevaate
rahastamisvõimaluste kohta piirkonnas ja arukate tootmissüsteemide pr ogrammi piirkondliku ajakava.
Piirkondlik sekretariaat koostab huvitatud üksuste nimekirja. Nimekir jas peavad olema esitatud ka
huvitatud üksuste huvivaldkonnad ja suutlikkus.
D.
Huvitatud üksuste nimekirjade vahetamine
Piirkondlik sekretariaat ajakohastab nimekirju korrapäraselt ja levit ab neid piirkondadevahelise
sekretariaadi kaudu ülejäänud piirkondadele. Piirkondlik sekretariaa t võtab vastu ülejäänud piirkondade
huvitatud üksuste nimekirjad. Ta edastab ülejäänud piirkondade huvitat ud üksuste nimekirjad oma
piirkonna üksustele, kellel võivad olla sarnased huvid. Piirkondlik sek retariaat edendab oma piirkonna ja
ülejäänud piirkondade üksuste ühiseid huve ja konsortsiumide loomist.
E.
Projektiettepanekute vahetus
Huvitatud üksus võib esitada oma piirkondlikule sekretariaadile esialg se ettepaneku rahvusvaheliste
konsortsiumide loomise hõlbustamiseks.Piirkondlik sekretariaat saadab ettepaneku kõigile nimekirjas olevate le huvitatud üksustele. Potentsiaalsed
partnerid võivad selles sisalduva teabe põhjal võtta meetmeid rahvusvah elise konsortsiumi loomiseks.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 71
XI.PROJEKTIDE HINDAMINE, VALIMINE JA KONTROLLIMINE
Ettepanekud peavad olema kooskõlas programmi põhimõtete ja struktuurig a ning käesolevates suunistes
esitatud intellektuaalomandi õiguste sätetega.
A.
Projekti valimise kriteeriumid
1. Tööstuslik asjakohasus.
2. Vastavus1.liitesesitatudtehnilisteleteemadele,midaarukatetoot missüsteemiderahvusvahelinejuhtiv
teaduskomitee võib aeg-ajalt muuta.
3. Teaduslik ja tehniline väärtus.4. Kasutamis- ja turustamispotentsiaal.5. Vastavus 2. liites esitatud intellektuaalomandi õiguste sätetele, mi da arukate tootmissüsteemide
rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee võib aeg-ajalt muuta.
6. Lisandväärtus.
B.
Konsortsiumi valimise kriteeriumid
1.Partnerite piirkondlik jaotus
Konsortsiumi partnereid peab olema vähemalt kolmelt osalejalt.
2.Panuste ja tulu tasakaal
Konsortsiumipartneridpeavadtõestama,etnendeosalemispanusmäärata ksejakoostööstsaadavtulu
jagatakse õiglaselt ja tasakaalustatult. Selleks tuleb määrata iga part neri ja ühenduse osalemispanuse
väärtus ja liik (sh mitterahaline panus, näiteks seadmed, ruumid, person al, dokumendid, meetodid ja
seonduv intellektuaalomand).
3.Piirkondadevaheline juhtimine
Piirkondandevaheline konsortsium peab nimetama oma rahvusvahelise koo rdinaatori.
4.Tulemuste levitamine
Konsortsium koostab ja esitab plaani projekti tulemuste levitamiseks, m ille alla kuuluvad ka arukate
tootmissüsteemide konsortsiumi asutamise ja juhtimise kogemused ning i ntellektuaalomandi õiguste
sätetega lubatud tehnilised tulemused, mille suhtes omandiõigusi ei koh aldata.
C.
Projekti hindamine
Ettepaneku menetlemine on kolmeosaline.1.Projekti kokkuvõtte hindamine
Konsortsium peab kavandatava uurimistöö kohta esitama kokkuvõtte. Kokk uvõte esitatakse
piirkondlikele sekretariaatidele, kes annavad sellele oma piirkonna se isukohast esialgse hinnangu. Iga
delegatsioon esitab arukate tootmissüsteemide rahvusvahelisele juhti vale teaduskomiteele oma
soovituse. Kui projekt lükatakse tagasi, antakse selle esitajale teada, miks seda heaks ei kiidetud.
2.Projektiettepaneku hindamine
Konsortsium esitab ühtse vormi kohase lõpliku ettepaneku üksikasjaliku hinnangu saamiseks kõikide
partnerite piirkondadelt. Lõplik ettepanek sisaldab kõikide partnerit e ametlikku lubadust järgida
arukate tootmissüsteemide programmi põhimõtteid, struktuuri ja intell ektuaalomandi õiguste sätteid,
ning allkirjastatud koostöölepingut, milles lepitakse muu hulgas kokku intellektuaalomandi õigustes.
3.Lõplik kinnitamine
Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee kinnit ab ettepaneku lõplikult talle
esitatud ettepanekute ja piirkondlike soovituste põhjal.
D.
Projekti kontrollimine
Arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhtiv teaduskomitee valvab programmi järele ja kontrollib
korrapäraselt selle edusamme. Selle hõlbustamiseks esitavad kõik konso rtsiumid arukate
tootmissüsteemide rahvusvahelisele juhtivale teaduskomiteele kord aa stas ühtse vormi kohase
koondaruande.Piirkonnad võivad soovi korral igal ajal kontrollida oma piirkonna partn eri(te) edusamme.72 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
XII. ARUKATE TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI ROLL VÄIKESTE JA KESKMISE SUUR USEGA
ETTEVÕTJATE (VKEDE), KÕRGKOOLIDE JA RIIKLIKE UURIMISINSTITUUTIDE JAOK S
Kõik osalejad eraldi ja arukate tootmissüsteemide rahvusvaheline juhti v teaduskomitee koos töötavad välja
meetodid VKEde otseseks ja kaudseks arukate tootmissüsteemide programm i kaasamiseks. Lisaks tuleb igal
piirkonnal kaaluda järgmiste meetmete kasutuselevõttu:
A) selgete ja põhjalikult dokumenteeritud juhiste väljatöötamine intel lektuaalomandi õiguste küsimuses;
B) osalejateterritooriumidelkehtivatestseadustestjatavadesttulen evatepiirangutekaardistamineningnende
praktilise mõju väljaselgitamine;
C) kasutajatoe korraldamine lihtsamatele päringutele vastamiseks;D) VKEdele mõeldud elektrooniline partneriotsingu teenus;E) elektrooniline register, kuhu kantakse selliste VKEde huvi kinnitava d teated, kes soovivad liituda
olemasolevate või loodavate projektikonsortsiumidega;
F) juhtumitekogu,kuhuprojektidetöörühmadkannavadpidevaltomaaruka tetootmissüsteemidegasaadud
kogemusi;
G) erinevatele VKEde sektoritele mõeldud teabeleviüritused.Eelnev meetmete nimekiri ei ole lõplik ning programmi arenedes tuleks uur imist jätkata, et valvata VKEde
osalemise järele ja teha kindlaks nende vajadused.Eelnimetatud meetmeid võib rakendada ka kõrgkoolide ja riiklike uurimis instituutide osalemise
soodustamiseks arukate tootmissüsteemide projektides. Kõrgkoole kui h aridusasutusi tuleks kasutada
uurimistulemuste edastamiseks tulevastele põlvkondadele.
XIII.
TULEMUSTE LEVITAMINE
Teabelevilonarukatetootmissüsteemideprogrammistähtisjavajalikro ll.Teabelevipeabsiiskitoimuma2.liite
intellektuaalomandiõigustesätetekohaselt.Eelnimetatuhõlmabkapro jektidevahepealsetejalõpliketehniliste
tulemuste levitamist.Teabelevitoimubprojekti,piirkonnajapiirkondadevaheliseltasandil .Teavetvõiblevitadamuuhulgaskirjalike
aruannete, rahvusvaheliste sümpoosionide ja teaduslike publikatsioon ide kaudu.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 73
1. liide
RAHVUSVAHELISE TEHNIKAKOMITEE (ITC) ETTEPANEK TÄISMÕÕDULISE ARUKATE
TOOTMISSÜSTEEMIDE PROGRAMMI TEHNILISTE TEEMADE KOHTA
See teemade raamistik peaks julgustama võimalikke taotlejaid välja tööt ama projektiettepanekuid, mis osutavad
veenvalt, et ülemaailmne koostöö on vajalik. Eelistada tuleks selliseid projekte, mille ettepanekud osutavad veenvalt,
et ülemaailmne koostöö lahendab küsimuse paremini kui kohalik tegevus.
1.Toote kogu elutsükli küsimused
—Tootmissüsteemide uued põhimudelid
Selle teema alla võivad kuuluda näiteks dünaamiline tootmine, fraktaalt ehas, biooniline tootmine, ettevõtja
tervikintegratsioon jms.
—Arukate sidevõrkude süsteemide rakendamine tootmise andmetöötluses
Et hallata ülemaailmsete turustus- ja tarnevõrkude toimivust, tuleb are ndada sidevõrke, sidevahendeid ja
nende rakendusi.
—Keskkonnakaitse, energia ja materjalide võimalikult säästlik kasutus
Keskkonna-, energia- ja materjaliküsimused on muutunud nii keeruliseks , et neid on võimalik lahendada
ainult mitme ala spetsialistide koostöös. Kuna eri piirkondades valitse vad sel alal väga erinevad tingimused,
tuleb arusaamu ja vaateid tootmistehnoloogiate keskkonnasäästlikkuse kohta ühtlustada.
—Ringlussevõtt ja taaskasutamine
Praeguseniontooteringlussevõtmineühestpiirkonnastteiseolnudpeaa eguvõimatu.Ajajooksulvõibselline
olukord piirkondadevahelist vabakaubandust tublisti kahjustada. Seet õttu tuleks arukate tootmissüsteemide
programmi raames välja töötada toodete ringlussevõtuks uusi ideid ja mee todeid, mis oleksid tunnustatud
kogu maailmas.
—Majandusliku põhjendamise meetodid
Tootmisalateadlastejõupingutustesthoolimatatekivadtootmisalaluu edprobleemidkiiremini,kuijõutakse
pakkudaneilelahendusijaneidlahendusirakendada.Tihtionseetingitu dsellest,etuutetootmissüsteemide
hindamine ja majanduslik põhjendamine ei ole piisavalt ühtlustatud. See tõttu peaks arukate
tootmissüsteemideprogrammtoetamaprojekte,milleeesmärkontöötadav äljatootmissüsteemidejälgimise
jamajanduslikupõhjendamiseselgedmeetodid,misaitaksidkujundadaüh tsetarusaamisttootmissüsteemide
hindamisest.
2.Tootmisprotsess
Muutuvadnõudmised,inim-jamaterjaliressurssidesäästmineningtööta jatetöötingimusteparandamineeeldab
kiireid lahendusi, mille leidmiseks on olulised järgmised teemad:
—Puhtad tootmisprotsessid, mille kasutamine minimeerib mõju keskkonnal e
Tootmisprotsessis tekkivate heitmete minimeerimise süsteemid.Tootmisprotsessis tekkivate jäätmete minimeerimise süsteemid.Tehase elutsükli prognoosimise süsteemid.
—Energiasäästlikud protsessid, mis täidavad tootmisnõuded minimaalse e nergiatarbimisega
Minimaalne energiatarbimine.
Integreeritud ringlussevõtvad protsessid energiatarbimise vähendami seks.
Energiasäästlikud moodulid.Energiasäästlikud tootmisjuhtimistehnoloogiad.
—Tootmisprotsessi tehnoloogilised uuendused
Kiirprototüüpimise metoodikal põhinevad meetodid uute toodete kiireks väljatöötamiseks.
Tootmisprotsessid, mis paindlikult arvestavad töötingimuste, toodete või materjali muutumist.74 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
—Tootmissüsteemide moodulite paindlikkuse ja autonoomsuse suurendamin e
Avatud hajussüsteemid ja nende moodulid, mis sobivad kasutamiseks nii au tomaatsetes, poolautomaatsetes
kuikatöömahukatessüsteemidesningmistoodangumuutumisekorralvõima ldavadsüsteemikomponente
uuesti struktureerida.
—Tootmise eri komponentide ja funktsioonide vahelise koostoime ja kooskõ la parandamine
Tootmise avatud infrastruktuur.
Ühendatud teabesüsteemid, näiteks moodulite vaheline kaugtuvastus.
3.Strateegia, planeerimise ja konstrueerimise vahendid
Tootmine on maailmamajanduse osa. Kus ja kuidas saab toorainest toodang, on strateegiline otsus. Et on
kujunemas ühtne maailmamajandus, on keeruline otsustada, mida ja kus too ta või kust osta.
Paljude tootmisorganisatsioonide struktuur on praegu vertikaalne ja hi erarhiline. Struktuuri muutmine nõuab
suuri muudatusi organisatsioonis, süsteemis ja töötavades. Tuleb välja arendada metoodika ja vahendid
asjakohaste tootmisstrateegiate kindlaksmääramiseks ning asjakohast e juhtimis- ja tööprotsesside
väljatöötamiseks organisatsiooni tasandil.
Metoodika ja vahendid äritegevuse ümberkorraldamiseks. Modelleerimis vahendid tootmisstrateegiate
analüüsimiseks ja arendamiseks.Konstrueerimise abivahendid planeerimiseks laiendatud või virtuaalet tevõtja keskkonnas.
4.Inimressurssidega seotud ning korralduslikud ja sotsiaalküsimused
—Tutvustavad ja arendavad projektid tootmisala maine parandamiseks
Võrreldesmuudeinseneridegaontootmisalainseneridtavaliseltmadala malttasustatudjakoguerialamaine
on viletsam. Rahvusvaheline tehnikakomitee võtab projektidena arvesse ka kogu maailmas tunnustatud
tugevad kutseühendused ja haridusasutused, mille kaudu tutvustatakse t ootmisala. Need ettepanekud
sisaldavad ka rahvusvaheliste organisatsioonide loomist tootmisala tu tvustamiseks.
—Tootmisala tööjõu oskuste parandamine ja koolitus
Inseneriharidusonpearõhuasetanudenamastiteooriale,jättespraktik atagaplaanile.Lisakseiolebaasharidus
tihtivastanudtööstusevajadustele,mistõttukõrgkoolilõpetajateosk usedonolnudebapiisavad.Tulemuseks
on tööstusala, kus uuendusettepaneku tegemine ei taga tihtipeale veel õn nestunud toodet. Selline olukord
nõuab prioriteetide muutmist ning tööstusala ja haridusasutuste vaheli ste sidemete tugevdamist.
Organisatsioonilistemuudatusteeesmärgiksonkujundadaettevõtjasis enekoolituspidevaks,etajakohastada
töötajate oskusi ja parandada nende potentsiaali, mis on iga süsteemi olu line element.
—Autonoomsed tegevuskohad välismaal (ärifunktsioonide lisamine tütare ttevõtjatesse)
Tavapäraselt on tütarettevõtjaid välismaale rajatud oma turuosa suuren damiseks ja tootmiskulude
vähendamiseks, kusjuures välismaal asuva tööjõu arendamine on jäetud ta gaplaanile. Välismaistele
tütarettevõtjatele suurema autonoomia andmine võimaldab neil paindlik umalt reageerida oma asukoha
muutuvatele tingimustele ning on kooskõlas organisatsiooni detsentral iseerimise, vastutuse jagamise ja
hierarhia lihtsustamise põhimõtetega. Samuti toetab selline suundumus tütarettevõtja asukohariigi arengut
ning aitab tutvustada tootmisala, mis on üks arukate tootmissüsteemide p rogrammi põhieesmärkidest.
—Ettevõtja tehniline andmepank – andmete säilitamine, töötlemine ja kasu tamine
Tootmisettevõtja sees on teadmised ja teabeallikad tihti hajutatud ning raskesti kättesaadavad. Õppiv
organisatsioon–strateegiateabekorrastamiseksraamistikkuvõimudel isse,misaitabtehapareminiotsuseid
ning võib olla oluline teema arukate tootmissüsteemide programmis.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 75
—Sobivad tulemuslikkuskriteeriumid uute paradigmade jaoks
Tootmise uued paradigmad peavad tagama senisest suurema tulemuslikkuse , mida hinnatakse hinna,
kvaliteedi, tarne ja paindlikkuse seisukohast. Kolme esimest tulemusli kkuskriteeriumi on masstootmise
hindamisel kasutatud, kuid paindlikkus on oluline tegur tootmise uute pa radigmade puhul. Et soodustada
uute paradigmade vastuvõtmist, tuleb täiendada tulemuslikkuse hindami se kriteeriume.
5.Virtuaal- ja laiendatud ettevõtjad
Laiendatudettevõtjamõistetkasutatakse,kuiettevõtjapeabturunõudm isetäitmisekskasutamaettevõtjaväliseid
ressursse, olemata nende omanik. Kuigi ettevõtjate keskendumine oma põh ivaldkonnale tagab suure
professionaalsuse, tuleb toodete ja teenuste koos tarnimiseks ühendada eri valdkondade parim oskusteave üle
maailma. Muutuv turuolukord nõuab paindlikkust ka ühendatud ressursika sutuselt. Eesmärgiks on laiendatud
ettevõtja, mis kujutab endast lõputult varieeritavat tootmisressurssi . Seda mudelit saab kasutada ka suuremates
organisatsioonides, mis on üha enam muutunud väiksemate ja kitsama valdk onna üksuste
katusorganisatsioonideks.
Laiendatud ettevõtja tegevus nõuab praegusel tehnika tasemel olevate si de- ja andmesäilitustehnoloogiate
kasutuselevõttu. Tähtsaimad on siiski organisatsioonilised, mitte teh noloogilised küsimused.
Selles valdkonnas tuleks uurida ja arendada:— meetodeid, millega laiendatud ettevõtja kogu väärtusahela ulatuses ki ndlaks määrata ja hõlbustada teabe
liikumist ja logistikat,
— struktuure (organisatsioonilisi, funktsionaalseid ja tehnoloogilis i), mis toetavad planeerimiskoostööd kogu
väärtusahela ulatuses, näiteks laiendatud ettevõtja eri üksuste ühist p laneerimist,
— meetodeid ja põhimõtteid kulu, vastutuse, riski ja tulu jagamiseks laie ndatud ettevõtja eri üksuste vahel,
— laiendatud ettevõtja eri üksuste vahelist meeskonnatööd.76 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
2. liide
INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSTE SÄTTED UURIMIS- JA ARENDUSPROJEKTIDE KOHT A
Eesmärgid
Käesolevate sätetega nähakse ette kohustuslikud nõuded ja soovitusliku iseloomuga põhimõtted partneritele, kes
soovivad osaleda arukate tootmissüsteemide programmi projektides. Käe solevate sätete eesmärgiks on tagada piisav
kaitse arukate tootmissüsteemide programmi ühiste uurimis- ja arendusp rojektide käigus kasutatavatele tekkivatele
intellektuaalomandi õigustele, tagades samas, et:
a) osalejate panus määratakse ja koostööst saadav tulu jagatakse õiglase lt ja tasakaalustatult;
b) vajadus paindlikkuse järele partneritevahelistes läbirääkimistes o n õiges tasakaalus ühtse menetluse vajadusega
projektide ja partnerite vahel;
c) partnerid jagavad uurimisöö tulemused meetodil, mis kaitseb intellek tuaalomandi õigusi ja võimaldab õiglaselt
jagada koostöö käigus loodud või antud intellektuaalomandi õigusi.
Artikkel 1
Mõisted
1.1.Arveldamine – tasu, näiteks kasutus- või muu litsentsitasu jagamine kahe partneri vah el, kui üks partner on
kolmandale isikule avaldanud või üle andnud tema ainu- või partnerite ühi somanduses olevat uut teavet või
andnud kolmandale isikule selle teabe litsentsi.
1.2.Kontsernikuuluvettevõtja –juriidilineisik,midapartnerotseseltvõikaudseltomabvõikontrolli bvõimisomab
võikontrollibpartneritvõimidaomabvõikontrollibsamaettevõtjamisp artnerit.Ühisomandriigigavõiriigi
kontroll ei anna kontserni kuuluva ettevõtja staatust.Otsene või kaudne omand või kontroll on olemas, kui asjaomase isiku otsese s või kaudses omanduses on:
a) rohkem kui 50 % aktsia- või osakapitali nimiväärtusest;b) rohkem kui 50 % aktsiatest või osadest, mis annab talle õiguse juhatuse l iikmete või muude samu
funktsioone täitvate isikute valimisel hääletada või muul viisil juhatu se liikmeid või samu funktsioone
täitvaid isikuid valida või ametisse nimetada, või kui tal on häälteenamu s;
c) rohkemkui50%aktsiatestvõiosadestjatalonlepingussätestatudõigu säriühingujuhtimistvõitegevust
kontrollida.
1.3.Taustteave – partneri või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja omanduses olev või tema kontrollitav
selline teave ja intellektuaalomandi õigused peale taustteabega seotud õiguste, mis ei ole uus teave.
1.4.Taustteabega seotud õigused – partneri või temaga samasse kontserni kuuluva ettevõtja omanduses olev ad või
tema kontrollitavad leiutisepatendid, disainilahendused ja kasulikud mudelid, mis ei ole uus teave, ning
avalikustatud taotlused nende saamiseks, kui nende litsents on vajalik p rojekti teostamiseks või uue teabe
kasutamiseks ärieesmärgil.
1.5.Konfidentsiaalne teave – teave, mis ei ole üldiselt kättesaadav ja mida seaduse või kirjaliku
konfidentsiaalsuskokkuleppe alusel tohib teatavaks teha ainult konfid entsiaalsena.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 77
1.6.Konsortsium – kaks või rohkem ühendust, kes on otsustanud teostada ühise projekti.
1.7.Koostöölepingud –kõikidekonsortsiumipartneriteallkirjastatudlepingvõilepingudüh iseprojektiteostamiseks.
1.8.Uus teave – projekti käigus esmakordselt loodud, koostatud, leiutatud või väljatö ötatud teave ja
intellektuaalomandi õigused.
1.9.Ühendus– kõik osaleja geograafilisest piirkonnast pärinevad partnerid projekt is.
1.10.IMS programm – arukate tootmissüsteemide programm
1.11.Intellektuaalomandi õigused – 14. juulil 1967 Stockholmis allkirjastatud Ülemaailmse Intellektuaal omandi
Organisatsiooni asutamise konventsiooni (1) artikli 2 alapunktis viii määratletud õigused, välja arvatud
kaubamärgi, teenindusmärgi, kaubanime või päritolunimetusega seotud õ igused.
1.12.Mittetulundusorganisatsioon – mittetulunduslikul eesmärgil asutatud või organiseeritud avalik-õig uslik või
eraõiguslik juriidiline isik, kes ei kasuta uut teavet ärieesmärgil.
1.13.Osaleja– Austraalia, Kanada, EÜ, osalevate EFTA riikide ühendus (Austria, Soome , Norra, Rootsi ja Šveits),
Jaapan ja Ameerika Ühendriigid ning muu riik või geograafiline piirkond, kes võib osaleda arukate
tootmissüsteemide programmis osalejate määratud viisil.
1.14.Partner– juriidiline või füüsiline isik, kes on projekti teostamiseks sõlmitud k oostöölepingu osaline.
1.15.Projekt– konsortsiumi poolt arukate tootmissüsteemide programmi raames teosta tav uurimis- ja
arendusprojekt.
1.16.Kokkuvõtlik teave – projekti eesmärkide, seisu ja tulemuste kirjeldus, mis ei sisalda konfi dentsiaalset teavet.
Artikkel 2
Kohustuslikud sätted
Koostöölepingu sisulised tingimused peavad olema täielikult kooskõlas käesoleva artikli punktidega 2.1–2.13 ning
koostöölepingus peab kasutama mõisteid käesoleva dokumendi artikli 1 tä henduses.
Kuiprojekti,potentsiaalsepartnerivõitemagasamassekontsernikuulu vaettevõtjasuhteskohaldatakseseadusestvõi
lepingust tulenevaid riiklikke nõudeid, mis võivad mõjutada tema koostö ölepingus sätestatud õigusi või kohustusi,
peab potentsiaalne partner enne koostöölepingule alla kirjutamist info rmeerima ülejäänud partnereid kõikidest
nõuetest, millest ta on teadlik. Kui projekti suhtes kohaldatakse riikli kke nõudeid, peavad partnerid tagama, et uue
teabe omandamine, kasutamine, avalikustamine ja litsentsimine on koosk õlas nende kohustuslike sätetega.
Kohe projekti alguses teatavad partnerid üksteisele, millised nendega s amasse kontserni kuuluvad ettevõtjad on
projektiteostamisegaseotud,jateatavadviivitamataüksteisele,kuip rojektikäigustoimubseoseskontsernikuuluvate
ettevõtjatega muutusi. Koostöölepingu sõlmimise ajal ja kohe pärast uut e kontserni kuuluvate ettevõtjate asutamist
on partneril õigus vastavalt koostöölepingu tingimustele otsustada, et käesolevate sätetega määratletud õigusi ja
kohustusi temaga samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate suhtes ei koha ldata.
Kirjalik leping
2.1. Partnerid sõlmivad kirjaliku koostöölepingu, millega reguleerita kse nende osalemist käesoleva dokumendi
kohases projektis.
(1) Vt 3. liidet.78 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
Omand
2.2. Uus teave on sellise partneri ainu- või selliste partnerite ühisoman duses, kes on selle loonud.
2.3. Uueteabeainuomanikustpartnervõibsedateavetavalikustadajaand asellekohtakolmandaleisikulelihtlitsentsi
ilma ülejäänud partneritega arveldamata.
2.4. Kui koostöölepingus ei ole kokku lepitud teisiti, võib uue teabe ühis omanikust partner nimetatud teavet
avalikustadajaandasellekohtakolmandaleisikulelihtlitsentsiilmaü lejäänudpartneritenõusolekutajanendega
arveldamata.
2.5. Partnerilonõigusandakolmandaleisikuleüleomaainuõigusevõioma osaühisestomandiõigusesttaustteabele,
sellega seotud õigustele ja uuele teabele ilma ülejäänud partnerite nõus olekuta ja nendega arveldamata.
Partner, kes annab oma õigused taustteabega seotud õigustele või uuele te abele üle kolmandale isikule, peab
tagama, et üleandmine oleks kooskõlas koostöölepinguga, ja nõudma, et õi guste ülevõtja annaks kirjaliku
nõusoleku kasutada üleantud õigusi vastavalt koostöölepingus sätestat ud õiguste ülevõtja kohustustele.
Teabelevi
2.6. Kokkuvõtlikteaveprojektikohatapeabolemakättesaadavkakõigile muudeprojektidepartneriteleningarukate
tootmissüsteemide programmi raames asutatud komiteedele.
2.7. Projekti lõppedes avaldab konsortsium avaliku aruande, mis sisalda b kokkuvõtlikku teavet projekti kohta.
Litsentsiõigused
Uus teave
2.8. Partneril ja temaga samasse kontserni kuuluvatel ettevõtjatel on õi gus kasutada uut teavet uurimis- ja
arendustegevuses ning ärieesmärgil ilma kasutustasu maksmata. Ärieesm ärgil kasutamine sisaldab õigust
kasutada, valmistada, lasta valmistada, müüa ja importida. Partnerid võ ivad koostöölepingus erandjuhtudel
kokku leppida, et:
a) partnerid maksavad uue teabe ärieesmärgil kasutamise eest kasutustas u mittetulundusorganisatsioonist
partnerile, kes on selle teabe ainuomanik;
b) partnerid maksavad uue teabe ärieesmärgil kasutamise eest kasutustas u mittetulundusorganisatsioonist
partneritele, kes on selle teabe ühisomanikud, tingimusel et kasutustas u on väike ja selle maksmine on
kooskõlas põhimõttega, et panus arukate tootmissüsteemide programmi ja sellest saadav tulu peab olema
õiglane ja tasakaalustatud.
2.9. Partner ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad ei tohi nend ele mittekuuluvat uut teavet kolmandale
isikuleavaldadaegasellekohtaall-litsentsianda,kuidtavaliseärite gevusekäigusonpartneriljatemagasamasse
kontserni kuuluvatel ettevõtjatel lubatud:
a) avalikustada uut teavet konfidentsiaalselt, kui see on vajalik toodet e tootmiseks, toota laskmiseks,
importimiseks või müümiseks;
b) anda all-litsentsi objektkoodis tarkvara kohta, mis moodustab osa uue st teabest;
c) seaduslikult pakkuda tooteid või teenuseid, mis iseenesest sisaldava d uut teavet.
Taustteave
2.10. Projekti partner võib oma taustteavet jagada ülejäänud partnerite ga või anda neile selle litsentsi, kuid ei ole
selleks kohustatud.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 79
2.11. Partner ja temaga samasse kontserni kuuluvad ettevõtjad võivad ilm a rahalise või muu lisatasuta kasutada
ülejäänud partnerite või nendega samasse kontserni kuuluvate ettevõtja te taustteabega seotud õigusi ainult
uurimis- ja arendustegevuseks projekti raames.
2.12. Kuipartnerijatemagasamassekontsernikuuluvateettevõtjatetau stteaveonülejäänudpartneritelejanendega
samasse kontserni kuuluvatele ettevõtjatele vajalik uue teabe kasutami seks ärieesmärgil, peavad nad tavalistel
ärilistel tingimustel andma neile litsentsi taustteabega seotud õigust e kohta, välja arvatud juhul, kui:
a) taustteabeomanikustpartnervõitemagasamassekontsernikuuluvette võtjaeisaaseadusestvõilepingust
tulenevatekohustustetõttu,misontekkinudennekoostöölepinguallkir jastamist,nimetatudlitsentsianda
ning koostöölepingus on need taustteabega seotud õigused eraldi nimetat ud;
b) partneridonerandinakokkuleppinud,ettaustteabegaseotudõigusedj äetaksekoostöölepingustvälja,ning
need õigused on koostöölepingus eraldi nimetatud.
Õiguste kehtivus
2.13. Koostöölepingus tuleb sätestada, et partnerite ja nendega samasse kontserni kuuluvate ettevõtjate õigused ja
kohustused uuele teabele, taustteabele ja taustteabega seotud õigustel e kehtivad kuni koostöölepingu
lõppemiseni.
Artikkel 3
Koostöölepinguga otsustatavad küsimused
Partnerid peavad koostöölepinguga otsustama järgmised küsimused:
Tulemuste avaldamine
3.1. Partnerid otsustavad, kas projekti tulemuste (välja arvatud kokkuv õtlik teave) avaldamiseks on vaja ülejäänud
partnerite nõusolekut.
3.2. Partneridotsustavad,kasmittetulundusorganisatsioonistpartne ritelonlubatudavaldadanendeainuomanduses
olevat uut teavet akadeemiliseks kasutamiseks, kui nimetatud uue teabe k aitseks on võetud piisavad meetmed
vastavalt punktidele 3.3 ja 3.4.
Uue teabe kaitse
3.3. Partneridmääravadkindlaksmeetmed,midanadvõtavaduueteabeõigu slikukskaitsmiseksintellektuaalomandi
õiguste alusel, ning leiutise väljatöötamise puhul teatavad nad projekt i ülejäänud partneritele aegsasti vajalikest
kaitsemeetmetest ja kirjeldavad leiutist kokkuvõtlikult.
3.4. Partnerid lepivad kokku, et partner teatab leiutisest projekti ülej äänud partneritele kohe, taotluse korral
avalikustableiutisevastastikkukokkulepitudtingimustelningteebpr ojektipartnerigakaitsemeetmetevõtmisel
mõistlikulmääralkoostööd,kuiuueteabeomanikustpartnervõipartneri deikavatseisekaitsemeetmeidvõtta,
ja ulatuses, milles nad seda ei tee.
Konfidentsiaalne teave
3.5. Partneridmääravadkindlaksmeetmed,midanadvõtavadtagamaks,etk onfidentsiaalseteabesaanudpartnerja
temaga samasse kontserni kuuluv ettevõtja kasutavad ja avalikustavad ko nfidentsiaalset teavet ainult viisil ja
ulatuses, mis on lubatud teabe andmise tingimuste kohaselt.
Vaidluste lahendamine ja kohaldatav õigus
3.6. Partnerid lepivad koostöölepingus kokku, kuidas lahendada omavahe lisi vaidlusi.
3.7. Partnerid lepivad koostöölepingus kokku, milline õigus reguleerib koostöölepingut.80 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd
Artikkel 4
Vabatahtlikud sätted
Koostöölepingus võivad partnerid käsitleda ka järgmisi küsimusi, kuid s ee ei ole kohustuslik:
Kontserni kuuluvaid ettevõtjaid käsitlevad sätted
Konkurentsiõiguse küsimusedLepingu tühistamine ja lõpetamineTööandjate ja töötajate suhtedEkspordi kontrollimine ja nõuetele vastavusLepingu kohaldamisalaLepinguosaliste kavatsusedLitsentside andmine muude projektide partneriteleLitsentsiandja vastutus, kui litsentsitud tehnoloogiat kasutab litsen tsisaaja
Töötajate kasutada andmine ja üleviimine ning sellest tulenevad õigusedProjektidega liituvad ja nendest välja astuvad partneridKoostöölepingu järgne taustteaveKonfidentsiaalse teabe kaitsmine, kasutamine ja salajas hoidmineMuu teaveTaustteabega seotud õiguste litsentsi kasutamistasu määradTarkvara allika kodeerimineMaksustamineLepingu kehtivusaeg
Tõenäoliselttulebpartneritelprojektioludestsõltuvaltkäsitledako ostöölepinguskamuidküsimusi.Partneriteltuleks
seljuhulomaekspertideganõupidada,arvestades,etkoostöölepingusse lisatavadtingimusedeitohisattudavastuollu
käesolevate sätete artiklitega 1 ja 2.11/26. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81
3. liide
14. JUULIL 1967 STOCKHOLMIS KOOSTATUD ÜLEMAAILMSE INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSE
ORGANISATSIOONI ASUTAMISE KONVENTSIOON
Artikli 2 alapunkti viii kohaselt kuuluvad intellektuaalomandi hulka:
“… õigused kirjandus- ja kunstiteostele ning teadustöödele; esituskuns tnike esinemistele, fonogrammidele ja
ülekannetele; leiutistele kõigis inimtegevuse valdkondades; teadusli kele avastustele; tööstusdisainilahendustele,
kaubamärkidele, teenindusmärkidele, kaubanimedele ja päritolunimetu stele; kaitse kõlvatu konkurentsi vastu;
kõik muud õigused, mis tulenevad intellektuaalsest tegevusest tööstuse , teaduse, kirjanduse või kunsti alal.”82 ET Euroopa Liidu Teataja 11/26. kd