Euroopa Ühenduse ja Kanada vaheline tsiviillennundusohutuse

leping

EUROOPA ÜHENDUS ja KANADA (edaspidi "lepinguosalised"),

ARVESTADES, et mõlemad lepinguosalised on pikaajalist tehnilist koostööd ning Euroopa Ühenduse (EÜ) liikmesriikide ja Kanada vahelisi kahepoolseid kokkuleppeid silmas pidades otsustanud, et mõlema lepinguosalise lennu- ja keskkonnakõlblikkuse sertifitseerimise või tsiviillennundustoodete tunnustamise standardid ja süsteemid on piisavalt samaväärsed, et võimaldada lepingu rakendamist;

TUNNISTADES kujunevat tsiviillennundustoodete rahvusvahelise projekteerimise, tootmise ja vahetamise suundumust;

SOOVIDES parandada tsiviillennunduse ohutust, keskkonnakvaliteeti ja nõuetele vastavust ning hõlbustada tsiviillennundustoodete vahetamist;

SOOVIDES tugevdada koostööd ja tõhustada tsiviillennunduse ohutusega seotud küsimuste lahendamist;

ARVESTADES, et nende koostöö võib kaasa aidata standardite ja protsesside rahvusvahelisele ühtlustamisele;

ARVESTADES liigsete tehniliste kontrollide, hindamiste ja katsete tõttu lennundustööstusel lasuva majandusliku koorma võimalikku vähenemist;

TUNNISTADES lennukõlblikkuse, keskkonnakaitse, õhusõidukite hooldusüksuste ning jätkuva lennukõlblikkusega seotud kinnituste ja kontrollide vastastikuse tunnustamise paremast menetlemisest tulenevat vastastikust kasu;

TUNNISTADES, et selline vastastikune tunnustamine peab tagama vastavuse kohaldatavatele tehnilistele normidele või standarditele samaväärselt lepinguosalise enda menetlustega;

TÕDEDES, et selline vastastikune tunnustamine eeldab ka mõlema lepinguosalise usaldust teise lepinguosalise vastavushindamise pideva usaldusväärsuse vastu;

TUNNISTADES lepinguosaliste vastavaid kohustusi, mis tulenevad kahepoolsetest, piirkondlikest ja mitmepoolsetest tsiviillennundusohutuse ja keskkonnanõuetele vastavuse lepingutest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärgid

Käesoleva lepingu eesmärgid on:

a) kehtestada kooskõlas mõlema lepinguosalise kehtiva õigusega mõlema lepinguosalise pädevate asutuste poolt käesolevas lepingus käsitletud valdkondades, nagu on täpsustatud artiklis 4, välja antud kinnituste vastastikuse tunnustamise põhimõtted ja kord;

b) võimaldada lepinguosalistel kohaneda tsiviillennundustoodete rahvusvahelise projekteerimise, tootmise, hoolduse ja vahetamise suundumusega, sealhulgas lepinguosaliste ühiste huvidega tsiviillennundusohutuse ja keskkonnakvaliteedi alal;

c) edendada koostööd jätkuva ohutuse ja keskkonnakvaliteediga seotud eesmärkide saavutamise nimel;

d) edendada ja hõlbustada tsiviillennundustoodete ja -teenuste pidevat vahetust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "lennukõlblikkuse kinnitus" – järeldus, et tsiviillennundustoote projekt või selle muutmine on kooskõlas mõlema lepinguosalise kehtiva õigusega kehtestatud standarditega, või järeldus, et toode vastab projektile, mis on kooskõlas nende standarditega ning selle seisukord lubab ohutut kasutamist;

b) "tsiviillennundustoode" – tsiviilõhusõiduk, õhusõiduki mootor, propeller, alakoost, seade, osa või sellele paigaldatud või paigaldatav komponent;

c) "pädev asutus" – lepinguosalise poolt käesoleva lepingu kohaldamisel pädevaks asutuseks määratud valitsusasutus või üksus, kellel on seaduslik õigus hinnata lepinguosalise pädevuses olevate tsiviillennundustoodete või -teenuste vastavust nõuetele ning teostada järelevalvet ja kontrollida nende kasutust või müüki, ja kes võib võtta jõustamismeetmeid, et tagada selle lepinguosalise pädevuses turustatavate kõnealuste toodete või teenuste vastavus kohaldatavatele õiguslikele nõuetele;

d) "konstruktsiooniga seotud kasutusnõuded" – kasutus- või keskkonnanõuded, mis mõjutavad kas toote konstruktsiooniomadusi või andmeid konstruktsiooni kohta seoses toote kasutamise või hooldusega, mis võimaldavad teatavat liiki kasutust;

e) "keskkonnakõlblikkuse kinnitus" – järeldus, et tsiviillennundustoode vastab mõlema lepinguosalise kehtivas õiguses müra ja/või heitgaasi suhtes kehtestatud standarditele;

f) "hooldus" – tsiviillennundustoote kontrollimine, kapitaalremont, remont, säilitamine või osade, seadmete või komponentide vahetus (välja arvatud tsiviillennundustoote lennueelne kontrollimine), mille eesmärk on tagada toote jätkuv lennukõlblikkus ja mis hõlmab muudatuste tegemist, kuid mitte remondi- ja muudatustööde projekte;

g) "järelevalve" – pädeva asutuse teostatav perioodiline kontrollimine, et määrata kindlaks, kas objekt vastab jätkuvalt asjaomastele kohaldatavatele standarditele;

h) "tehniline asutus" – Kanada puhul tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon ning Euroopa Ühenduse puhul Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).

Artikkel 3

Üldised kohustused

1. Nagu on määratletud käesoleva lepingu lisades, mis moodustavad lepingu lahutamatu osa, aktsepteerivad või tunnustavad mõlemad lepinguosalised teise lepinguosalise pädevate asutuste esitatud ja selle lepinguosalise konkreetsetele õigusnormidele vastavuse hindamiseks kasutatavate konkreetsete menetluste tulemusi, mõistes, et rakendatud vastavushindamismenetlused tagavad vastuvõtvat lepinguosalist rahuldava vastavuse selle lepinguosalise kohaldatavatele õigusnormidele samaväärselt vastuvõtva lepinguosalise enda menetlustega.

2. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse üksnes juhul, kui üleminekukord, mille võib sätestada käesoleva lepingu lisades, on lõppenud.

3. Käesolevat lepingut ei saa tõlgendada kui lepinguosaliste standardite või tehniliste normide vastastikust aktsepteerimist ja sellega ei kaasne standardite või tehniliste normide samaväärsuse vastastikust tunnustamist, välja arvatud käesolevas lepingus täpsustatud juhtudel.

4. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosalise volitusi määrata oma õigus- või haldusnormidega kaitsetaset, mis on lepinguosalise arvates vajalik ohutuse tagamiseks ja keskkonna kaitsmiseks ning mis on vajalik seoses käesoleva lepingu kohaldatavas lisas käsitletud ohtudega.

5. Järeldusi, mida teevad volitatud isikud või kinnitatud organisatsioonid, millele on antud lepinguosalise kohaldatava õiguse kohaselt volitus teha pädeva asutusega võrdseid järeldusi, peetakse käesoleva lepingu kohaldamisel samaväärseks pädeva asutuse tehtud järeldustega. Lepinguosalise üksus, kes on määratletud artiklis 7 ja kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest, võib aeg-ajalt teist lepinguosalist eelnevalt teavitades suhelda otse teise lepinguosalise volitatud isiku või kinnitatud organisatsiooniga.

Artikkel 4

Üldine reguleerimisala

1. Käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvad:

a) lennukõlblikkuse kinnitused ja järelevalve tsiviillennundustoodete üle;

b) kasutusel oleva õhusõiduki jätkuv lennukõlblikkus;

c) tootmisüksuste kinnitamine ja järelevalve nende üle;

d) hooldusüksuste kinnitamine ja järelevalve nende üle;

e) tsiviillennundustoodete keskkonnakõlblikkuse kinnitamine ja kontrollimine; ning

f) sellealane koostöö.

2. Seoses Euroopa Ühenduse pädevusega lennutegevuse, lennumeeskonna lubade ja lendusid jäljendavate koolitusseadmete kinnitamise valdkonnas võivad lepinguosalised kokku leppida konkreetset valdkonda käsitlevates täiendavates lisades, sealhulgas üleminekukorras, vastavalt artiklis 16 ettenähtud menetlusele.

Artikkel 5

Pädevad asutused

1. Kui üksust võib lepinguosalise õigusaktide alusel käsitada pädeva asutusena, tunnustab teine lepinguosaline seda pädeva asutusena, kui esimene lepinguosaline on kontrollimise teel tuvastanud, et:

a) see vastab täielikult selle lepinguosalise õigusnormidele,

b) see on teadlik teise lepinguosalise nõuetest, selle poolt taotletud sertifikaadi liigist ja ulatusest,

c) see on suuteline täitma lisades sätestatud kohustusi.

2. Lepinguosaline teatab pärast kontrolli edukat lõpetamist teisele lepinguosalisele pädeva asutuse nime. Teine lepinguosaline võib pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetekohasuse vaidlustada vastavalt käesoleva artikli lõikele 6.

3. 1. ja 2. liites määratletud üksuseid käsitatakse käesoleva artikli lõike 1 sätetega kooskõlas olevana A või B lisa rakendamise eesmärgil käesoleva lepingu jõustumise ajal.

4. Lepinguosalised tagavad, et nende pädevad asutused on jätkuvalt suutelised rahuldavalt hindama toodete või organisatsioonide nõuetekohasust, nagu on ette nähtud käesoleva lepingu lisadega. Sellega seoses tagavad lepinguosalised, et nende pädevaid asutusi kontrollitakse või hinnatakse regulaarselt.

5. Selleks et tagada usalduse säilimine vastavushindamismenetluste vastu, konsulteerivad lepinguosalised vajaduse korral teineteisega. Kõnealune konsulteerimine võib hõlmata ühe lepinguosalise osalemist teise lepinguosalise pädevate asutuste vastavushindamise või muude hindamistega seotud regulaarsete kontrollide tegemisel.

6. Kui üks lepinguosaline vaidlustab pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetele vastavuse, teatab vaidlustav lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult, et ta vaidlustab asjaomase pädeva asutuse tehnilise pädevuse või nõuetele vastavuse ja kavatseb asjaomase pädeva asutuse järelduste tunnustamise peatada. Selline vaidlustamine peab olema objektiivne ja põhjendatud.

7. Kõiki käesoleva artikli lõike 6 kohaseid vaidlustamisi arutatakse artikli 9 kohaselt loodud ühiskomitees, kes võib teha otsuse peatada kõnealuse pädeva asutuse järelduste tunnustamine või nõuda selle tehnilise pädevuse kontrollimist. Tavaliselt viib kõnealuse kontrolli õigeaegselt läbi lepinguosaline, kelle pädevusse kõnealune pädev asutus kuulub, kuid kontrolli võivad teha ka lepinguosalised ühiselt, kui nad nii otsustavad.

8. Kui ühiskomitee ei ole pärast käesoleva artikli lõike 6 kohast vaidlustamisest teatamist 30 päeva jooksul suutnud küsimust lahendada, võib vaidlustav lepinguosaline asjaomase pädeva asutuse järelduste tunnustamise peatada, kuid tunnustab järeldusi, mida kõnealune pädev asutus on teinud enne vaidlustamisest teatamist. Peatamine jääb jõusse seni, kuni ühiskomitee on küsimuse lahendanud.

Artikkel 6

Kaitsemeetmed

1. Ükski käesoleva lepingu säte ei piira lepinguosalise õigust võtta viivitamata kõik asjakohased meetmed, kui on olemas oht, et toode või teenus:

a) võib ohustada inimeste tervist või ohutust;

b) ei vasta selle lepinguosalise kohaldatavatele õigus- või haldusnormidele, mis kuuluvad käesoleva lepingu reguleerimisalasse, või

c) ei vasta mõnele muule käesoleva lepingu kohaldatava lisa reguleerimisalasse kuuluvale nõudele.

2. Kui üks lepinguosaline võtab käesoleva artikli lõike 1 kohaseid meetmeid, teatab ta sellest ja selle põhjustest kirjalikult teisele lepinguosalisele 15 tööpäeva jooksul pärast meetmete võtmist.

Artikkel 7

Teabevahetus

1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabevahetusega tegelevad:

a) tehniliste küsimuste puhul – tehnilised asutused,

b) kõikide muude küsimuste puhul:

- Kanadas: transpordiministeerium (Department of Transport);

- Euroopa Ühenduses: Euroopa Komisjon ja vajaduse korral liikmesriikide pädevad asutused.

2. Lepinguosalised edastavad teineteisele vajalikud kontaktandmed pärast käesoleva lepingu allkirjastamist.

Artikkel 8

Vastastikune koostöö, abi ja läbipaistvus

1. Mõlemad lepinguosalised teavitavad teist lepinguosalist pidevalt kõigist asjakohastest seadustest, määrustest, standarditest ja nõuetest ning sertifitseerimissüsteemist.

2. Lepinguosalised teavitavad teineteist oma asjakohaste seaduste, määruste, standardite ja nõuete ning sertifitseerimissüsteemi kavandatavatest märkimisväärsetest muudatustest niivõrd, kuivõrd need võivad mõjutada käesolevat lepingut. Lepinguosalised võimaldavad teineteisel esitada selliste muudatuste kohta võimalikult palju märkusi ja võtavad neid nõuetekohaselt arvesse.

3. Lepinguosalised töötavad vajaduse korral välja reguleerimisalase koostöö korra ja selle, kuidas tagada käesoleva lepingu reguleerimisalasse jääva tegevuse läbipaistvus.

4. Vastavalt kohaldatavale õigusele lepivad lepinguosalised kokku edastada teineteisele soovi korral kiiresti käesolevas lepingus käsitletud valdkondadega seotud teavet õnnetuste, vahejuhtumite või muude juhtumite kohta.

5. Ohutusalaste küsimuste uurimiseks ja lahendamiseks vastastikuses koostöös võimaldavad lepinguosalised osaleda valikuliselt teineteise kontrollidel ja auditeerimisel või vajaduse korral teostada ühiseid kontrolle ja auditeid.

Artikkel 9

Lepinguosaliste ühiskomitee

1. Ühiskomitee moodustatakse mõlema lepinguosalise esindajatest. Ühiskomitee vastutab käesoleva lepingu tulemusliku toimimise eest ning kohtub regulaarselt, et hinnata selle rakendamise tulemuslikkust.

2. Ühiskomitee võib arutada kõiki käesoleva lepingu toimimise ja rakendamisega seotud küsimusi. Eelkõige vastutab ta järgmiste küsimuste eest:

a) vaidlustamiste läbivaatamine ja asjakohaste meetmete võtmine, nagu on sätestatud artiklis 5;

b) käesoleva lepingu rakendamisega seotud küsimuste lahendamine, sealhulgas selliste küsimuste lahendamine, mida ei lahendata asjaomase lisa kohaselt loodud valdkondlikus ühiskomitees;

c) käesoleva lepingu toimimise tõhustamise võimaluste kaalumine ning vajaduse korral soovituste jagamine lepinguosalistele käesoleva lepingu muutmiseks;

d) lisade täpsustatud muutmisettepanekute kaalumine;

e) vajaduse korral täiendavate lisade väljatöötamise kooskõlastamine;

f) vajaduse korral sellise reguleerimisalase koostöö korra ja artiklis 4 osutatud kogu tegevuse läbipaistvust tagava korra vastuvõtmine, mida ei ole välja töötanud valdkondlikud ühiskomiteed.

3. Ühiskomitee koostab oma kodukorra ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 10

Vastastikuse tunnustamise kohustuse peatamine

1. Lepinguosaline võib täielikult või osaliselt peatada oma kohustused, mis tulenevad käesoleva lepingu lisast, kui:

a) teine lepinguosaline ei täida käesoleva lepingu lisas sätestatud kohustusi; või

b) üks või mitu tema enda pädevat asutust ei suuda rakendada uusi või täiendavaid nõudeid, mille kehtestas teine lepinguosaline käesoleva lepingu lisas käsitletud valdkonnas; või

c) teine lepinguosaline ei suuda tagada käesoleva lepingu sätete rakendamiseks vajalikke õiguslikke ja halduslikke vahendeid ja meetmeid.

2. Enne oma kohustuste peatamist palub lepinguosaline artikli 15 kohaselt konsultatsiooni. Kui konsultatsiooni teel ei ole võimalik mis tahes lisaga seotud erimeelsusi lahendada, võib lepinguosaline teavitada teist lepinguosalist oma kavatsusest peatada erimeelsusi tekitanud lisa alusel vastavuse ja kinnituste kohta tehtud järelduste tunnustamine. Teineteist teavitatakse kirjalikult, selgitades üksikasjalikult peatamise põhjused.

3. Selline peatamine jõustub 30 päeva pärast teavitamiskuupäeva, välja arvatud juhul, kui enne selle ajavahemiku lõppu teatab peatamismenetluse algatanud lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult, et võtab oma peatamisteate tagasi. Peatamine ei mõjuta neid nõuetele vastavuse järeldusi, sertifikaate ja kinnitusi, mille lepinguosalise tehnilised asutused või asjaomased pädevad asutused on välja andnud enne peatamise kehtima hakkamise kuupäeva. Kehtiva peatamisotsuse saab viivitamata tühistada sellekohase lepinguosaliste vahelise kirjavahetusega.

Artikkel 11

Konfidentsiaalsus

1. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad hoidma teiselt lepinguosaliselt käesoleva lepingu alusel saadud teavet konfidentsiaalsena oma õigusaktidega nõutavas ulatuses.

2. Eelkõige ei avalikusta lepinguosalised ega luba pädevatel asutustel avalikustada oma vastavate õigusaktide kohaselt käesoleva lepingu alusel saadud teavet, mis kujutab endast ärisaladust, konfidentsiaalset äri- või finantsteavet või käimasoleva uurimismenetlusega seotud teavet. Seepärast käsitatakse sellist teavet ärisaladusena ning see tuleb asjakohaselt tähistada.

3. Lepinguosaline või pädev asutus võib teabe vahetamisel teise lepinguosalise või selle pädeva asutusega osutada sellele osale teabest, mida tema arvates ei või avalikustada.

4. Mõlemad lepinguosalised võtavad kõik mõistlikud ettevaatusabinõud, mida on vaja käesoleva lepingu alusel saadud teabe omavolilise avalikustamise vältimiseks.

Artikkel 12

Kulude sissenõudmine

1. Kumbki lepinguosaline ei kehtesta füüsilistele ega juriidilistele isikutele, kelle tegevust reguleeritakse käesoleva lepinguga, tasusid ega lõive selliste käesoleva lepingu kohaste nõuetele vastavuse hindamise teenuste eest, mida osutab teine lepinguosaline.

2. Mõlemad lepinguosalised püüavad tagada, et tema tehnilise asutuse poolt juriidilistele või füüsilistele isikutele, kelle tegevust reguleeritakse käesoleva lepinguga, kehtestatud tasud või lõivud oleksid osutatavate sertifitseerimis- ja järelevalveteenustega võrreldes õiglased, mõistlikud ja õigustatud ning need ei takistaks kaubandust.

3. Mõlema lepinguosalise tehnilisel asutusel on õigus nõuda käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluva tegevusega tegelevatele füüsilistele ja juriidilistele isikutele kehtestatud tasude ja lõivude kujul sisse kohaldatava lisa rakendamise ja artikli 5 lõike 5 ning artikli 8 lõike 5 kohaste auditite ja kontrollide teostamisega seotud kulud.

Artikkel 13

Muud lepingud

1. Kui käesoleva lepingu lisades ei ole sätestatud teisiti, ei ole ükskõik kumma lepinguosalise ja käesolevas lepingus mitteosaleva kolmanda riigi vahel sõlmitud lepingust tulenevatel kohustustel mingit jõudu ega mõju teise käesoleva lepingu osalise suhtes seoses kõnealuse kolmanda riigi vastavushindamiste tulemuste tunnustamisega.

2. Kui käesolev leping on jõustunud, asendab see kõik käesoleva lepinguga reguleeritud küsimusi hõlmavad Kanada ja Euroopa Liidu liikmesriikide vahelisi kahepoolsed lennundusohutuse lepingud.

3. Käesolev leping ei mõjuta lepinguosaliste õigusi ja kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahelistest lepingutest.

Artikkel 14

Territoriaalne kohaldatavus

Kui käesolevas lepingu lisades ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat lepingut ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut selles sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Kanada territooriumi suhtes.

Artikkel 15

Konsultatsioonid ja erimeelsuste lahendamine

1. Mõlemad lepinguosalised võivad paluda konsultatsioone teise lepinguosalisega käesoleva lepinguga seotud mis tahes küsimuses. Teine lepinguosaline vastab nimetatud palvele viivitamata ning alustab 45 päeva jooksul konsultatsioone lepinguosaliste vahel kokku lepitud ajal.

2. Lepinguosalised teevad igakülgseid jõupingutusi, et lahendada kõik lepinguosaliste vahelised käesoleva lepingu raames tehtava koostööga seotud erimeelsused võimalikult madalal tehnilisel tasandil konsultatsioonide teel ja kooskõlas käesoleva lepingu lisade sätetega.

3. Kui erimeelsusi ei lahendata vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, võib kummagi lepinguosalise tehniline asutus suunata erimeelsuse lahendamiseks edasi lepinguosaliste ühiskomiteesse, kes küsimust arutab.

Artikkel 16

Jõustumine, lõpetamine ja muutmine

1. Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil saadetakse viimane diplomaatiline noot, millega lepinguosalised teavitavad teineteist käesoleva lepingu jõustumiseks vajalike omapoolsete menetluste lõpetamisest. Leping on jõus seni, kuni üks lepinguosalistest selle lõpetab.

2. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest teisele lepinguosalisele kirjalikult kuus kuud ette, välja arvatud juhul, kui kõnealune lõpetamisteade võetakse lepinguosaliste vastastikusel nõusolekul enne kõnealuse ajavahemiku lõppu tagasi.

3. Kui üks lepinguosaline soovib lepingut muuta ühe või mitme lisa väljajätmisega, säilitades teised, püüavad lepinguosalised muuta lepingut kokkuleppe teel vastavalt käesolevas artiklis sätestatud korrale. Kui üksmeelele ei jõuta, lõpeb leping pärast teatamisest kuue kuu möödumist, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

4. Lepinguosalised võivad käesolevat lepingut muuta vastastikusel kirjalikul nõusolekul. Käesoleva lepingu muudatused jõustuvad kuupäeval, mil viimane lepinguosaline teavitab kirjalikult teist lepinguosalist jõustumiseks vajalike omapoolsete menetluste lõpuleviimisest.

5. Olenemata käesoleva artikli lõike 4 sätetest, võivad lepinguosalised kokku leppida olemasolevate lisade muutmises või uute lisade lisamises diplomaatiliste nootide vahetamise teel. Kõnealused muudatused jõustuvad tingimustel, mis lepitakse kokku diplomaatiliste nootide vahetamisel.

6. Pärast käesoleva lepingu lõpetamist käsitavad mõlemad lepinguosalised kehtivana kõiki lennukõlblikkuse ja keskkonnakõlblikkuse kinnitusi ning sertifikaate, mis on välja antud käesoleva lepingu alusel enne selle lõpetamist, tingimusel et need jätkuvalt vastavad lepinguosalise kohaldatavatele seadustele ja määrustele.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud Prahas kahe tuhande üheksanda aasta maikuu kuuendal päeval kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

За Европейската общнoст

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunità Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

För Europeiska gemenskapen

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

За Kанада

Por Canadá

Za Kanadu

For Canada

Für Kanada

Kanada nimel

Για τον Καναδά

For Canada

Pour le Canada

Per il Canada

Kanādas vārdā

Kanados vardu

Kanada részéről

Għall-Kanada

Voor Canada

W imieniu Kanady

Pelo Canadá

Pentru Canada

Za Kanadu

Za Kanado

Kanadan puolesta

För Kanada

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

1. liide

Selliste pädevate asutuste loetelu, mida seoses A lisaga käsitatakse artikli 5 lõikele 1 vastavana

1. Pädevad asutused projekti kinnitamise alal

- Kanadas: tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon.

- Euroopa Ühenduses: Euroopa Lennundusohutusamet.

2. Pädevad asutused tootmisjärelevalve alal

- Kanadas: tsiviillennunduse eest vastutav Kanada organisatsioon.

- Euroopa Ühenduses: Euroopa Lennundusohutusamet, liikmesriikide pädevad asutused.

--------------------------------------------------

2. liide

EL 27 liikmesriikide pädevad asutused, mida seoses B lisaga käsitatakse artikli 5 lõikele 1 vastavana

--------------------------------------------------

A LISA

TSIVIILLENNUNDUSTOODETE SERTIFITSEERIMISE KORD

1. Reguleerimisala

1.1. Käesolevat korda (edaspidi "kord") kohaldatakse järgmiselt:

1.1.1. projekteerimisriigi volitatud esindajana tegutseva lepinguosalise tehnilise asutuse poolt tsiviillennundustoodete projektile, keskkonnakõlblikkuse nõuetele ning konstruktsiooniga seotud kasutusnõuetele vastavuse kohta tehtud järelduste vastastikune tunnustamine;

1.1.2. selliste järelduste vastastikune tunnustamine, mille kohaselt uued või kasutatud tsiviillennundustooted vastavad lennu- ja keskkonnakõlblikkust käsitlevatele mõlema lepinguosalise impordinõuetele;

1.1.3. mõlema lepinguosalise volituste alusel teostatud tsiviillennundustoodete projekti muudatuse kinnituste ja remonditööde projektide kinnituste vastastikune tunnustamine;

1.1.4. koostöö ja abi kasutuseloleva õhusõiduki jätkuva lennukõlblikkuse valdkonnas.

1.2. Käesoleva korra kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "käitamissertifikaat" – eksportiva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku või organisatsiooni kinnitus, et tsiviillennundustoode, välja arvatud õhusõiduk tervikuna, on kas uus toode või tagasi kasutusse lastud toode pärast hoolduse läbimist;

b) "lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat" – eksportiva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluva isiku või organisatsiooni ekspordideklaratsioon selle kohta, et eksportiva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluv õhusõiduk tervikuna vastab importiva lepinguosalise teatatud lennu- ja keskkonnakõlblikkusnõuetele;

c) "eksportiv lepinguosaline" – tsiviillennundustoodet eksportiv lepinguosaline;

d) "importiv lepinguosaline" – tsiviillennundustoodet importiv lepinguosaline.

2. Sertifitseerimise ühiskomitee

2.1. Koosseis

2.1.1. Moodustatakse sertifitseerimise ühiskomitee. Selle koosseisu kuuluvad mõlema lepinguosalise esindajad, kes juhtkonna tasandil vastutavad järgmiste valdkondade eest:

2.1.1.1. tsiviillennundustoodete sertifitseerimine;

2.1.1.2. tootmine (erinevad alapunktis 2.1.1.1 osutatud isikutest);

2.1.1.3. sertifitseerimisalased määrused ja standardid ning

2.1.1.4. standardiseerimise sisekontrollide või kvaliteedikontrolli süsteemid.

2.1.2. Lepinguosaliste ühise otsuse põhjal võib komiteesse kutsuda ka teisi isikuid, kes võivad hõlbustada sertifitseerimise ühiskomiteele antud ülesannete täitmist.

2.1.3. Sertifitseerimise ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

2.2. Ülesanded

2.2.1. Sertifitseerimise ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, et tagada käesoleva korra tõhus toimimine ja rakendamine, ning selle ülesanneteks on muu hulgas:

a) teha vajaduse korral otsuseid sertifitseerimisprotsessi hõlbustava töökorra kohta;

b) teha vajaduse korral otsuseid tehniliste normatiivide kohta käesoleva korra alapunkti 3.3.7 kohaldamisel;

c) hinnata mõlema lepinguosalise õigusnormide muudatusi, et tagada sertifitseerimisnõuete muutumatus;

d) töötada vajaduse korral välja ühiskomiteele esitatavad käesoleva korra muutmise ettepanekud, välja arvatud seoses alapunkti 2.2.1 alapunktis b osutatuga;

e) tagada see, et osalised mõistavad käesolevat korda ühtmoodi;

f) tagada see, et osalised rakendavad käesolevat korda järjepidevalt;

g) lahendada käesoleva korra tõlgendamisest või rakendamisest tulenevates tehnilistes küsimustes tekkinud erimeelsusi, sealhulgas erimeelsusi, mis võivad tekkida sertifitseerimise aluste kindlaksmääramisel või eritingimuste, erandite ja kõrvalekallete rakendamisel;

h) korraldada vajaduse korral ühe lepinguosalise osalemine teise lepinguosalise siseses standardimis- või kvaliteedikontrolli süsteemis;

i) määrata vajaduse korral kindlaks iga lepinguosaliste vahel imporditava või eksporditava tsiviillennundustoote sertifitseerimise eest vastutavad keskused ja

j) töötada välja tõhusad ohutus-, keskkonnastandardite ja sertifitseerimissüsteemide alase koostöö-, abi- ja teabevahetuse meetmed, et võimalikult palju minimeerida lepinguosaliste vahelisi erimeelsusi.

2.2.2. Kui sertifitseerimise ühiskomitee ei suuda lahendada erimeelsusi vastavalt alapunkti 2.2.1 alapunktile g, edastab ta probleemi ühiskomiteele ning tagab selles komitees tehtud otsuse rakendamise.

3. Projekti kinnitused

3.1. Üldsätted

3.1.1. Käesoleva korraga reguleeritakse projekti kinnitusi ja vastavaid muudatusi tüübisertifikaatide, täiendavate tüübisertifikaatide, remondi, osade ja seadmete puhul.

3.1.2. Käesoleva korra rakendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et kumbki lepinguosaline kontrollib teise lepinguosalise konkreetsete nõuete osas tekkinud erimeelsuse lahendamiseks piisavalt projekteerimisorganisatsiooni suutlikkust täita oma kohustusi.

3.1.3. Projekti kinnituse taotlus esitatakse importivale lepinguosalisele vajaduse korral eksportiva lepinguosalise kaudu.

3.1.4. Projekti kinnitusi käsitleva 3. jaotise rakendamise eest vastutavad tehnilised asutused.

3.2. Sertifitseerimise alused

3.2.1. Tüübisertifikaadi väljaandmiseks kasutab importiv lepinguosaline standardeid, mida ta kohaldab sarnase toote puhul ja mis kehtisid ajal, kui eksportivale lepinguosalisele esitati taotlus algse tüübisertifikaadi saamiseks.

3.2.2. Kui alapunktist 3.2.5 ei tulene teisiti, täpsustab importiv lepinguosaline projekti muudatuste või remonditööde projektide kinnitamiseks muudatuse punkti 3.2.1 alusel kehtestatud sertifitseerimise alustes, kui ta peab sellist muudatust vastavaks projekti muudatusele või remonditööde projektile.

3.2.3. Kui alapunktist 3.2.5 ei tulene teisiti, täpsustab importiv lepinguosaline kõik uute või ebatavaliste omaduste suhtes rakendatud või rakendatavad eritingimused, mida ei hõlma kohaldatavad lennu- ja keskkonnakõlblikkuse standardid.

3.2.4. Kui alapunktist 3.2.5 ei tulene teisiti, täpsustab importiv lepinguosaline kõik erandid või kõrvalekalded kohaldatavatest standarditest.

3.2.5. Eritingimuste, erandite, kõrvalekallete või muudatuste esitamisel sertifitseerimise alustes võtab importiv lepinguosaline arvesse eksportiva lepinguosalise eritingimusi, erandeid, kõrvalekaldeid või muudatusi ega ole eksportiva lepinguosalise toodete puhul nõudlikum kui enda sarnaste toodete puhul. Importiv lepinguosaline teavitab eksportivat lepinguosalist kõigist sellistest eritingimustest, eranditest, kõrvalekalletest või muudatustest sertifitseerimise alustes.

3.3. Sertifitseerimisprotsess

3.3.1. Eksportiv lepinguosaline esitab importivale lepinguosalisele kogu teabe, mida importiv lepinguosaline vajab eksportiva lepinguosalise eraldiseisvate tsiviillennundustoodetega ja nende sertifitseerimisega tutvumiseks ja kursisolemiseks.

3.3.2. Iga projekti kinnituse jaoks töötavad lepinguosalised vajaduse korral välja sertifitseerimisprogrammi sertifitseerimise ühiskomitee poolt kindlaksmääratud töökorra alusel.

3.3.3. Importiv lepinguosaline annab oma tüübisertifikaadi või täiendava tüübisertifikaadi välja õhusõidukile, mootorile või propellerile, kui:

a) eksportiv lepinguosaline on välja andnud oma sertifikaadi;

b) eksportiv lepinguosaline kinnitab importivale lepinguosalisele, et toote tüübiprojekt on kooskõlas punkti 3.2 kohaste sertifitseerimise alustega; ja

c) kõik sertifitseerimisprotsessi käigus tekkinud probleemid on lahendatud.

3.3.4. Importivalt lepinguosaliselt tüübisertifikaadi saanud tsiviillennundustoote tüübiprojekti muudatustele antakse kinnitus järgmiselt:

3.3.4.1. Eksportiv lepinguosaline liigitab projekti muudatused vastavalt sertifitseerimise ühiskomitee kehtestatud töökorrale kahte kategooriasse.

3.3.4.2. Projekti muudatused, mis eeldavad importiva lepinguosalise kaasamist, kinnitab importiv lepinguosaline pärast eksportiva lepinguosalise kirjalikku avaldust selle kohta, et kõnealused projekti muudatused vastavad punkti 3.2 kohastele sertifitseerimise alustele. Käesoleva alapunkti kohaste kohustuste täitmiseks võib eksportiv lepinguosaline esitada projekti iga muudatuse kohta eraldi avalduse või projekti kinnitatud muudatuste loetelude puhul ühisavalduse.

3.3.4.3. Kõikide muude projekti muudatuste puhul käsitatakse eksportiva lepinguosalise kinnitust importiva lepinguosalise kehtiva kinnitusena ilma lisameetmeid võtmata.

3.3.5. Importivalt lepinguosaliselt täiendava tüübisertifikaadi saanud tsiviillennundustoote projekti muudatustele antakse kinnitus järgmiselt:

3.3.5.1. Eksportiv lepinguosaline liigitab projekti tehtavad muudatused vastavalt sertifitseerimise ühiskomitee kehtestatud töökorrale kahte kategooriasse.

3.3.5.2. Projekti muudatused, mis eeldavad importiva lepinguosalise kaasamist, kinnitab importiv lepinguosaline pärast eksportiva lepinguosalise kirjalikku avaldust selle kohta, et kõnealused projekti muudatused vastavad punkti 3.2 kohastele sertifitseerimise alustele. Käesoleva alapunkti kohaste kohustuste täitmiseks võib eksportiv lepinguosaline esitada projekti iga muudatuse kohta eraldi avalduse või projekti kinnitatud muudatuste loetelude puhul ühisavalduse.

3.3.5.3. Kõikide muude projekti muudatuste puhul käsitatakse eksportiva lepinguosalise kinnitust importiva lepinguosalise kehtiva kinnitusena ilma lisameetmeteid võtmata.

3.3.6. Importivalt lepinguosaliselt tüübisertifikaadi saanud tsiviillennundustoodete remonditööde projektidele antakse kinnitus järgmisel viisil:

3.3.6.1. Eksportiv lepinguosaline liigitab remonditööde projektid vastavalt sertifitseerimise ühiskomitee kehtestatud töökorrale kahte kategooriasse.

3.3.6.2. Remonditööde projektid, mis eeldavad importiva lepinguosalise kaasamist, kinnitab importiv lepinguosaline pärast eksportiva lepinguosalise kirjalikku avaldust selle kohta, et kõnealused remonditööde projektid vastavad punkti 3.2 kohastele sertifitseerimise alustele. Käesoleva alapunkti kohaste kohustuste täitmiseks võib eksportiv lepinguosaline esitada iga suurema remonditööde projekti kohta eraldi avalduse või kinnitatud remonditööde projektide loetelude puhul ühisavalduse.

3.3.6.3. Kõikide muude remonditööde projektide puhul käsitatakse eksportiva lepinguosalise kinnitust importiva lepinguosalise kehtiva kinnitusena ilma lisameetmeid võtmata.

3.3.7. Sertifitseerimise ühiskomitee poolt käesoleva korra punkti 2.2 kohaselt kehtestatud tehniliste normatiivide põhjal kinnitatud osade ja seadmete puhul peab importiv lepinguosaline eksportiva lepinguosalise väljaantud osade ja seadmete kinnitusi samaväärseks kinnitustega, mida ta ise oma õigusaktide ja korra kohaselt on välja andnud.

3.4. Konstruktsiooniga seotud kasutusnõuded

3.4.1. Importiv lepinguosaline tutvustab eksportivale lepinguosalisele soovi korral oma kehtivaid konstruktsiooniga seotud kasutusnõudeid.

3.4.2. Importiv lepinguosaline määrab koos eksportiva lepinguosalisega kas iga üksikjuhtumi puhul eraldi või teatavate toote- ja/või tegevusliikide suhtes kehtivate konkreetsete konstruktsiooniga seotud kasutusnõuete loetelu põhjal kindlaks konstruktsiooniga seotud kasutusnõuded, mille puhul ta aktsepteerib eksportiva lepinguosalise kirjalikke sertifikaate ja nõuetele vastavuse avaldusi.

3.5. Jätkuv lennukõlblikkus

3.5.1. Kaks lepinguosalist teevad koostööd käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate ja küsitava lennukõlblikkusega tsiviillennundustoodetega seoses toimunud õnnetuste ja vahejuhtumite lennukõlblikkusaspektide analüüsimisel.

3.5.2. Eksportiv lepinguosaline määrab tema pädevuses projekteeritud või toodetud tsiviillennundustoodete suhtes kindlaks kõik sobivad meetmed, et parandada pärast tsiviillennundustoote kasutuselevõttu tuvastatavaid ohtlikke tüübiprojekti näitajaid, sealhulgas kõik meetmed eksportiva lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil asuva peatöövõtjaga sõlmitud lepingu alusel tarnija projekteeritud ja/või toodetud komponentide suhtes.

3.5.3. Eksportiv lepinguosaline aitab importival lepinguosalisel määrata eksportiva lepinguosalise jurisdiktsiooni all projekteeritud või toodetud tsiviillennundustoodete suhtes kindlaks kõik meetmed, mida importiv lepinguosaline peab vajalikuks toodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.

3.5.4. Kumbki lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kõigist kohustuslikest lennukõlblikkust käsitlevatest direktiividest ja muudest meetmetest, mida ta peab vajalikuks kummagi lepinguosalise jurisdiktsiooni all projekteeritud või toodetud ning käesoleva lepingu reguleerimisalasse kuuluvate tsiviillennundustoodete jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.

4. Tootmisload

4.1. Käesoleva korra rakendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et ühe lepinguosalise pädev asutus teostab teise lepinguosalise konkreetsete nõuetega seoses tekkinud erimeelsuste lahendamiseks piisavat järelevalvet tootmisorganisatsioonide suutlikkuse üle tagada tsiviillennundustoodete tootmise kvaliteet ja kontrollimine.

4.2. Kui ühe lepinguosalise reguleeriva järelevalve all toimuv tootmisloa andmine hõlmab teise lepinguosalise või kolmanda riigi territooriumil asuvaid tootmiskohti ja -üksusi, vastutab kõnealuste tootmiskohtade ja -üksuste üle teostatava järelevalve eest kõnealune esimene lepinguosaline.

4.3. Lepinguosalised võivad oma reguleeriva ja muud laadi järelevalve ülesannete täitmisel paluda abi kolmanda riigi tsiviillennundusametilt, kui kummagi lepinguosalise kinnitus on antud või seda on laiendatud kolmanda riigiga sõlmitud ametliku lepingu või kokkuleppe alusel.

4.4. Tootmislubasid käsitleva jaotise 4 rakendamise eest vastutavad käesoleva lepingu artiklis 5 nimetatud pädevad asutused.

5. Ekspordi lennukõlblikkuse kinnitused

5.1. Üldsätted

5.1.1. Eksportiv lepinguosaline annab importivasse lepionguosalisse eksporditavate tsiviillennundustoodete ekspordi lennukõlblikkuse kinnitused välja punktides 5.2 ja 5.3 määratletud tingimustel.

5.1.2. Importiv lepinguosaline tunnustab eksportiva lepinguosalise ekspordi lennukõlblikkuse kinnitusi, mis on välja antud punktide 5.2 ja 5.3 kohaselt.

5.1.3. Importiv lepinguosaline tunnistab eksportiva lepinguosalise õigusaktidega ette nähtud eritähistusega osade ja seadmete märgistuse oma õigusaktides sätestatud nõuetele vastavaks.

5.2. Lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadid

5.2.1. Uus õhusõiduk

5.2.1.1. Eksportiv lepinguosaline annab käesoleva korra rakendamise eest vastutava pädeva asutuse kaudu uuele õhusõidukile välja lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadi, milles tõendab, et õhusõiduk:

a) vastab tüübiprojektile, mis on saanud importiva lepinguosalise kinnituse vastavalt käesolevale korrale;

b) on seisukorras, mis tagab ohutu kasutamise, vastates importiva lepinguosalise kohaldatavatele lennukõlblikkust käsitlevatele ettekirjutustele, millest kõnealune lepinguosaline on teada andnud;

c) vastab kõikidele lisanõuetele, mille importiv lepinguosaline on ette näinud ja millest ta on teada andnud.

5.2.2. Kasutatud õhusõiduk

5.2.2.1. Eksportiv lepinguosaline annab importiva lepinguosalise poolt projekti kinnituse saanud kasutatud õhusõidukile kõnealuse õhusõiduki lennukõlblikkuse sertifitseerimise üle teostatava järelevalve eest vastutava pädeva asutuse kaudu lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadi, milles tõendab, et õhusõiduk:

a) vastab tüübiprojektile, mis on saanud importiva lepinguosalise kinnituse vastavalt käesolevale korrale;

b) on seisukorras, mis tagab ohutu kasutamise, vastates importiva lepinguosalise kõigile kohaldatavatele lennukõlblikkust käsitlevatele ettekirjutustele, millest kõnealune lepinguosaline on teada andnud;

c) on kasutusajal heakskiidetud korda järgides ja kinnitatud meetodeid kasutades nõuetekohaselt hooldatud (mida tõendavad sellekohased kasutamis- ja hoolduspäevikud) ja

d) vastab kõikidele lisanõuetele, mille importiv lepinguosaline on ette näinud ja millest ta on teada andnud.

5.2.2.2. Kasutatud õhusõidukite puhul, mis on toodetud lepinguosalise jurisdiktsiooni all, nõustuvad mõlemad lepinguosalised teist lepinguosalist soovi korral aitama, andes talle teavet:

a) õhusõiduki konfiguratsiooni kohta tootja juurest väljumisel ja

b) õhusõidukile hiljem paigaldatud seadmete kohta, mis on saanud kinnituse.

5.2.2.3. Lepinguosalised tunnustavad ka teineteise lennukõlblikkuse ekspordisertifikaate, mille nad on välja andnud kasutatud õhusõidukitele, mis on toodetud ja/või monteeritud kolmandas riigis, kui alapunkti 5.2.2.1. alapunktide a–d tingimused on täidetud.

5.2.2.4. Importiv lepinguosaline võib paluda kontrolli- ja hooldusdokumente, sealhulgas järgmisi (loetelu ei ole ammendav):

a) lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadi originaaleksemplar või kinnitatud koopia või samaväärne dokument, mille on välja andnud eksportiv lepinguosaline;

b) dokumendid, mis kinnitavad, et kõik kapitaalremondid, suuremad muudatused ja remonditööd on teostatud vastavalt nõuetele, mille on heaks kiitnud või kinnitanud eksportiv lepinguosaline ja

c) kasutamis- ja hooldusraamatu kanded, mis tõendavad, et kasutatud õhusõidukit on kogu selle kasutusaja vältel hooldatud heakskiidetud hooldusprogrammi nõuete kohaselt.

5.3. Käitamissertifikaat

5.3.1. Uued mootorid ja propellerid

5.3.1.1. Importiv lepinguosaline tunnustab eksportiva lepinguosalise poolt uuele mootorile või propellerile antud käitamissertifikaati ainult juhul, kui sertifikaadis on sätestatud, et selline mootor või propeller:

a) vastab tüübiprojektile, mille on kinnitanud importiv lepinguosaline vastavalt käesolevale korrale;

b) on seisukorras, mis tagab ohutu kasutamise, vastates importiva lepinguosalise kohaldatavatele lennukõlblikkust käsitlevatele ettekirjutustele, millest kõnealune lepinguosaline on teada andnud, ja

c) vastab kõikidele lisanõuetele, mille importiv lepinguosaline on ette näinud ja millest ta on teada andnud.

5.3.1.2. Eksportiv lepinguosaline ekspordib kõiki uusi mootoreid ja propellereid koos käitamissertifikaadiga, mis on välja antud vastavalt tema õigusaktidele ja korrale.

5.3.2. Uued alakoostud, osad ja seadmed

5.3.2.1. Importiv lepinguosaline tunnustab eksportiva lepinguosalise poolt uuele alakoostule, osale, sealhulgas muudetud ja/või asendusosale, ja seadmetele antud käitamissertifikaati ainult juhul, kui sertifikaadis on sätestatud, et selline alakoost või osa:

a) vastab importiva lepinguosalise kinnitatud projekteerimisandmetele;

b) on seisukorras, mis tagab ohutu kasutamise; ja

c) vastab kõikidele lisanõuetele, mille importiv lepinguosaline on ette näinud ja millest ta on teada andnud.

5.3.2.2. Eksportiv lepinguosaline ekspordib kõiki uusi osasid koos käitamissertifikaadiga, mis on välja antud vastavalt tema õigusaktidele ja korrale.

6. Tehniline abi

6.1. Lepinguosalised osutavad soovi korral teineteisele, vajaduse korral pädevate asutuste kaudu, tehnilist abi.

6.2. Abi võib hõlmata järgmist (loetelu ei ole ammendav):

6.2.1. Vastavuse kindlakstegemine:

a) katsete jälgimine;

b) nõuetele vastavuse ja nõuetekohasuse kontrollimine;

c) aruannete läbivaatamine ja

d) teabe saamine.

6.2.2. Järelevalve:

a) osade esmakontrolli jälgimine;

b) konkreetsete protsesside kontrollimise jälgimine;

c) tootmisosade näidiskontrollide teostamine;

d) käesoleva lepingu artikli 3 lõikes 5 osutatud volitatud isikute või kinnitatud organisatsioonide tegevuse kontrollimine;

e) kasutusprobleemide uurimine ja

f) tootmise kvaliteedisüsteemide hindamine ja järelevalve.

--------------------------------------------------

B LISA

HOOLDUSKORD

1. Reguleerimisala

Käesoleva korraga (edaspidi "kord") reguleeritakse õhusõidukite ja nendele paigaldatavate komponentide hoolduse valdkonnas tehtud järelduste vastastikust tunnustamist.

2. Kohaldatavad õigusaktid

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva korra kohaldamisel on ühe lepinguosalise hooldust käsitlevate kohaldatavate õigusaktide järgimine ja käesoleva lepingu B1 liites täpsustatud reguleerivate nõuete täitmine vastavuses teise lepinguosalise kohaldatavate õigusaktide järgimisega.

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva korra kohaldamisel pakuvad mõlema lepinguosalise pädevate asutuste sertifitseerimistavad ja -kord samaväärseid tõendeid vastavuse kohta eelmises lõigus osutatud nõuetele.

Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva korra kohaldamisel käsitatakse lepinguosaliste vastavaid hooldustöötajate litsentsimise standardeid võrdväärsena.

3. Mõisted

Käesoleva korra kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) "õhusõiduk" – masin, mille tõstejõud atmosfääris moodustub õhu vastumõjul, mitte maapinnalt põrkunud õhu vastumõjul;

b) "komponent" – mootor, propeller, osa või seade;

c) "suur õhusõiduk" – õhusõiduk, mis liigitatakse lennukiks, mille suurim stardimass on üle 5700 kg, või mitme mootoriga helikopter;

d) "muudatus" – asjaomase tsiviillennundustoote konstruktsiooni, konfiguratsiooni, toimivuse, keskkonnanäitajate või kasutuspiirangute muutmine.

4. Hoolduse ühiskomitee

4.1. Koosseis

4.1.1. Moodustatakse hoolduse ühiskomitee. Selle koosseisu kuuluvad mõlema lepinguosalise esindajad, kes juhtkonna tasandil vastutavad järgmiste valdkondade eest:

a) hooldusorganisatsioonide kinnitamine;

b) hooldusorganisatsioone käsitlevate õigusaktide ja standardite kohaldamine;

c) standardimise sisekontrollid või kvaliteedikontrolli süsteemid.

4.1.2. Lepinguosaliste ühise otsuse põhjal võib komiteesse kutsuda ka teisi isikuid, kes võivad hõlbustada hoolduse ühiskomiteele antud ülesannete täitmist.

4.1.3. Hoolduse ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

4.2. Ülesanded

4.2.1. Hoolduse ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, et tagada käesoleva korra tõhus toimimine ja rakendamine, ning selle ülesanneteks on muu hulgas:

a) hinnata lepinguosaliste õigusnormide muudatusi, et tagada käesoleva korra B1 liites sätestatud nõuete muutumatus;

b) tagada see, et lepinguosalised mõistavad käesolevat korda ühtmoodi;

c) tagada see, et lepinguosalised rakendavad käesolevat korda järjepidevalt;

d) lahendada käesoleva korra tõlgendamisest või rakendamisest tulenevates tehnilistes küsimustes tekkinud erimeelsusi, sealhulgas erimeelsusi, mis võivad tuleneda käesoleva korra tõlgendamisest või rakendamisest;

e) korraldada vajaduse korral ühe lepinguosalise osalemine teise lepinguosalise siseses standardimis- või kvaliteedikontrolli süsteemis ja

f) töötada vajaduse korral välja ühiskomiteele esitatavad käesoleva korra muutmise ettepanekud.

4.2.2. Kui hoolduse ühiskomitee ei suuda lahendada erimeelsusi vastavalt punkti 4.2.1 alapunktile d, edastab ta probleemi ühiskomiteele ning tagab selles komitees tehtud otsuse rakendamise.

5. Hooldusorganisatsiooni kinnitus

5.1. Kõik ühe lepinguosalise hooldusorganisatsioonid, kelle lepinguosalise pädev asutus on sertifitseerinud hooldusega tegelemiseks, peavad käesoleva korra B1 liites sätestatud nõuetele vastamiseks täiendama oma hoolduskäsiraamatut. Olles teinud kindlaks, et kõnealune lisa vastab B1 liites sätestatud nõuetele, annab kõnealune pädev asutus kinnituse, mis tõendab vastavust teise lepinguosalise kohaldatavatele nõuetele ja määrab hooldusorganisatsiooni poolt selle lepinguosalise territooriumil registreeritud õhusõiduki suhtes teostatavate ülesannete ulatuse. Pädevusmärgete ja piirangute ulatus ei tohi ületada tema enda sertifikaadis sisalduvate pädevusmärgete ja piirangute ulatust.

5.2. Ühe lepinguosalise pädeva asutuse poolt punkti 5.1 kohaselt välja antud kinnitusest teavitatakse teist lepinguosalist ning seda käsitatakse teise lepinguosalise suhtes kehtiva kinnitusena ilma lisameetmeid võtmata.

5.3. Sertifikaati tunnustatakse vastavalt punktile 5.2 nii hooldusorganisatsiooni peamises tegevuskohas kui ka selle muudes asukohtades, mis on esitatud asjakohases käsiraamatus ja kuuluvad pädeva asutuse järelevalve alla.

5.4. Lepinguosalised võivad oma reguleeriva ja muud laadi järelevalve teostamisel paluda abi kolmanda riigi tsiviillennundusametilt, kui mõlema lepinguosalise kinnitus on antud või seda on laiendatud kolmanda riigiga sõlmitud ametliku lepingu või kokkuleppe alusel.

5.5. Lepinguosaline teavitab oma pädeva asutuse kaudu teist lepinguosalist kõigist punkti 5.1 kohaselt välja antud kinnituste kohaldamisalasse tehtud muudatustest, sealhulgas kinnituse kehtetuks tunnistamisest või peatamisest.

6. Nõuetele mittevastavus

6.1. Kumbki lepinguosaline teavitab teist lepinguosalist olulisest kohaldatavate õigusaktide või käesolevas korras sätestatud tingimuste rikkumisest, mis kahjustab teise lepinguosalise kinnitatud hooldusorganisatsiooni suutlikkust tegeleda hooldusega käesolevas korras sätestatud tingimustel. Pärast sellekohase teate saamist viib teine lepinguosaline läbi vajaliku uurimise ning teavitab teate saatnud osalist 15 tööpäeva jooksul kõigist võetud meetmetest.

6.2. Kui lepinguosalised on lahkarvamusel võetud meetmete tõhususes, võib teate saatnud lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt viivitamatute meetmete võtmist, et takistada organisatsioonil tema reguleeriva järelevalve alla kuuluva tsiviillennundustoodete hoolduse teostamist. Kui teine lepinguosaline ei võta meetmeid 15 tööpäeva jooksul pärast teate saatnud lepinguosalise nõudmise esitamist, peatatakse teise lepinguosalise pädevale asutusele käesoleva korra alusel antud volitused seni, kuni kõnealune küsimus on ühiskomitees vastavalt käesoleva lepingu sätetele rahuldavalt lahendatud. Kuni ühiskomitee selles asjas otsuseni jõuab, võib teate saatnud lepinguosaline võtta kõik vajalikud meetmed, et takistada organisatsioonil tema reguleeriva järelevalve alla kuuluvate tsiviillennundustoodete hoolduse teostamist.

6.3. Käesoleva jaotise 6 kohase teabevahetuse eest vastutavad tehnilised asutused.

7. Tehniline abi

7.1. Lepinguosalised osutavad soovi korral teineteisele tehnilise hindamise abi, tehes seda vajaduse korral pädevate asutuste kaudu.

7.2. Abi võib hõlmata järgmist (loetelu ei ole ammendav):

a) järelevalve ja aruandlus seoses mõlema lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvate hooldusorganisatsioonide jätkuva vastavusega käesolevas korras kirjeldatud nõuetele;

b) uurimiste läbiviimine ja sellekohane aruandlus; ja

c) tehniline hindamine.

--------------------------------------------------

B1 liide

Spetsiifilised reguleerivad nõuded

Ühe lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluva hooldusorganisatsiooni tunnustamine teise lepinguosalise poolt vastavalt käesoleva korra jaotisele 5 põhineb sellel, et hooldusorganisatsioon võtab vastu oma hoolduskäsiraamatu lisa, millega nähakse ette vähemalt järgmine:

a) vastutava juhi allkirjastatud avaldus, et organisatsioon järgib käsiraamatut ja selle lisa;

b) organisatsioon järgib kliendi töökorraldust, võttes eelkõige arvesse lennukõlblikkust käsitlevaid nõutud ettekirjutusi, muudatusi ja remonditöid ning nõuet, et kõik kasutatavad osad peavad olema tootnud või neid peavad olema hooldanud teise lepinguosalise jaoks vastuvõetavad organisatsioonid;

c) töökäsu välja andnud klient on teinud kindlaks, et asjaomane pädev asutus kiidab heaks muudatusteks ja remonditöödeks vajalikud projekteerimisandmed;

d) tsiviillennundustooteid hakatakse käitama kohaldatavate õigusaktide ja reguleerivate nõuete kohaselt;

e) kõigist teise lepinguosalise jurisdiktsiooni alla kuuluvatest lennukõlbmatutest tsiviillennundustoodetest teavitatakse ka teist lepinguosalist ja klienti.

--------------------------------------------------