4. LISA

Riigihankeleping

KÄESOLEVA LEPINGU OSALISED (edaspidi "lepinguosalised"),

TUNNUSTADES vajadust riigihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade suhtes tõhusa õiguste ja kohustuste mitmepoolse raamistiku järele, et saavutada maailmakaubanduse suurem piirangutest vabastamine ja laienemine ning parandada maailmakaubandust reguleerivat rahvusvahelist raamistikku,

TUNNUSTADES, et riigihankeid käsitlevaid seadusi, määrusi, menetlusi ega tavasid ei tohiks ette valmistada, vastu võtta ega kohaldada välis- või omamaiste toodete ja teenuste ning välis- või omamaiste tarnijate suhtes omamaiste toodete või teenuste või omamaiste tarnijate kaitsmise eesmärgil ega välismaiste toodete või teenuste või välismaiste tarnijate diskrimineerimiseks üksteise suhtes,

TUNNUSTADES, et on soovitav, et riigihankeid käsitlevad seadused, määrused, menetlused ja tavad oleksid läbipaistvad,

TUNNUSTADES vajadust kehtestada rahvusvaheline teatamis-, konsulteerimis-, järelevalve- ja vaidluste lahendamise kord, et tagada riigihankeid käsitlevate rahvusvaheliste sätete õiglane, viivitamatu ja tõhus rakendamine ning hoida õigused ja kohustused võimalikult tasakaalus,

TUNNUSTADES vajadust võtta arvesse arengumaade, eelkõige vähimarenenud maade arengu-, finants- ja kaubandusvajadusi,

SOOVIDES kooskõlas 12. aprillil 1979. aastal sõlmitud ja 2. veebruaril 1987 muudetud riigihankelepingu IX artikli lõike 6 punktiga b lepingut vastastikuselt laiendada ja parandada ning hõlmata sellega ka teenustelepinguid,

SOOVIDES käesoleva lepingu osalisteks mitteolevaid valitsusi ergutada seda aktsepteerima ja sellega ühinema,

OLLES ETTE VÕTNUD edasised läbirääkimised nende eesmärkide saavutamiseks,

ON KÄESOLEVAGA KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel I

Kehtivus- ja rakendusala

Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide seaduste, määruste, menetluste ja tavade suhtes, mis käsitlevad käesoleva lepinguga hõlmatud, I liites määratletud hankeüksuste mis tahes hankeid. [1]

2. Käesolevat lepingut kohaldatakse hangete suhtes, mis on teostatud mis tahes lepinguliste vahendite abil, sealhulgas ostu- või üürilepingud, rendi- või liisinglepingud koos väljaostuvõimalusega või ilma ning toodete ja teenuste igasugused kombinatsioonid.

3. Kui hankeüksused nõuavad käesoleva lepinguga hõlmatud hanke kontekstis I liitesse mittekuuluvatelt ettevõtjatelt riigihankelepingute sõlmimist erinõuete kohaselt, kohaldatakse III artiklit selliste nõuete suhtes mutatis mutandis.

4. Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide hankelepingute suhtes, mille maksumus ei ole väiksem kui I liites määratletud asjakohane künnis.

Artikkel II

Lepingute maksumuse määramine

1. Lepingute maksumuse [2] määramisel kohaldatakse käesoleva lepingu rakendamiseks järgmisi sätteid.

2. Maksumuse määramisel võetakse arvesse tasustamise kõiki vorme, sealhulgas lisatasud, teenustasud, vahendustasud ja saadaolevad intressid.

3. Hankeüksus ei vali maksumuse määramise meetodit ega jaga riigihankeobjekti osadeks eesmärgiga vältida käesoleva lepingu kohaldamist.

4. Kui riigihanke üksikobjekt põhjustab rohkem kui ühe hankelepingu sõlmimise või hankelepingu sõlmimise eraldi osadena, on maksumus määramise aluseks:

a) eelnenud eelarveaasta või 12 kuu jooksul sõlmitud samalaadsete uuendatavate lepingute tegelik maksumus, mida on võimaluse korral kohandatud järgneva 12 kuu jooksul eeldatavasti toimuvatele muutustele koguses ja maksumuses;, või

b) esialgsele lepingule järgneva eelarveaasta või 12 kuu jooksul sõlmitavate uuendatavate lepingute arvestuslik kogumaksumus.

5. Toodete või teenuste üüri-, rendi- või liisinglepingute puhul või lepingute puhul, mille koguhind on määratlemata, on maksumuse määramise aluseks:

a) tähtajaliste lepingute puhul, kui nende tähtaeg on 12 kuud või vähem, lepingu kogumaksumus nende kestuse ajal, või kui nende tähtaeg on rohkem kui 12 kuud, nende kogumaksumus, sealhulgas hinnanguline jääkväärtus;

b) tähtajatute lepingute puhul kuumakse, mis on korrutatud 48ga.

Ebaselguste korral kasutatakse maksumuse määramiseks teist, punktis b esitatud määramisalust.

6. Juhul, kui kavandatavale hankele on ette nähtud optsiooniklauslid, on maksumuse määramise aluseks suurima lubatud hanke kogumaksumus, sealhulgas mittekohustuslikud ostud.

Artikkel III

Võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud riigihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade osas näeb iga lepinguosaline teiste lepinguosaliste toodetele ja teenustele ning teiste lepinguosaliste tooteid ja teenuseid pakkuvatele tarnijatele viivitamata ja tingimusteta ette kohtlemise, mis on vähemalt sama soodus kui:

a) omamaiste toodete, teenuste ja tarnijate suhtes kohaldatav ning

b) mis tahes teise lepinguosalise toodete, teenuste ja tarnijate suhtes kohaldatav.

2. Käesoleva lepinguga hõlmatud riigihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade osas tagab iga lepinguosaline, et:

a) tema hankeüksused ei kohtle mõnda kohapealset tarnijat vähem soodsalt kui teisi kohapealseid tarnijaid selle välismaise kuuluvuse määra põhjal ja

b) tema hankeüksused ei diskrimineeri kohapealseid tarnijaid tarnitava kauba või teenuse tootjamaa põhjal, tingimusel et tootjamaa on IV artikli sätete kohaselt lepinguosaline.

3. Lõigete 1 ja 2 sätteid ei kohaldata tollimaksude ega muude maksude suhtes, mis on kehtestatud impordile või seoses sellega, selliste maksude sissenõudmiskorra, muude impordieeskirjade ja -formaalsuste, ega teenustekaubandust mõjutavate meetmete suhtes, välja arvatud käesoleva lepinguga hõlmatud riigihankeid käsitlevad seadused, määrused, menetlused ja tavad.

Artikkel IV

Päritolureeglid

1. Ükski lepinguosaline ei kohalda käesoleva lepinguga hõlmatud riigihanke kohaselt teistest lepinguosalistest imporditud või tarnitud toodete ega teenuste suhtes päritolureegleid, mis erinevad kõnealuse tehingu ajal tavapärase kaubavahetuse käigus nendestsamadest lepinguosalistest nendesamade toodete või teenuste impordi või tarnete suhtes kohaldatavatest päritolureeglitest.

2. Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu (edaspidi "WTO leping") lisas 1 A oleva päritolureeglite lepingu kohaselt teostatava kaupade päritolureeglite ühtlustamise tööprogrammi ja teenustekaubandust käsitlevate läbirääkimiste lõpulejõudmisel võtavad lepinguosalised lõike 1 muutmisel vastavalt vajadusele arvesse kõnealuse tööprogrammi ja nimetatud läbirääkimiste tulemusi.

Artikkel V

Arengumaade eri- ja diferentseeritud kohtlemine

Eesmärgid

1. Käesoleva lepingu rakendamisel ja täitmisel võtavad lepinguosalised käesolevas artiklis sätestatud viisil asjakohaselt arvesse arengumaade, eelkõige vähimarenenud maade arengu-, finants- ja kaubandusvajadusi, mille kohaselt nad peavad:

a) kaitsma oma maksebilansi seisundit ja tagama majandusarenguprogrammide teostamiseks piisavad reservid;

b) edendama omamaise tööstuse, kaasa arvatud väiketootmine ja kodutööndus maapiirkondades või mahajäänud piirkondades, loomist või arengut ning majandusarengut muudes majandussektorites;

c) toetama tööstusüksusi nii kaua, kui need sõltuvad täielikult või olulisel määral riigihangetest ja

d) soodustama nende majandusarengut arengumaade suhtes kohaldatavate piirkondlike või ülemaailmsete meetmete abil, mis on esitatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi "WTO") ministrite konverentsile ja mida viimane ei ole tagasi lükanud.

2. Käesoleva lepingu sätetega kooskõlas valmistab iga lepinguosaline riigihankeid käsitlevaid seadusi, määrusi ja menetlusi ette ja kohaldab neid nii, et see hõlbustab arengumaade impordi suurendamist, pidades silmas vähimarenenud maade ja majandusarengu algetappe läbivate maade eriprobleeme.

Rakendusala

3. Tagamaks, et arengumaad suudavad liituda käesoleva lepinguga tingimustel, mis on kooskõlas nende arengu-, finants- ja kaubandusvajadustega, võetakse lõikes 1 loetletud eesmärke asjakohaselt arvesse läbirääkimistel selle üle, milliseid arengumaade hankeid hõlmatakse käesoleva lepinguga. Käesoleva lepingu sätete kohaselt oma hõlmavusnimekirju koostades üritavad arenenud maad nende nimekirjadega hõlmata üksusi, kes hangivad selliseid tooteid ja teenuseid, mille eksportimisest on huvitatud arengumaad.

Kokkuleppelised erandid

4. Arengumaa võib käesoleva lepingu kohastel läbirääkimistel leppida teiste lepinguosalistega kokku mõlemapoolselt vastuvõetavaid erandeid võrdse kohtlemise eeskirjadest teatavate hankeüksuste, toodete või teenuste osas, mis sisalduvad tema hõlmavusnimekirjades, võttes arvesse iga üksikjuhu eriasjaolusid. Sellistel läbirääkimistel võetakse asjakohaselt arvesse lõike 1 punktides a–c nimetatud kaalutlusi. Lõike 1 punktis d nimetatud arengumaade suhtes kohaldatavates piirkondlikes või ülemaailmsetes meetmetes osalev arengumaa võib samuti kokku leppida erandeid oma nimekirjadest, võttes arvesse iga üksikjuhu eriasjaolusid, muu hulgas asjakohaste piirkondlike või ülemaailmsete meetmetega ettenähtud sätteid riigihangete kohta ja eelkõige tooteid või teenuseid, mille suhtes võidakse kohaldada ühiseid tööstusarenguprogramme.

5. Pärast käesoleva lepingu jõustumist võib arengumaast lepinguosaline muuta oma hõlmavusnimekirju kooskõlas XXIV artikli lõikes 6 sisalduvate sätetega selliste nimekirjade muutmise kohta, võttes arvesse oma arengu-, finants- ja kaubandusvajadusi, või ta võib esitada taotluse riigihankekomiteele (edaspidi "komitee"), et see teeks erandeid võrdse kohtlemise eeskirjadest tema hõlmavusnimekirjadesse kuuluvate teatavate hankeüksuste, toodete või teenuste osas, arvestades iga üksikjuhu eriasjaolusid ja võttes asjakohaselt arvesse lõike 1 punktide a–c sätteid. Pärast käesoleva lepingu jõustumist võib arengumaast lepinguosaline samuti esitada komiteele taotluse, et see teeks erandeid tema hõlmavusnimekirjadesse kuuluvate teatavate hankeüksuste, toodete või teenuste osas, pidades silmas tema osalemist arengumaade suhtes kohaldatavates piirkondlikes või ülemaailmsetes meetmetes, arvestades iga üksikjuhu eriasjaolusid ja võttes asjakohaselt arvesse lõike 1 punkti d sätteid. Igale nimekirja muutmist käsitlevale taotlusele, mille arengumaast lepinguosaline esitab komiteele, on lisatud asjakohased dokumendid või sellised andmed, mis võivad olla asja arutamiseks vajalikud.

6. Lõikeid 4–5 kohaldatakse mutatis mutandis nende arengumaade suhtes, kes ühinevad käesoleva lepinguga pärast selle jõustumist.

7. Lõigetes 4, 5 ja 6 nimetatud kokkuleppelised erandid vaadatakse läbi kooskõlas käesoleva artikli lõike 14 sätetega.

Tehniline abi arengumaadest lepinguosalistele

8. Iga arenenud maast lepinguosaline annab taotluse korral arengumaadest lepinguosalistele kogu tehnilise abi, mida ta peab vajalikuks nende riigihangetega seotud probleemide lahendamiseks.

9. See abi, mis antakse arengumaadest lepinguosalisi üksteise suhtes diskrimineerimata, on muu hulgas seotud:

- teatava hankelepingu sõlmimisega seonduvate tehniliste probleemide lahendamisega ja

- mis tahes muu probleemiga, mille taotluse esitaja lepinguosaline ja teine lepinguosaline otsustavad selle abi raames lahendada.

10. Lõigetes 8 ja 9 nimetatud tehniline abi hõlmab arengumaadest lepinguosaliste tarnijate esitatud kvalifikatsioonidokumentide ja pakkumiste tõlkimist hankeüksuse määratud ühte WTO ametlikku keelde, välja arvatud juhul, kui arenenud maadest lepinguosalised peavad tõlkimist koormavaks, mispuhul antakse arengumaadest lepinguosalistele selgitusi, kui nad on esitanud arenenud maadest lepinguosalistele või nende hankeüksustele vastava taotluse.

Teabekeskused

11. Arenenud maadest lepinguosalised asutavad eraldi või ühiselt teabekeskused, et vastata arengumaadest lepinguosaliste põhjendatud taotlustele saada teavet, muu hulgas riigihankeid käsitlevate seaduste, määruste, menetluste ja tavade, kavandatavaid hankeid käsitlevate avaldatud teadaannete, käesoleva lepinguga hõlmatud hankeüksuste aadresside ning hangitud või hangitavate toodete või teenuste laadi ja mahu kohta, kaasa arvatud kättesaadavad andmed tulevaste pakkumiste kohta. Samuti võib komitee asutada teabekeskuse.

Vähimarenenud maade erikohtlemine

12. Võttes arvesse GATT 1947 LEPINGUOSALISTE 28. novembri 1979. aasta diferentseeritud ja sooduskohtlemist, vastastikkust ning arengumaade täielikumat osalemist käsitleva otsuse (BISD 26S/203-205) punkti 6, määratakse arengumaadest lepinguosaliste heaks võetavate mis tahes üld- või erimeetmete raames erikohtlemine vähimarenenud maadest lepinguosalistele ja nende lepinguosaliste tarnijatele nendest lepinguosalistest pärinevate toodete ja teenuste osas. Lepinguosaline võib kohaldada käesolevast lepingust tulenevad soodustusi ka lepinguosalisteks mitteolevate vähimarenenud maade tarnijate suhtes nendest maadest pärinevate toodete või teenuste osas.

13. Iga arenenud maast lepinguosaline annab taotluse korral vähimarenenud maade võimalikele pakkujatele abi, mida ta peab vajalikuks nende pakkumiste esitamiseks ja selliste toodete või teenuste valimiseks, mis tõenäoliselt pakuvad huvi nii tema hankeüksustele kui ka vähimarenenud maade tarnijatele, ning aitab neil järgida kavandatava hanke objektiks olevaid tooteid ja teenuseid käsitlevaid tehnilisi norme ja standardeid.

Läbivaatamine

14. Komitee vaatab igal aastal läbi käesoleva artikli kohaldamise ja tõhususe ning teostab iga kolme kohaldamisaasta tagant lepinguosaliste esitatavate aruannete põhjal ulatusliku kontrollimise selle mõjude hindamiseks. Osana kolme aasta tagant teostatavatest kontrollimistest ja käesoleva lepingu, eelkõige III artikli sätete tõhusaimaks kohaldamiseks ning võttes arvesse asjaomaste arengumaade arengualast, finants- ja kaubandusolukorda, uurib komitee, kas kooskõlas käesoleva artikli lõigete 4–6 sätetega ettenähtud erandeid on vaja muuta või laiendada.

15. XXIV artikli lõike 7 sätete kohaste läbirääkimiste edasiste voorude käigus kaalub iga arengumaast lepinguosaline võimalust laiendada oma hõlmavusnimekirju, võttes arvesse oma majandus-, finants- ja kaubandusolukorda.

Artikkel VI

Tehnospetsifikaadid

1. Tehnospetsifikaate, milles määratakse kindlaks hangitavate toodete või teenuste omadused nagu kvaliteet, kasutamisomadused, ohutus ja mõõtmed, tähised, terminoloogia, pakendamine, tähistamine ja märgistamine või nende tootmistehnoloogiad ja -meetodid ning hankeüksuste ettekirjutatud nõuded vastavushindamise menetlusele, ei valmistata ette, võeta vastu ega kohaldata eesmärgiga luua asjatuid tõkkeid rahvusvahelisele kaubandusele, samuti ei põhjustata taolisi tõkkeid.

2. Hankeüksuste kehtestatud tehnospetsifikaadid, vajaduse korral:

a) kirjeldavad pigem kasutamisomadusi kui ehitust või toimimist ja

b) põhinevad rahvusvahelistel standarditel, kui need on olemas; muul juhul siseriiklikel tehnilistel normidel, [3] tunnustatud siseriiklikel standarditel [4] või ehituseeskirjadel.

3. Teatava kaubamärgi või kaubanime, patendi, disainilahenduse või tüübi, teatava päritolu, tootja või tarnijaga seotud nõudeid või viiteid nendele ei kasutata, välja arvatud juhul, kui hankeobjekte ei ole muul viisil võimalik piisavalt täpselt või arusaadavalt kirjeldada ja tingimusel, et pakkumisdokumentides sisalduvad sõnad "või samaväärne".

4. Hankeüksused ei või konkurentsi piiramist põhjustaval viisil küsida ega vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada teatava hanke spetsifikaatide ettevalmistamisel, selliselt äriühingult, kelle ärihuvid võivad olla kõnealuse hankega seotud.

Artikkel VII

Pakkumismenetlused

1. Iga lepinguosaline tagab, et tema hankeüksuste pakkumismenetlusi kohaldatakse mittediskrimineerival viisil ja et need on kooskõlas VII–XVI artiklis sisalduvate sätetega.

2. Hankeüksused ei anna ühelegi tarnijale teavet teatava hanke kohta viisil, mis võib põhjustada konkurentsi piiramist.

3. Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) avatud pakkumismenetlused – menetlused, mille puhul võivad pakkumise esitada kõik huvitatud tarnijad;

b) valikpakkumismenetlused – menetlused, mille puhul võivad kooskõlas X artikli lõikega 3 ja muude käesoleva lepingu asjakohaste sätetega esitada pakkumise hankeüksuselt kutse saanud tarnijad;

c) piiratud pakkumismenetlused – menetlused, mille puhul hankeüksus võtab tarnijatega ühendust üksikult ja üksnes artiklis XV sätestatud tingimustel.

Artikkel VIII

Tarnijate kvalifitseerimine

Tarnijate kvalifitseerimise käigus ei diskrimineeri hankeüksused teiste lepinguosaliste tarnijaid üksteise suhtes ega teiste lepinguosaliste tarnijaid omamaiste suhtes. Kvalifitseerimismenetlused on kooskõlas järgmiste tingimustega:

a) kõik pakkumismenetlustes osalemise tingimused avaldatakse aegsasti, et võimaldada huvitatud tarnijatel alustada kvalifitseerimismenetlusi ja, kuivõrd see on kooskõlas hankeprotsessi tõhusa toimimisega, need lõpule viia;

b) kõik pakkumismenetlustes osalemise tingimused piirduvad nendega, mis on hädavajalikud, et tagada äriühingu suutlikkus täita kõnealust hankelepingut. Kõik tarnijatele seatud osalemistingimused, sealhulgas finantstagatised, tehniline kvalifikatsioon, tarnijate finants-, ärilise ja tehnilise suutlikkuse kindlakstegemiseks ning kvalifikatsiooni kontrollimiseks vajalikud andmed, ei ole teiste lepinguosaliste tarnijatele vähem soodsad kui omamaistele ja need ei diskrimineeri teiste lepinguosaliste tarnijaid üksteise suhtes. Tarnija finants-, ärilist ja tehnilist suutlikkust hinnatakse nii selle tarnija üldise äritegevuse põhjal kui ka tema tegevuse põhjal hankeüksuse territooriumil, võttes asjakohaselt arvesse tarnija eri üksuste vahelist õiguslikku seotust;

c) tarnijate kvalifitseerimisprotsessi ega selleks kuluvat aega ei kasutata teiste lepinguosaliste tarnijate kõrvalejätmiseks tarnijate nimekirjast ega nende arvestamata jätmiseks teatava kavandatava hanke puhul. Hankeüksused tunnustavad kvalifitseeritud tarnijatena selliseid omamaised või teiste lepinguosaliste tarnijaid, kes vastavad teatava kavandatava hanke osalemistingimustele. Tarnijaid, kes soovivad osaleda teatavas kavandatavas hankes ja keda ei ole veel kvalifitseeritud, võetakse samuti arvesse, tingimusel et kvalifitseerimismenetluse lõpuleviimiseks on piisavalt aega;

d) kvalifitseeritud tarnijate püsinimekirju pidavad hankeüksused tagavad, et tarnijad võivad taotleda kvalifitseerimist igal ajal ja et kõik kvalifitseeritud tarnijad kantakse taotluse korral nimekirja mõistlikult lühikese aja jooksul;

e) kui pärast artikli IX lõike 1 kohase teadaande avaldamist soovib veel kvalifitseerimata tarnija osaleda kavandatavas hankes, algatab hankeüksus viivitamata kvalifitseerimismenetluse;

f) asjaomased hankeüksused teatavad igale tarnijale, kes on esitanud taotluse saada kvalifitseeritud tarnijaks, selles küsimuses vastuvõetud otsusest. Kvalifitseeritud tarnijatele, kelle hankeüksused on kandnud püsinimekirjadesse, teatatakse samuti mõne sellise nimekirja lõpetamisest või asjaomase tarnija väljaarvamisest nendest nimekirjadest;

g) iga lepinguosaline tagab, et:

i) iga hankeüksus ja tema osaüksused järgivad ühtset kvalifitseerimismenetlust, välja arvatud juhul, kui vajadus mõne teise menetluse järele on nõuetekohaselt põhjendatud, ning

ii) üritatakse minimeerida hankeüksuste vahelisi erinevusi kvalifitseerimismenetlustes;

h) punktides a–g sätestatu ei välista mõne tarnija väljaarvamist pankroti või valeandmete esitamise tõttu, tingimusel et selline toiming on kooskõlas käesoleva lepingu võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist käsitlevate sätetega.

Artikkel IX

Kavandatavas hankes osalemise kutse

1. Kooskõlas lõigetega 2 ja 3 avaldavad hankeüksused pakkumiskutse kõikide kavandatavate hangete puhul, kui XV artiklis (piiratud pakkumine) ei ole sätestatud teisiti. Teadaanne avaldatakse II liites loetletud asjakohases väljaandes.

2. Pakkumiskutse võib avaldada lõikes 6 sätestatud kavandatava hanke teadaande kujul.

3. Lisas 2 ja 3 nimetatud hankeüksused võivad pakkumiskutsena kasutada lõikes 7 sätestatud plaanitud hanke teadaannet või lõikes 9 sätestatud kvalifitseerimissüsteemi teadaannet.

4. Hankeüksused, kes kasutavad pakkumiskutsena plaanitud hanke teadaannet, kutsuvad seejärel kõiki huvi avaldanud tarnijaid kinnitama oma huvi vähemalt lõikes 6 nimetatud andmete esitamisega.

5. Hankeüksused, kes kasutavad pakkumiskutsena kvalifitseerimissüsteemi teadaannet, esitavad vastavalt XVIII artikli lõikes 4 nimetatud kaalutlustele ja õigeaegselt teabe, mis annab kõikidele huvi avaldanutele tegeliku võimaluse hinnata oma huvi hankes osaleda. See teave hõlmab lõigetes 6 ja 8 nimetatud teadaannetes sisalduvaid andmeid, kuivõrd sellised andmed on kättesaadavad. Ühele huvitatud tarnijale esitatud teave antakse mittediskrimineerival viisil ka teistele huvitatud tarnijatele.

6. Iga lõikes 2 nimetatud teadaanne kavandatava hanke kohta sisaldab järgmisi andmeid:

a) hangitavate toodete või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral hinnanguline aeg, millal neid võimalusi saab kasutada; uuendatavate lepingute puhul hangitavate toodete või teenuste laad ja kogus ning võimaluse korral järgmiste hangitavaid tooteid või teenuseid käsitlevate hankekuulutuste hinnanguline avaldamisaeg;

b) kas menetlus on avatud, valikuline või sisaldab läbirääkimisi;

c) kaupade või teenuste tarnimise algus- või lõppkuupäevad;

d) pakkumiskutse saamise taotluse esitamise, tarnijate nimekirjadesse kvalifitseerumise taotluse esitamise või pakkumiste saatmise aadress ja lõppkuupäev ning keel või keeled, milles need tuleb esitada;

e) lepingut sõlmiva ning spetsifikaatide ja muude dokumentide saamiseks vajalikku teavet andva hankeüksuse aadress;

f) kõik tarnijatele seatud majanduslikud ja tehnilised nõuded, finantstagatised ja neilt nõutavad andmed;

g) pakkumisdokumentide eest makstav tasu ja maksetingimused ja

h) kas hankeüksus kutsub esitama pakkumisi ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil.

7. Iga lõikes 3 nimetatud teadaanne plaanitud hanke kohta sisaldab kõiki lõikes 6 nimetatud andmeid, mis on kättesaadavad. Igal juhul sisaldab see lõikes 8 nimetatud andmeid ning:

a) märget, et huvitatud tarnijad peaksid avaldama oma huvi hanke vastu hankeüksusele;

b) hankeüksuse kontaktpunkti, kust on võimalik saada lisateavet.

8. Iga kavandatava hanke puhul avaldab hankeüksus kokkuvõtliku teadaande ühes WTO ametlikus keeles. Teadaanne sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:

a) lepingu objekt;

b) pakkumiste esitamiseks või pakkumiskutse saamise taotluse esitamiseks määratud tähtajad ja

c) aadressid, kust võib taotleda lepingutega seotud dokumente.

9. Valikpakkumismenetluste puhul avaldavad kvalifitseeritud tarnijate püsinimekirju pidavad hankeüksused igal aastal ühes III liites loetletud väljaandes teadaande järgmise kohta:

a) loetelu nimekirjadest, sealhulgas nende pealkirjad, mida peetakse nende nimekirjade alusel hangitavate toodete või teenuste või toote- või teenuseliikide kohta;

b) tingimused, mida tarnijad peavad täitma, et neid kantaks nendesse nimekirjadesse, ja meetodid, mille abil asjaomane hankeüksus kontrollib iga tingimuse täitmist, ning

c) nimekirjade kehtivusaeg ja nende pikendamise formaalsused.

Kui sellist teadaannet kasutatakse pakkumiskutsena kooskõlas lõikega 3, sisaldab teadaanne ka järgmisi andmeid:

d) asjakohaste toodete või teenuste laad;

e) märge, et teadaanne kujutab endast pakkumiskutset.

Kui kvalifitseerimissüsteemi kehtivusaeg on kolm aastat või vähem ning kui teadaandes on osutatud süsteemi kehtivusaeg ja asjaolu, et täiendavaid teadaandeid ei avaldata, piisab teadaande avaldamisest üks kord süsteemi kehtivusaja alguses. Sellist süsteemi ei kasutata käesoleva lepingu sätetest kõrvalehoidval viisil.

10. Kui pärast mõnes kavandatavas hankes osalemise kutse avaldamist, kuid enne teadaannetes või pakkumisdokumentides pakkumiste avamiseks või laekumiseks määratud tähtaega, on teadaannet vaja muuta või uuesti avaldada, on muudetud või uuesti avaldatava teadaande tiraaž sama suur kui muudatuse aluseks olevatel originaaldokumentidel. Igasugune oluline teave, mis antakse teatava kavandatava hanke kohta ühele tarnijale, antakse samal ajal ja aegsasti ka kõikidele teistele asjaomastele tarnijatele, et võimaldada tarnijatel seda teavet arvesse võtta ja sellele reageerida.

11. Hankeüksused osutavad käesolevas artiklis nimetatud teadaannetes või teadaannet avaldavas väljaandes, et hange on hõlmatud käesoleva lepinguga.

Artikkel X

Valikumenetlused

1. Optimaalse ja tõhusa rahvusvahelise konkurentsi tagamiseks valikpakkumismenetlustes kutsuvad hankeüksused iga kavandatava hanke puhul pakkumisi esitama võimalikult palju omamaiseid ja teiste lepinguosaliste tarnijaid, pidades silmas hankesüsteemi tõhusat toimimist. Hankeüksused valivad menetluses osalevad tarnijad ausal ja mittediskrimineerival viisil.

2. Kvalifitseeritud tarnijate püsinimekirju pidavad hankeüksused võivad valida pakkumist esitama kutsutavad tarnijad nimekirjades sisalduvate hulgast. Valik tehakse alati nii, et nimekirjades sisalduvatel tarnijatel on võrdsed võimalused.

3. Tarnijatel, kes soovivad osaleda teatavas kavandatavas hankes, lubatakse esitada pakkumine ja need võetakse arvesse, tingimusel et kvalifitseerimata tarnijate puhul on artikili VIII ja IX kohase kvalifitseerimismenetluse lõpuleviimiseks piisavalt aega. Nende täiendavate tarnijate arvu, kellel lubatakse osaleda, piiratakse üksnes hankesüsteemi tõhusat toimimist silmas pidades.

4. Taotlusi valikpakkumismenetlustes osalemiseks võib esitada teleksi, telegrammi või faksi teel.

Artikkel XI

Pakkumise ja kättetoimetamise tähtajad

Üldsätted

1. a) Iga ettenähtud tähtaeg peab olema piisav, et võimaldada nii teiste lepinguosaliste kui ka omamaistel tarnijatel koostada ja esitada pakkumised enne pakkumismenetluste lõppemist. Nende tähtaegade määramisel võtavad hankeüksused kooskõlas oma põhjendatud vajadustega arvesse selliseid tegureid nagu kavandatava hanke keerukus, alltöövõtu arvatav ulatus ja pakkumiste tavapärane edastamisaeg posti teel nii välis- kui ka kodumaalt.

b) Iga lepinguosaline tagab, et tema hankeüksused võtavad pakkumiste laekumise või pakkumiskutse taotluste laekumise lõppkuupäeva määramisel asjakohaselt arvesse viivitusi teadaannete avaldamisel.

Tähtajad

2. Kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti,

a) on avatud menetluste puhul pakkumiste laekumise tähtaeg vähemalt 40 päeva alates artikli IX lõikes 1 nimetatud teadaande avaldamiskuupäevast;

b) on valikmenetluste puhul, kus ei kasutata kvalifitseeritud tarnijate püsinimekirju, pakkumiskutse taotluse esitamise tähtaeg vähemalt 25 päeva alates artikli IX lõikes 1 nimetatud teadaande avaldamiskuupäevast; pakkumiste laekumise tähtaeg on vähemalt 40 päeva alates pakkumiskutse väljaandmiskuupäevast;

c) on valikmenetluste puhul, kus kasutatakse kvalifitseeritud tarnijate püsinimekirju, pakkumiste laekumise tähtaeg vähemalt 40 päeva alates pakkumiskutsete väljaandmise esialgsest kuupäevast, olenemata sellest, kas pakkumiskutsete väljaandmise esialgne kuupäev langeb kokku artikli IX lõikes 1 nimetatud avaldamiskuupäevaga.

3. Lõikes 2 nimetatud tähtaegu võib lühendada järgmistel asjaoludel:

a) kui eraldi teadaanne on avaldatud hiljemalt 40 päeva ja mitte varem kui 12 kuud enne tähtaja möödumist ja see sisaldab vähemalt:

i) kõiki artikli IX lõikes 6 nimetatud andmeid, mis on kättesaadavad,

ii) IX artikli lõikes 8 nimetatud andmeid,

iii) märget, et huvitatud tarnijad peaksid avaldama oma huvi hanke vastu hankeüksusele, ja

iv) hankeüksuse kontaktpunkti, kust on võimalik saada lisateavet,

võib 40päevase pakkumiste laekumise tähtaja asendada nõuetekohaste pakkumiste esitamiseks piisavalt pika tähtajaga, mis on üldjuhul vähemalt 24 päeva, kuid mitte mingil juhul vähem kui 10 päeva;

b) teise või mõne järgmise teadaande avaldamise korral, mis käsitleb uuendatavaid lepinguid artikli XI lõikes 6 määratletud tähenduses, võib 40päevase pakkumiste laekumise tähtaja lühendada mitte vähem kui 24päevaseks;

c) kui asja kiireloomulisus, mida hankeüksus on nõuetekohaselt põhjendanud, muudab kõnealuste tähtaegade järgimise võimatuks, võib lõikes 2 piiritletud tähtaegu lühendada, kuid igal juhul peab nende pikkus olema vähemalt 10 päeva alates artikli IX lõikes 1 nimetatud avaldamiskuupäevast või

d) lõike 2 punktis c nimetatud tähtaja võib lisas 2 ja 3 loetletud hankeüksuste hangete puhul määrata hankeüksuste ja valitud tarnijate vastastikusel kokkuleppel. Kokkuleppe puudumisel võib hankeüksus määrata nõuetekohaste pakkumiste esitamiseks piisavalt pikad tähtajad, mis ei ole ühelgi juhul lühemad kui 10 päeva.

4. Kooskõlas hankeüksuse enda põhjendatud vajadustega võetakse iga tarnetähtaja määramisel arvesse selliseid tegureid nagu kavandatava hanke.

Artikkel XII

Pakkumisdokumendid

1. Kui hankeüksus lubab pakkumismenetluse käigus esitada pakkumisi mitmes keeles, on üks nendest keeltest mõni WTO ametlik keel.

2. Tarnijatele antavad pakkumisdokumendid sisaldavad kogu vajalikku teavet, mis võimaldab neil esitada nõuetekohaseid pakkumisi, sealhulgas andmed, mis tuleb avaldada kavandatava hanke teadaandes, välja arvatud artikli IX lõike 6 punktis g nimetatud andmed, ning järgmisi andmeid:

a) selle hankeüksuse aadress, kuhu pakkumised tuleks saata;

b) aadress, kuhu tuleks saata taotlused lisateabe saamiseks;

c) keel või keeled, milles pakkumised ja pakkumisdokumendid tuleb esitada;

d) pakkumiste laekumise tähtpäev ja kellaaeg ning ajavahemik, mille jooksul iga pakkumine peaks vastuvõtmiseks kehtima;

e) isikud, kellel on õigus olla pakkumiste avamise juures, ning avamise kuupäev, kellaeg ja koht;

f) kõik majanduslikud ja tehnilised nõuded, finantstagatised ning tarnijatelt nõutavad andmed või dokumendid;

g) hangitavate toodete või teenuste ja igasuguste nõuete, sealhulgas tehnospetsifikaatide, nõuetekohasuse tõendi, vajalike plaanide, jooniste ja juhendmaterjalide täielik kirjeldus;

h) lepingu sõlmimise tingimused, sealhulgas kõik muud tegurid kui hind, milliseid võetakse pakkumiste hindamisel arvesse, ja pakkumishindade hindamisel arvessevõetavad hinnaelemendid nagu veo-, kindlustus- ja kontrollimiskulud ning teiste lepinguosaliste toodete ja teenuste puhul tolli- ja muud impordimaksud, maksud ning maksevaluuta;

i) maksetingimused;

j) kõik muud tingimused;

k) võimalikud XVII artikli kohased tingimused, mille alusel võetakse arvesse nende maade pakkumisi, kes ei ole käesoleva lepingu osalised, kuid kohaldavad nimetatud artiklis sätestatud korda.

Pakkumisdokumentide edastamine hankeüksustest

3. a) Avatud menetluste puhul edastavad hankeüksused pakkumisdokumendid iga menetluses osaleva tarnija taotlusel ja vastavad viivitamata kõikidele põhjendatud taotlustele nende kohta selgituste saamiseks.

b) Valikmenetluste puhul edastavad hankeüksused pakkumisdokumendid iga menetluses osalemiseks taotluse esitanud tarnija taotlusel ja vastavad viivitamata kõikidele põhjendatud taotlustele nende kohta selgituste saamiseks.

c) Hankeüksused vastavad viivitamata pakkumismenetluses osaleva tarnija kõikidele põhjendatud taotlustele saada asjakohast teavet, tingimusel et selline teave ei anna tarnijale lepingu sõlmimiseks teostatavas menetluses eelisseisundit võrreldes tema konkurentidega.

Artikkel XIII

Pakkumiste esitamine, laekumine ja avamine ning lepingute sõlmimine

1. Pakkumiste esitamine, laekumine ja avamine ning lepingute sõlmimine on kooskõlas järgmisega:

a) pakkumised esitatakse tavaliselt kirjalikena otse või posti teel. Kui pakkumisi on lubatud esitada teleksi, telegrammi või faksi teel, peab sel viisil tehtud pakkumine sisaldama kogu teavet, mida on vaja pakkumise hindamiseks, eelkõige pakkuja esitatav lõplik hind ja kinnitus, et pakkuja nõustub pakkumiskutse kõikide tingimuste ja sätetega. Pakkumine tuleb kinnitada viivitamata, lähetades kirja või teleksi, telegrammi või faksi allkirjastatud koopia. Pakkumisi ei ole lubatud esitada telefoni teel. Kui teleksi, telegrammi või faksi sisu erineb pärast tähtpäeva laekunud dokumentidest või on nendega vastuolus, lähtutakse teleksi, telegrammi või faksi sisust, ning

b) võimalused, mis võidakse pakkujatele anda tahtmatute vormistusvigade parandamiseks pakkumiste avamise ja lepingu sõlmimise vahelisel ajal, ei tohi põhjustada diskrimineerimist.

Pakkumiste laekumine

2. Tarnijat ei karistata, kui pakkumine laekub pakkumisdokumentides määratud asutusse pärast piiritletud tähtaega, kui viivituse on tinginud üksnes hankeüksuse väär tegevus. Pakkumisi võib arvesse võtta ka muudel erandlikel asjaoludel, kui asjaomase hankeüksuse järgitav kord seda ette näeb.

Pakkumiste avamine

3. Avatud või valikmenetluste alusel hankeüksuste küsitud pakkumised laekuvad ja avatakse sellises korras ja sellistel tingimustel, mis tagavad avamiste nõuetekohasuse. Pakkumiste laekumine ja avamine on kooskõlas ka käesoleva lepingu nende sätetega, mis käsitlevat võrdset kohtlemist ja mittediskrimineerimist. Pakkumiste avamist käsitlev teave jääb asjaomase hankeüksuse kätte hankeüksuse eest vastutavate ametiasutuste käsutusse, et seda teavet saaks kasutada, kui artikli XVIII, XIX, XX ja XXII menetlused seda nõuavad.

Lepingute sõlmimine

4. a) Pakkumise arvessevõtmiseks lepingu sõlmimise üle otsustamisel peab pakkumine avamisel vastama teadaannete või pakkumisdokumentide olulistele nõuetele ja pärinema tarnijalt, kes vastab osalemistingimustele. Kui hankeüksus on saanud pakkumise, mille hind on erakordselt madal võrreldes muude esitatud pakkumistega, võib ta teha pakkujale järelepärimise tagamaks, et pakkuja vastab osalemistingimustele ja suudab täita lepingu tingimusi.

b) Kui hankeüksus ei otsusta lepingut avalikes huvides sõlmimata jätta, sõlmib ta lepingu pakkujaga, kes on leitud olevat täiesti võimeline täitma lepingulisi kohustusi ja kelle pakkumine, mis käsitleb omamaised tooteid või teenuseid või teiste lepinguosaliste tooteid või teenuseid, on madalaima hinnaga või selline, mis teadaannetes või pakkumisdokumentides sätestatud teatavate hindamiskriteeriumide kohaselt leitakse olevat kõige soodsam.

c) Lepingute sõlmimise otsused tehakse kooskõlas pakkumisdokumentides piiritletud kriteeriumide ja oluliste nõuetega.

Optsiooniklauslid

5. Optsiooniklausleid ei kasutata käesoleva lepingu sätetest kõrvalehoidval viisil.

Artikkel XIV

Läbirääkimised

1. Lepinguosaline võib sätestada, et hankeüksused peavad läbirääkimisi:

a) hangete raames, mille puhul nad on osutanud sellisele kavatsusele artikli IX lõikes 2 nimetatud teadaandes (kutse tarnijatele osaleda kavandatava hankega seotud menetluses), või

b) kui hindamisel ilmneb, et ükski pakkumine ei ole teadaannetes või pakkumisdokumentides sätestatud teatavate hindamiskriteeriumide kohaselt selgelt kõige soodsam.

2. Läbirääkimisi kasutatakse peamiselt selleks, et selgitada välja pakkumiste tugevad ja nõrgad küljed.

3. Hankeüksused käsitlevad pakkumisi salajastena. Eelkõige ei anna nad teavet, mis võiks aidata teatavatel osalejatel viia oma pakkumised teiste osalejatega samale tasemele.

4. Läbirääkimiste käigus ei diskrimineeri hankeüksused tarnijaid üksteise suhtes. Eelkõige tagavad nad, et:

a) osalejate igasugune kõrvalejätmine toimub kooskõlas teadaannetes või pakkumisdokumentides sätestatud kriteeriumidega;

b) kõik muudatused kriteeriumides ja tehnilistes nõuetes edastatakse kirjalikult kõikidele allesjäänud läbirääkimistes osalejatele;

c) kõikide allesjäänud läbirääkimistes osalejatele antakse võimalus esitada täpsustatud nõuete põhjal uusi või muudetud pakkumisi ja

d) kui läbirääkimised on lõpetatud, lubatakse kõikidel allesjäänud läbirääkimistes osalejatel esitada lõplik pakkumine ühiseks tähtpäevaks.

Artikkel XV

Piiratud pakkumine

1. Avatud ja valikpakkumismenetlusi reguleerivaid VII–XIV artiklite sätteid ei ole vaja kohaldada järgmistel asjaoludel, tingimusel et piiratud pakkumist ei kasutata suurima võimaliku konkurentsi vältimiseks ega viisil, mis võib põhjustada teiste lepinguosaliste tarnijate diskrimineerimist üksteise suhtes või pakkuda kaitset omamaistele tootjatele või tarnijatele:

a) kui avatud või valikpakkumise abil ei ole saadud pakkumisi või kui esitatud pakkumised on olnud kuritahtlikult kooskõlastatud või ei ole olnud vastavuses pakkumiskutse oluliste nõuetega või pärinevad need tarnijatelt, kes ei vasta käesoleva lepingu kohaselt kehtestatud osalemistingimustele, tingimusel et esialgse pakkumiskutse nõudeid ei ole sõlmitavas lepingus siiski oluliselt muudetud;

b) kui kunstiteoste puhul või selliste ainuõigustega nagu patendid või autoriõigused seotud põhjustel või konkurentsi puudumisel tehniliste põhjuste tõttu suudab tooteid või teenuseid pakkuda üksnes üks teatav tarnija ja puudub mõistlik valikuvõimalus või asendustarnija;

c) kuivõrd see on hankeüksusele ettenägematute sündmuste kiireloomulisuse tõttu hädavajalik juhul, kui tooteid või teenuseid ei olnud avatud või valikpakkumismenetluste abil võimalik saada õigeks ajaks;

d) esialgse tarnija lisatarnete puhul, mis on mõeldud olemasolevate toodete või seadmete osaliseks asendamiseks või olemasolevate toodete, teenuste või seadmete täiendamiseks, kui tarnija vahetamine sunniks hankeüksust hankima seadmeid või teenuseid, mis ei vasta juba olemasolevate seadmete või teenustega vahetatavuse nõuetele; [5]

e) kui hankeüksus hangib prototüüpe või esimese toote või teenuse, mis on välja töötatud tema tellimusel teatava teadusuuringut, katsetus-, uurimis- või esialgset arendustööd käsitleva lepingu alusel ja selle raames. Kui sellised lepingud on täidetud, kohaldatakse toodete või teenuste edasiste hangete suhtes artiklit VII–XIV ; [6]

f) kui esialgse lepinguga hõlmamata, kuid esialgsetes pakkumisdokumentides sisalduvad täiendavad ehitusteenused on ettenägematute asjaolude tõttu muutunud vajalikuks esialgses lepingus kirjeldatud ehitusteenuste lõpuleviimiseks ja hankeüksusel on vaja sõlmida täiendavaid ehitusteenuseid käsitlevaid lepinguid asjakohaseid ehitusteenuseid osutava töövõtjaga, kuna täiendavate ehitusteenuste eraldamine esialgsest lepingust oleks tehnilistel või majanduslikel põhjustel raske ja põhjustaks hankeüksusele suuri ebamugavusi. Täiendavate ehitusteenuste kohta sõlmitud lepingute kogumaksumus ei tohi siiski ületada 50 protsenti pealepingu maksumusest;

g) uute ehitusteenuste puhul, mis seisnevad kooskõlas VII–XIV artikliga sõlmitud esialgse lepingu objektiks olevale põhiprojektile vastavate samalaadsete ehitusteenuste kordamises ja mille puhul on hankeüksus esialgset ehitusteenust käsitleva kavandatava hanke teadaandes osutanud, et selliseid uusi ehitusteenuseid käsitlevate lepingute sõlmimisel võidakse kasutada piiratud pakkumismenetlusi;

h) tooraineturult ostetavate toodete puhul;

i) ostude puhul, mis tehakse erakordselt soodsatel tingimustel, mis kehtivad väga lühikese aja jooksul. See säte on mõeldud hõlmama ebatavalisi müügitehinguid, mida teostavad äriühingud, kes ei ole tavaliselt tarnijad, või selliste varade müüki, mille müüja on likvideerimisel olev või pankrotivara haldav ettevõte. See ei ole mõeldud hõlmama tavaoste püsitarnijatelt;

j) projekteerimisvõistluse võitjaga sõlmitavate lepingute puhul, tingimusel et võistlus on korraldatud kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, eelkõige IX artikli kohaselt avaldatava kutse osas piisavalt kvalifitseeritud tarnijatele osaleda sellises võistluses, mida sõltumatu žürii hindab projekteerimislepingute sõlmimiseks võitjatega.

2. Hankeüksused koostavad kirjaliku aruande iga lepingu kohta, mis on sõlmitud lõike 1 sätete alusel. Igas aruandes sisaldub hankeüksuse nimi, hangitavate toodete või teenuste maksumus ja laad, päritolumaa ja märge menetluse aluseks olevate käesoleva artikli tingimuste kohta. See aruanne jääb asjaomase hankeüksuse kätte hankeüksuse eest vastutavate ametiasutuste käsutusse, et seda aruannet saaks kasutada, kui artikli XVIII, XIX, XX ja XXII menetlused seda nõuavad.

Artikkel XVI

Korvamismeetmed

1. Tarnijate, toodete või teenuste kvalifitseerimisel ja valimisel või pakkumiste hindamisel ja lepingute sõlmimisel hankeüksused ei rakenda, taotle ega võta arvesse korvamismeetmeid. [7]

2. Sellest olenemata, võttes arvesse üldisi tegevuspõhimõtteid, sealhulgas arenguga seonduvaid, võib arengumaa ühinemisel läbi rääkida selliseid tasakaalustamistingimusi nagu omamaise osaluse sisaldumise nõuded. Selliseid nõudeid kasutatakse üksnes hankeprotsessis osalejate kvalifitseerimiseks, mitte aga kriteeriumidena lepingu sõlmimise üle otsustamisel. Tingimused on objektiivsed, selgelt määratletud ja mittediskrimineerivad. Need sätestatakse vastavat maad käsitlevas I liites ja need võivad sisaldada täpseid piiranguid korvamismeetmete rakendamisele mis tahes lepingus, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Selliste tingimuste olemasolust teatakse komisjonile ja need lisatakse kavandatava hanke teadaandele ja muudele dokumentidele.

Artikkel XVII

Läbipaistvus

1. Iga lepinguosaline ergutab hankeüksusi osutama tingimustele, kaasa arvatud kõik kõrvalekalded võistupakkumismenetlustest või vaidlustamismenetluste kasutamine, mille alusel võetakse arvesse pakkumisi tarnijatelt, kes asuvad käesoleva lepingu osalisteks mitteolevates maades, kes sellest olenemata, eesmärgiga muuta oma lepingute sõlmimine läbipaistvamaks:

a) piiritlevad oma lepingute tingimused kooskõlas artikliga VI (tehnospetsifikaadid);

b) avaldavad artiklis IX nimetatud hanketeadaanded, sealhulgas artikli IX lõikes 8 nimetatud, ühes WTO ametlikus keeles avaldatavas teadaandes (kavandatava hanke kokkuvõtlik teadaanne) sisalduvad tingimused, mille alusel võetakse arvesse pakkumisi käesoleva lepingu osalisteks olevates maades asuvatelt tarnijatelt;

c) on valmis tagama, et nende hanke-eeskirjad hanke käigus tavaliselt ei muutu, ja juhul kui selline muutmine osutub vältimatuks, tagama rahuldava heastamisvahendi kättesaadavuse.

2. Käesoleva lepingu osalisteks mitteolevate, kuid lõike 1 punktides a–c piiritletud tingimusi täitvatel valitsustel on õigus osaleda komitees vaatlejatena, kui nad teatavad sellest lepinguosalistele.

Artikkel XVIII

Hankeüksuste kohustusi käsitlev teave ja kontroll

1. Hankeüksused avaldavad II liites loetletud asjakohases väljaandes teadaande hiljemalt 72 päeva pärast iga artikli XIII–XV kohase lepingu sõlmimist. Need teadaanded sisaldavad järgmisi andmeid:

a) sõlmitud lepinguga hõlmatud toodete või teenuste laad ja kogus;

b) lepingu sõlminud hankeüksuse nimi ja aadress;

c) lepingu sõlmimisotsuse tegemise kuupäev;

d) eduka pakkuja nimi ja aadress;

e) eduka pakkumise maksumus või lepingu sõlmimisel arvessevõetud kõrgeim ja madalaim pakkumine;

f) vajaduse korral artikli IX lõike 1 alusel avaldatud teadaande tunnusandmed või XV artikli kohase menetluse kasutamise põhjus ning

g) kasutatud menetluse liik.

2. Iga hankeüksus annab lepinguosalise tarnija taotluse korral viivitamata:

a) selgitust oma hanketavade ja -menetluste kohta;

b) asjakohast teavet tarnija kvalifitseerumistaotluse tagasilükkamise, tema kehtiva kvalifikatsiooni tühistamise ja tema pakkujaks mittevalimise põhjuste kohta ning

c) edutu pakkuja puhul teavet tema pakkumise mittevalimise põhjuste, valitud pakkumise sisu ja suhteliste eeliste kohta ning eduka pakkuja nime.

3. Hankeüksused teatavad osalevatele tarnijatele viivitamata ja taotluse korral kirjalikult otsustest lepingute sõlmimise kohta.

4. Hankeüksused võivad siiski otsustada, et teatavaid lõikes 1 ja lõike 2 punktis c sisalduvaid andmeid lepingu sõlmimise kohta võib andmata jätta, kui selliste andmete avaldamine takistaks seaduste rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või riivaks teatavate avalik- või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi tarnijate vahel.

Artikkel XIX

Lepinguosaliste kohustusi käsitlev teave ja kontroll

1. Iga lepinguosaline avaldab viivitamata kõik käesoleva lepinguga hõlmatud riigihankeid käsitlevad seadused, määrused, kohtulahendid, üldkohaldatavad haldusotsused ja igasugused menetlused (sealhulgas lepingute tüüptingimused) asjakohastes väljaannetes, mis on loetletud IV liites, ja sellisel viisil, mis võimaldab teistel lepinguosalistel ja tarnijatel nendega tutvuda. Iga lepinguosaline on taotluse korral valmis andma selgitusi teistele lepinguosalistele oma riigihankemenetluste kohta.

2. Ilma et see piiraks artikli XXII sätete kohaldamist, võib käesoleva lepingu sellise lepinguosalise valitsus, kus asub edutu pakkuja, taotleda lepingu sõlmimise kohta sellist lisateavet, mis võib olla vajalik tagamaks, et hange teostati ausalt ja erapooletult. Selleks annab hankijavalitsus teavet eduka pakkumise sisu ja suhteliste eeliste ning lepingu hinna kohta. Tavaliselt võib edutu pakkuja asukohamaa valitsus viimatinimetatud teabe avalikustada, tingimusel et ta kasutab seda õigust kaalutletult. Juhul, kui selle teabe avaldamine kahjustaks konkurentsi edasistes pakkumistes, ei avalikustata seda teavet, välja arvatud pärast nõupidamist ja kokkuleppel selle lepinguosalisega, kes andis teabe edutu pakkuja asukohamaa valitsusele.

3. Taotluse korral antakse mis tahes teisele lepinguosalisele hõlmatud hankeüksuste hangete ja iga nende sõlmitud lepingu kohta kättesaadavat teavet.

4. Mis tahes lepinguosalisele antud salajast teavet, mis takistaks seaduste rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või riivaks teatavate avalik- või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi tarnijate vahel, ei avaldata ilma teavet andva lepinguosalise ametliku loata.

5. Iga lepinguosaline kogub ja esitab komiteele igal aastal statistika oma käesoleva lepinguga hõlmatud hangete kohta. Sellised aruanded sisaldavad käesoleva lepinguga hõlmatud hankeüksuste sõlmitud lepingute kohta järgmist teavet:

a) lisas 1 loetletud hankeüksuste puhul statistika sõlmitud lepingute arvestusliku maksumuse, nii künnisväärtust ületavate kui ka sellest allapoole jäävate lepingute kohta kokkuvõtlikult ja hankeüksuste lõikes; lisas 2 ja 3 loetletud hankeüksuste puhul statistika sõlmitud künnisväärtust ületavate lepingute arvestusliku maksumuse kohta kokkuvõtlikult ja hankeüksuste liikide lõikes;

b) lisas 1 loetletud hankeüksuste puhul statistika sõlmitud künnisväärtust ületavate lepingute arvu ja kogumaksumuse kohta hankeüksuste ning toote- ja teenuseliikide lõikes ühtsete liigitussüsteemide kohaselt; lisas 2 ja 3 loetletud hankeüksuste puhul statistika sõlmitud künnisväärtust ületavate lepingute arvestusliku maksumuse kohta hankeüksuste liikide ning toote- ja teenuseliikide lõikes;

c) lisas 1 loetletud hankeüksuste puhul statistika igal artikliga XV hõlmatud juhul sõlmitud lepingute arvu ja kogumaksumuse kohta hankeüksuste ning toote- ja teenuseliikide lõikes; lisas 2 ja 3 loetletud hankeüksuste puhul statistika igal artikliga XV hõlmatud juhul sõlmitud künnisväärtust ületavate lepingute kogumaksumuse kohta ning

d) lisas 1 loetletud hankeüksuste puhul statistika asjakohastes lisades sisalduvate käesoleva lepingu erandite alusel sõlmitud lepingute arvu ja kogumaksumuse kohta hankeüksuste lõikes; lisas 2 ja 3 loetletud hankeüksuste puhul statistika asjakohastes lisades sisalduvate käesoleva lepingu erandite alusel sõlmitud lepingute kogumaksumuse kohta.

Kuivõrd selline teave on kättesaadav, esitab iga lepinguosaline statistika tema hankeüksuste ostetud toodete ja teenuste päritolumaade kohta. Selliste statistikate võrreldavuse tagamiseks annab komitee juhiseid kasutatavate meetodite osas. Käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle tõhusa järelevalve tagamiseks võib komitee ühehäälselt otsustada muuta punktide a–d nõudeid esitatava statistilise teabe laadi ja ulatuse ning kasutatavate jaotuste ja liigituste osas.

Artikkel XX

Vaidlustamismenetlus

Konsultatsioonid

1. Kui tarnija kaebab, et käesolevat lepingut on rikutud seoses mõne hankega, ergutab iga lepinguosaline tarnijat üritama oma kaebust lahendada konsulteerimise teel hankeüksusega. Sel juhul käsitleb hankeüksus iga sellist kaebust erapooletult ja õigeaegselt ning viisil, mis ei piira vaidlustamissüsteemi raames parandusmeetmete rakendamist.

Vaidlustamine

2. Iga lepinguosaline näeb ette mittediskrimineerivad, kiired, läbipaistvad ja tõhusad menetlused, mis võimaldavad tarnijatel esitada kaebusi käesoleva lepingu väidetavate rikkumiste kohta, mis toimuvad seoses hangetega, mille vastu nad tunnevad või on tundnud huvi.

3. Iga lepinguosaline sätestab oma vaidlustamismenetluse kirjalikult ja muudab selle üldkättesaadavaks.

4. Iga lepinguosaline tagab, et käesoleva lepinguga hõlmatud hangete teostamisprotsessi kõikide osadega seotud dokumente säilitatakse kolm aastat.

5. Huvitatud tarnijalt võib nõuda vaidlustamismenetluse alustamist ja sellest hankeüksusele teatamist kindla tähtaja jooksul alates hetkest, mil kaebuse alus sai teatavaks või oleks mõistlikult pidanud teatavaks saama, kuid see tähtaeg ei või mingil juhul olla lühem kui 10 päeva.

6. Kaebusi arutatakse kohtus või erapooletus ja sõltumatus järelevalveorganis, kes ei tunne hanke tulemuse vastu huvi ja kelle liikmed on ametisoleku ajal kaitstud väliste mõjutuste eest. Sellise järelevalveorgani tegevus, kes ei ole kohus, kuulub kohtulikule läbivaatamisele või tema menetlused näevad ette, et:

a) asjaosalised kuulatakse ära enne seisukoha esitamist või otsuse langetamist;

b) asjaosalistel võib olla esindaja või abiline;

c) asjaosalistel on juurdepääs kõikidele menetlustele;

d) menetlused võivad olla avalikud;

e) seisukohad või otsused esitatakse kirjalikult koos seletusega, kus esitatakse seisukohtade või otsuste põhjendused;

f) võib kaasata tunnistajaid;

g) dokumendid on järelevalveorgani käsutuses.

7. Vaidlustamismenetlusega nähakse ette:

a) kiired ajutised meetmed lepingu rikkumiste heastamiseks ja ärivõimaluste säilitamiseks. Sellised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise. Menetlusega võib siiski ette näha, et selliste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikud huvid. Sel juhul esitatakse kirjalikult meetmete võtmata jätmise õigustatud põhjendus;

b) hinnang kaebusele ja võimalus otsustada selle põhjendatuse üle;

c) lepingu rikkumise heastamine või kantud kahjude hüvitamine, mis võib piirduda pakkumise esitamise või kaebusega seotud kuludega.

8. Äri- ja muude seotud huvide kaitsmiseks viiakse vaidlustamismenetlus tavaliselt aegsasti lõpule.

Artikkel XXI

Institutsioonid

1. Asutatakse iga lepinguosalise esindajatest koosnev riigihankekomitee. See komitee valib oma eesistuja ja ase-eesistuja ning tuleb kokku vastavalt vajadusele, kuid mitte harvem kui kord aastas, et anda lepinguosalistele võimalus pidada nõu käesoleva lepingu toimimisega või selle eesmärkide lähendamisega seotud küsimustes ning täita muid ülesandeid, mida lepinguosalised võivad talle panna.

2. Komitee võib asutada toimkondi või muid allorganeid, mis täidavad ülesandeid, mida komitee on neile pannud.

Artikkel XXII

Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine

1. Kui edaspidi ei ole selgesõnaliselt teisiti sätestatud, kohaldatakse WTO lepingu kohase vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe (edaspidi "vaidluste lahendamise käsituslepe") sätteid.

2. Kui lepinguosaline leiab, et talle käesolevast lepingust otseselt või kaudselt tulenev kasu muutub olematuks või väheneb või et käesoleva lepingu mis tahes eesmärgi saavutamine on takistatud teise lepinguosalise või teiste lepinguosaliste käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmata jätmise või teise lepinguosalise või teiste lepinguosaliste mis tahes meetme kohaldamise tõttu, olgu see siis käesoleva lepingu sätetega vastuolus või mitte, võib ta asjale vastastikku rahuldava lahenduse leidmiseks teha kirjalikke esildisi või ettepanekuid sellisele teisele lepinguosalisele või sellistele teistele lepinguosalistele, kes on tema arvates asjaga seotud. Sellisest toimingust teatatakse viivitamata vaidluste lahendamise käsitusleppe alusel asutatud vaidluste lahendamise organile (edaspidi "VLO") allpool sätestatud korras. Iga lepinguosaline, kellele on tehtud selline esildis või ettepanek, käsitleb neid mõistvalt.

3. VLO on volitatud moodustama vaekogusid, heaks kiitma vaekogu ja apellatsioonikogu ettekandeid, andma vaidlusasjas soovitusi või tegema otsuseid, korraldama järelevalvet otsuste ja soovituste elluviimise üle ning lubama kontsessioonide ja muude käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamist või pidama heastamisvahendeid käsitlevaid konsultatsioone, kui lepinguga vastuolus olevateks tunnistatud meetmete kõrvaldamine ei ole võimalik, tingimusel et üksnes käesoleva lepingu osalisteks olevad WTO liikmed osalevad käesoleva lepinguga seotud vaidluste suhtes VLO langetatavates otsustes või võetavates meetmetes.

4. Vaekogul on järgmised volitused, kui vaidluspooled 20 päeva jooksul alates vaekogu asutamisest teisiti kokku ei lepi:

"Uurida käesoleva lepingu ja … (kõikide muude loendilepingute nimetused, millele vaidluspooled tuginevad) sätteid silmas pidades VLOle … dokumendiga … (osapoole nimi) esitatud asja ja teha selliseid järeldusi, mis aitavad VLOd soovituste või käesolevas lepingus ettenähtud otsuste tegemisel."

Vaidluse korral, kus üks vaidluspool tugineb nii käesoleva kui ka ühe või mitme vaidluste lahendamise käsitusleppe lisas 1 loetletud lepingu sätetele, kohaldatakse lõiget 3 üksnes vaekogu ettekande nende osade suhtes, mis käsitlevad käesoleva lepingu tõlgendamist ja kohaldamist.

5. Käesolevat lepingut käsitlevate vaidluste arutamiseks VLO moodustatud vaekogudesse kuuluvad asjatundjad riigihangete alal.

6. Tehakse kõik jõupingutused, et menetlusi võimalikult kiirendada. Olenemata vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 12 lõigetest 8 ja 9 püüab vaekogu esitada oma lõpliku ettekande vaidluspooltele hiljemalt nelja kuu jooksul ja viivituse korral hiljemalt seitsme kuu jooksul alates kuupäevast, mil lepiti kokku vaekogu koosseis ja volitused. Samuti tehakse kõik jõupingutused, et lühendada vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli 20 lõikes 1 ja artikli XXI lõikes 4 ettenähtud ajavahemikke kahe kuu võrra. Lisaks sellele, olenemata vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli XXI lõike 5 sätetest, püüab vaekogu teha 60 päeva jooksul otsuse lahkarvamuste korral, mis puudutavad soovituste ja otsuste täitmiseks võetud meetmete olemasolu või nende kooskõla mõne loendilepinguga.

7. Olenemata vaidluste lahendamise käsitusleppe artikli XXI lõikest 2 ei põhjusta ükski muust vaidluste lahendamise käsitusleppe lisas 1 loetletud lepingust kui käesolevast lepingust tulenev vaidlus kontsessioonide ega muude käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamist ja ükski käesolevast lepingust tulenev vaidlus ei põhjusta ühestki muust nimetatud lisas 1 loetletud lepingust tulenevate kontsessioonide ega muude kohustuste peatamist.

Artikkel XXIII

Lepingu erandid

1. Käesolevas lepingus sätestatut ei tõlgendata ühtki lepinguosalist takistavana meetmete võtmisel või mis tahes teabe avalikustamata jätmisel, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitsmiseks, mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse hankimise või riigi julgeoleku või riigikaitse seisukohalt hädavajalike hangetega.

2. Vastavalt nõudele, et selliseid meetmeid ei rakendata viisil, mis võiks tekitada meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist nende maade vahel, kus valitsevad samasugused tingimused, või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramist, ei tõlgendata mitte midagi käesolevas lepingus ühtki lepinguosalist takistavana selliste meetmete kohaldamisel või rakendamisel, mis on vajalikud kõlbluse, avaliku korra või turvalisuse, inimeste, loomade või taimede elu või tervise või intellektuaalomandi kaitsmiseks või mis on seotud puuetega isikute, heategevusühenduste või vangide valmistatavate toodete või osutatavate teenustega.

Artikkel XXIV

Lõppsätted

1. Tunnustamine ja jõustumine

2. Ühinemine

3. Üleminekukord

a) Hongkong ja Korea võivad käesoleva lepingu sätete kohaldamist, välja arvatud XXI ja XXII artikkel, edasi lükata kõige rohkem 1. jaanuarini 1997. Kui lepingusätete kohaldamise alguskuupäev on varasem kui 1. jaanuar 1997, teatakse alguskuupäevast WTO peadirektorile 30 päeva ette;

b) käesoleva lepingu jõustumise ja selle Hongkongis kohaldamise alguskuupäeva vahelisel ajal reguleerivad Hongkongi ja kõikide teiste käesoleva lepingu osaliste, kes 15. aprillil 1994 olid 2. veebruaril 1987 muudetud, 12. aprillil 1979 Genfis sõlmitud riigihankelepingu ("1988. aasta leping") lepinguosalised, vahelisi õigusi ja kohustusi 1988. aasta lepingu ja selle muudetud või parandatud lisade sisulised sätted, [9] mis on selleks käesoleva viitega käesolevasse lepingusse inkorporeeritud ja kehtivad kuni 31. detsembrini 1996;

c) käesoleva lepingu nende lepinguosaliste vahel, kes on ka 1988. aasta lepingu osalised, asendavad käesolevast lepingust tulenevad õigused ja kohustused 1988. aasta lepingust tulenevaid;

d) Artikkel XXII ei jõustu enne WTO lepingu jõustumiskuupäeva. Kuni selle ajani kohaldatakse käesolevast lepingust tulenevate konsultatsioonide ja vaidluste suhtes 1988. aasta lepingu VII artikli sätteid, mis on selleks käesoleva viitega käesolevasse lepingusse inkorporeeritud. Neid sätteid kohaldatakse käesoleva lepingu kohase komitee egiidi all;

e) enne WTO lepingu jõustumiskuupäeva tõlgendatakse viiteid WTO organitele viidetena vastavatele GATTi organitele ja viiteid WTO peadirektorile ja WTO sekretariaadile tõlgendatakse vastavalt viidetena GATT 1947 lepinguosaliste peadirektorile ja GATTi sekretariaadile.

4. Reservatsioonid

5. Siseriiklikud õigusaktid

a) Iga valitsus, kes tunnustab käesolevat lepingut või ühineb sellega, tagab, et hiljemalt kuupäevaks, mil käesolev leping tema suhtes jõustub, vastavad tema seadused, määrused ja haldusmenetlused ning käesolevale lepingule lisatud nimekirjades sisalduvate hankeüksuste kohaldatavad eeskirjad, menetlused ja tavad käesoleva lepingu sätetele.

b) Iga lepinguosaline teatab komiteele kõikidest muutustest oma seadustes ja määrustes, mis on seotud käesoleva lepinguga, ning selliste seaduste ja määruste kohaldamises.

6. Täpsustused või muudatused

a) Täpsustustest, hankeüksuse ülekandmisest ühest lisast teise või erandjuhul muudest I–IV liitega seotud muudatustest teatatakse komiteele koos teabega muutuse tõenäoliste tagajärgede kohta käesolevas lepingus vastastikku kokkulepitud rakendusalale. Kui täpsustused, ülekandmised või muud muudatused on puhtformaalset laadi või väheolulised, jõustuvad need tingimusel, et 30 päeva jooksul ei esitata vastuväidet. Muudel juhtudel kutsub komitee eesistuja viivitamata kokku komitee koosoleku. Komitee kaalub ettepanekut ja võimalikke nõudeid kompenseerivate täpsustuste tegemiseks, et säilitada õiguste ja kohustuste tasakaal ning enne sellist teatamist käesolevas lepingus sätestatud vastastikuse rakendusala võrreldav ulatus. Kui kokkuleppele ei jõuta, võib asja lahendada XXII artiklis sätestatud korras.

b) Kui lepinguosaline soovib oma õiguste teostamiseks mõne hankeüksuse I liitest välja arvata seetõttu, et riiklik kontroll või mõju tema üle on tegelikult lakanud, teatab kõnealune lepinguosaline sellest komiteele. Selline muudatus jõustub komitee järgmise koosoleku lõppkuupäevale järgneval päeval, tingimusel et see koosolek ei toimu varem kui 30 päeva pärast teatamiskuupäeva ja et vastuväidet ei ole esitatud. Vastuväite korral võib asja lahendada XXII artiklis sätestatud konsulteerimise ja vaidluste lahendamise korra kohaselt. I liite ettepandud muudatuse ja iga sellest tuleneva kompenseeriva täpsustuse kaalumisel võetakse arvesse turgude avanemise tagajärgi riikliku kontrolli või mõju lakkamise korral.

7. Läbivaatamine, läbirääkimised ja edaspidine tegevus

a) Komitee vaatab igal aastal läbi käesoleva lepingu rakendamise ja toimimise, võttes arvesse selle eesmärke. Komitee teatab igal aastal WTO peanõukogule nende läbivaatustega hõlmatud aja jooksul toimunud sündmustest.

b) Hiljemalt kolmanda aasta lõpus alates käesoleva lepingu jõustumiskuupäevast ja korrapäraselt pärast seda peavad lepinguosalised edasisi läbirääkimisi, et täiustada käesolevat lepingut ja saavutada vastastikkuse põhjal selle suurim võimalik rakendusala lepinguosalistes, võttes arvesse arengumaid käsitlevaid V artikli sätteid.

c) Lepinguosalised püüavad vältida avatud hankemenetlust moonutavate diskrimineerivate meetmete ja tavade kehtestamist või pikendamist ning püüavad punkti b kohaste läbirääkimiste raames kaotada käesoleva lepingu jõustumiskuupäeval veel kehtivad kõnealused meetmed ja tavad.

8. Infotehnoloogia

9. Muudatused

10. Denonsseerimine

a) Iga lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida. Denonsseerimine jõustub 60 päeva möödudes kuupäevast, mil WTO peadirektor saab kätte kirjaliku denonsseerimisteate. Iga lepinguosaline võib sellise teatamise korral taotleda komitee viivitamata kokkukutsumist.

b) Kui käesoleva lepingu osaline ei saa WTO liikmeks ühe aasta jooksul alates WTO lepingu jõustumiskuupäevast või lakkab olemast WTO liige, lakkab ta selsamal kuupäeval olemast käesoleva lepingu osaline.

11. Käesoleva lepingu mittekohaldamine teatavate lepinguosaliste vahel

12. Märkused, liited ja lisad

13. Sekretariaat

14. Hoiuleandmine

15. Registreerimine

Sõlmitud Marrakechis viieteistkümnendal aprillil tuhande üheksasaja üheksakümne neljandal aastal ühes eksemplaris inglise, prantsuse ja hispaania keeles, millest iga tekst on autentne, kui käesoleva lepingu liidete suhtes ei ole teisiti sätestatud.

[1] Lepingu iga osalise puhul on I liide jagatud viieks lisaks:

- lisas 1 sisalduvad keskvalitsusüksused.

- lisas 2 sisalduvad piirkondlikud valitsusüksused.

- lisas 3 sisalduvad kõik muud üksused, kes teostavad hankeid kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

- lisas 4 määratletakse kaasa- või väljaarvava loetelu abil käesoleva lepinguga hõlmatud teenused.

- lisas 5 määratletakse lepinguga hõlmatud ehitusteenused.Asjakohased künnisväärtused täpsustatakse iga lepinguosalise lisades.

[2] Käesolevat lepingut kohaldatakse kõikide hankelepingute suhtes, mille maksumust hinnatakse IX artikli kohase teate avaldamishetkel künnisega võrdväärseks või suuremaks.

[3] Käesoleva lepingu kohaldamisel on tehniliseks normiks selline dokument, milles määratakse kindlaks toote või teenuse omadused või nendega seotud tootmistehnoloogiad ja -meetodid, sealhulgas kohaldatavad halduseeskirjad, mille järgimine on kohustuslik. See võib samuti sisaldada või käsitleda üksnes terminoloogia, tähiste, pakendamise, tähistamise või märgistamisega seotud nõudeid, mida kohaldatakse toote, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi suhtes.

[4] Käesoleva lepingu kohaldamisel on standardiks tunnustatud organi heakskiidetud dokument, milles sätestatakse üld- või korduvkasutamiseks toodete või teenuste või seotud tootmistehnoloogiate ja -meetoditega seotud eeskirjad, juhised või omadused ning mille järgimine ei ole kohustuslik. See võib samuti sisaldada või käsitleda üksnes terminoloogia, tähiste, pakendamise, tähistamise või märgistamisega seotud nõudeid, mida kohaldatakse toote, teenuse, tootmistehnoloogia või -meetodi suhtes.

[5] "Olemasolevad seadmed" hõlmavad ka tarkvara, kui esialgne tarkvarahange oli hõlmatud käesoleva lepinguga.

[6] Esimese toote või teenuse esialgne arendamine võib hõlmata piiratud ulatuses tootmist või tarnimist, et võtta arvesse kohapealse katsetamise tulemusi ja osutada, et toode või teenus sobib masstootmiseks või -tarnimiseks kooskõlas kvaliteedistandarditega. See ei hõlma masstootmist ega -tarnimist eesmärgiga saavutada kaubanduslik tasuvus või katta teadus- ja arendustööde kulud.

[7] Riigihangete puhul tähendavad korvamismeetmed neid, mida kasutatakse kohaliku arengu soodustamiseks või maksebilansi konto jäägi parandamiseks omamaise osaluse, tehnoloogia litsentsimise, investeeringunõuete, barterkaubanduse või sarnaste nõuete abil.

[8] Käesoleva lepingu kohaldamisel hõlmab mõiste "valitsus" ka Euroopa ühenduste pädevaid asutusi.

[9] Kõik 1988. aasta lepingu sätted, välja arvatud preambula, artikkel VII ja artikkel XI, välja arvatud lõike 5 punktid a ja b ning lõige 10.

--------------------------------------------------

MÄRKUSED

Mõisted "maa" või "maad" hõlmavad käesolevas lepingus ja selle liidetes mis tahes eraldiseisvaid tolliterritooriume, kes on käesoleva lepingu osalised.

Kui käesoleva lepingu osaliseks oleva eraldiseisva tolliterritooriumi puhul kasutatakse käesolevas lepingus mõistet "riiklik", käsitletakse seda kõnealuse tolliterritooriumiga seonduvana, kui ei ole sätestatud teisiti.

Artikli I lõige 1

Võttes arvesse seotud abi käsitlevaid üldisi tegevuspõhimõtteid, sealhulgas arengumaade eesmärki muuta selline abi mitteseotuks, ei kohaldata käesolevat lepingut arengumaadele antava seotud abi raames toimuvate hangete suhtes nii kaua, kui lepinguosalised sellist abi annavad.

--------------------------------------------------