Vahemere erikaitsealasid ja elustiku mitmekesisust käsitlev protokoll

KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED,

OLLES OSALISED Barcelonas 16. veebruaril 1976 vastuvõetud Vahemere saastekaitse konventsioonis,

OLLES TEADLIKUD inimtegevuse sügavast mõjust merekeskkonna ja rannikuvööndi ning üldisemalt vahemereliste tingimustega alade ökosüsteemide seisundile,

RÕHUTADES Vahemere loodus- ja kultuuripärandi seisundi kaitsmise ja vajaduse korral parandamise tähtsust, eelkõige rajades erikaitsealasid ning kaitstes ja säilitades ohustatud liike,

VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonna- ja arengukonverentsi vastuvõetud dokumente ning eelkõige elustiku mitmekesisuse konventsiooni (Rio de Janeiro, 1992),

OLLES TEADLIKUD, et elustiku mitmekesisuse olulise vähenemise või kadumise ohu korral ei tohiks täieliku teadusliku kindluse puudumist kasutada sellist ohtu vältivate või võimalikult palju vähendavate meetmete edasilükkamiseks,

VÕTTES ARVESSE, et kõik protokolliosalised peaksid ökosüsteemide heakorra ja terviklikkuse säilitamiseks, kaitsmiseks ja taastamiseks tegema koostööd ja et neil on selles suhtes ühised, kuid diferentseeritud kohustused,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) konventsioon — Barcelonas 16. veebruaril 1976 vastuvõetud ja Barcelonas 1995. aastal muudetud Vahemere saastekaitse konventsioon;

b) elustiku mitmekesisus — mis tahes päritoluga elusorganismide mitmekesisus muu hulgas maismaa-, mere- ja teistes veeökosüsteemides ning neid hõlmavates ökoloogilistes kogumites; see hõlmab liigisisest ning liikide- ja ökosüsteemidevahelist mitmekesisust;

c) eriti ohustatud liik — iga liik, mis on täielikus või osalises väljasuremisohus;

d) päriskodune liik — iga liik, mille levila piirdub kindla geograafilise alaga;

e) ohustatud liik — iga liik, mis tõenäoliselt sureb ettenähtava aja jooksul täielikult või osaliselt välja ja mille püsimajäämine on ebatõenäoline, kui arvulist vähenemist või elu- või kasvukohtade halvenemist põhjustavate tegurite mõju jätkub;

f) liigi kaitseseisund — liigile mõjuvate tegurite kogum, mis võib mõjutada selle pikaajalist levikut ja rohkust;

g) osalised — käesoleva protokolli osalised;

h) organisatsioon — konventsiooni artiklis 2 nimetatud organisatsioon;

i) keskus — erikaitsealade piirkondlik tegevuskeskus.

Artikkel 2

Geograafiline kohaldamispiirkond

1. Käesoleva protokolli kohaldamispiirkond on konventsiooni artiklis 1 piiritletud Vahemere piirkond. See hõlmab ka:

- merepõhja ja selle aluspinnast,

- territoriaalmere lähtejoonest maa poole jäävat vett, merepõhja ja selle aluspinnast, ulatudes vooluveekogude puhul mageveepiirini,

- iga osalise nimetatud rannikumaid, sealhulgas märgalasid.

2. Mitte miski käesolevas protokollis ega ükski käesoleva protokolli alusel vastuvõetud õigusakt ei piira ühegi riigi õigusi, praeguseid ja tulevasi nõudeid ega õigusalaseid seisukohti, mis on seotud mereõiguse, eelkõige merealade laadi ja ulatuse, vastasasetsevate või kõrvuti rannikutega riikide vaheliste merealade piiritlemise, avamere laevasõiduvabaduse, rahvusvaheliseks laevasõiduks kasutatavatest väinadest läbisõitmise õiguse ja korra, territoriaalmerest rahumeelse läbisõitmise õiguse ning ranniku-, lipu ja sadamariigi pädevuse laadi ja ulatusega.

3. Ükski käesoleval protokollil põhinev õigusakt ega meede ei anna alust esitada, toetada või vaidlustada nõuet riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni suhtes.

Artikkel 3

Üldkohustused

1. Iga osaline võtab vajalikke meetmeid, et:

a) kaitsta, säilitada ning hoida säästvalt ja keskkonnaohutult erilise loodus- või kultuuriväärtusega alasid, eelkõige rajades erikaitsealasid;

b) kaitsta, säilitada ja hoida ohustatud või eriti ohustatud taime- ja loomaliike.

2. Osalised teevad käesoleva protokolli kohaldamispiirkonna elustiku mitmekesisuse kaitseks ja säästvaks kasutamiseks koostööd kas otse või pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.

3. Osalised teevad kindlaks ja kannavad nimistutesse elustiku mitmekesisuse need komponendid, mis on olulised selle kaitsmisel ja säästval kasutamisel.

4. Osalised võtavad elustiku mitmekesisuse kaitseks ning mere ja ranniku elusloodusvarade säästvaks kasutamiseks vastu strateegiaid, kavasid ja programme ning ühildavad need oma asjakohaste valdkondade ja valdkondadevaheliste põhimõtetega.

5. Osalised jälgivad käesoleva artikli lõikes 3 nimetatud elustiku mitmekesisuse komponente ja teevad kindlaks need arengud ja nende meetmete liigid, millel on või tõenäoliselt on oluline kahjulik mõju elustiku mitmekesisuse kaitsele ja säästvale kasutamisele, ning jälgivad nende mõjusid.

6. Iga osaline kohaldab käesolevas protokollis sätestatud meetmeid nii, et see ei piira teiste osaliste ega riikide suveräänseid õigusi ega pädevust. Kõik meetmed, mida osaline võtab nimetatud meetmete rakendamiseks, on kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

II OSA

ALADE KAITSE

1. jagu

Erikaitsealad

Artikkel 4

Eesmärgid

Erikaitsealade eesmärk on kaitsta:

a) piisavalt suuri tüüpilisi ranniku- ja mereökosüsteeme, et tagada nende pikaajaline elujõulisus ja säilitada nende elustiku mitmekesisus;

b) elu- või kasvukohti, mis on Vahemere looduslikus levilas kadumisohus või mille looduslik suurus on vähenenud nende halvenemise tagajärjel või nende sisemiselt piiratud suuruse tõttu;

c) eriti ohustatud, ohustatud või päriskoduste taime- ja loomaliikide püsimajäämiseks, paljunemiseks või taastumiseks üliolulisi elu- või kasvukohti;

d) kaitsta erilise teadusliku, ilulise, kultuurilise või haridusliku tähtsusega kohti.

Artikkel 5

Erikaitsealade rajamine

1. Iga osaline võib rajada erikaitsealasid oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates mere- ja rannikuvööndites.

2. Kui osaline kavatseb rajada oma suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluvas piirkonnas erikaitseala, mis piirneb teise osalise piiri ning suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluva vööndiga, püüavad nende kahe osalise pädevad asutused teha koostööd, et leppida kokku võetavates meetmetes, ja uurivad muu hulgas teise osalise võimalust rajada samalaadne erikaitseala või võtta muid asjakohaseid meetmeid.

3. Kui osaline kavatseb rajada oma suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluvas piirkonnas erikaitseala, mis piirneb mõne käesoleva protokolli osaliseks mitteoleva riigi piiri ning suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluva vööndiga, püüab osaline teha selle riigiga eelnevas lõikes kirjeldatud koostööd.

4. Kui käesoleva protokolli osaliseks mitteolev riik kavatseb rajada erikaitseala, mis piirneb käesoleva protokolli osalise piiri ning suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluva vööndiga, püüab viimane teha selle riigiga lõikes 2 kirjeldatud koostööd.

Artikkel 6

Kaitsemeetmed

Kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja võttes arvesse iga erikaitseala tunnusjooni, võtavad osalised eelkõige järgmised nõutavad kaitsemeetmed:

a) konventsiooni muude protokollide ja muude selliste asjakohaste lepingute kohaldamise tõhustamine, milles nad on osalised;

b) jäätmete ja muude selliste ainete vettejuhtimise või ladestamise keelamine, mis tõenäoliselt kahjustavad otse või kaude erikaitseala terviklikkust;

c) laevade läbisõidu ning peatumise või ankurdamise korra kehtestamine;

d) asjakohasel erikaitsealal mittepõliste või geneetiliselt muudetud liikide esmakordse loodusselaskmise ja erikaitsealal olnud liikide esmakordse või uuesti loodusselaskmise korra kehtestamine;

e) pinnase uurimist või muutmist või maaosa aluspinnase, merepõhja või selle aluspinnase kasutamist hõlmavate meetmete korra kehtestamine või keelamine;

f) igasuguste teadusuuringute korra kehtestamine;

g) kalapüügi, küttimise, loomade püüdmise ja taimede korjamise või nende hävitamise ning erikaitsealadelt pärinevate loomade, loomaosade, taimede ja taimeosadega kauplemise korra kehtestamine või keelamine;

h) kõikide muude selliste tegevuste või toimingute reguleerimine ja vajaduse korral keelamine, mis tõenäoliselt kahjustavad või häirivad liike või mis võivad ohustada ökosüsteemide või liikide kaitseseisundit või kahjustada erikaitseala looduslikke või kultuurilisi tunnusjooni;

i) mis tahes muu meede, mille eesmärk on ökoloogiliste ja bioloogiliste protsesside ning maastiku kaitsmine.

Artikkel 7

Kavandamine ja hoid

1. Kooskõlas rahvusvahelise õigusega võtavad osalised vastu erikaitsealadega seotud kavandamis-, hoiu-, järelevalve- ja seiremeetmed.

2. Sellised meetmed peaksid iga erikaitseala puhul hõlmama:

a) õiguslikku ja institutsioonilist raamistikku ning kohaldatavaid hoiu- ja kaitsemeetmeid piiritleva hoiukava väljatöötamist ja vastuvõtmist;

b) ökoloogiliste protsesside, elu- ja kasvukohtade, asurkonna muutuste, maastike ja inimtegevuse mõju pidevat seiret;

c) vajaduse korral kohalike elanike aktiivset kaasamist erikaitsealade hoidmisse, sealhulgas abi kohalikele elanikele, keda selliste alade rajamine võib mõjutada;

d) erikaitsealade edendamise ja hoidmise rahastamismehhanismide vastuvõtmist ja selliste meetmete arendamist, mis tagavad hoidmise kooskõla selliste alade eesmärkidega;

e) erikaitseala rajamise eesmärkidega kooskõlas oleva tegevuse reguleerimist ja asjakohaste lubade tingimuste kehtestamist;

f) juhtide ja erialase ettevalmistusega tehniliste töötajate koolitamist ja asjakohase infrastruktuuri arendamist.

3. Osalised tagavad, et riiklikesse eriolukorrakavadesse lülitatakse meetmed erikaitsealasid kahjustada või ohustada võivate sündmuste korral tegutsemiseks.

4. Kui rajatakse nii maa- kui ka merepiirkondi hõlmavaid erikaitsealasid, püüavad osalised tagada erikaitseala kui terviku kooskõlastatud haldamise ja hoidmise.

2. jagu

Vahemerele olulised erikaitsealad

Artikkel 8

Vahemerele oluliste erikaitsealade loendi sisseseadmine

1. Koostöö edendamiseks looduslike alade hoidmisel ja säilitamisel ning ohustatud liikide ja nende elukohtade kaitsmisel koostavad osalised "Vahemerele oluliste erikaitsealade loendi", edaspidi "VOEKA-loend".

2. VOEKA-loend võib hõlmata kohti:

- mis on tähtsad elustiku mitmekesisuse komponentide säilitamiseks Vahemeres,

- kus on Vahemere piirkonnale või eriti ohustatud liikide elu- või kasvukohtadele omaseid ökosüsteeme,

- millel on eriline teaduslik, iluline, kultuuriline või hariduslik tähtsus.

3. Osalised nõustuvad:

a) tunnustama nende alade erilist tähtsust Vahemerele;

b) järgima VOEKAde suhtes kohaldatavaid meetmeid ja mitte lubama ega rakendama tegevust, mis võib olla vastuolus VOEKAde rajamise eesmärkidega.

Artikkel 9

VOEKAde rajamise ja loendissekandmise kord

1. VOEKAsid võib rajada käesoleva artikli lõigetes 2-4 sätestatud korras; a punktide kohaselt osaliste suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate mere- ja rannikuvööndite puhul; b punktide kohaselt täielikult või osaliselt avamerel asuvate vööndite puhul.

2. Ettepanekuid loendissekandmiseks võib/võivad esitada:

a) asjaomane osaline, kui ala asub juba piiritletud vööndis, mis kuulub tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

b) kaks või rohkem asjaomast naaberosalist, kui ala asub täielikult või osaliselt avamerel;

c) asjaomased naaberosalised alade puhul, mille suhtes kohaldatavad suveräänsed õigused või jurisdiktsioon on veel piiritlemata.

3. VOEKA-loendisse kandmiseks ettepanekuid tegevad osalised esitavad keskusele ülevaatliku aruande, mis sisaldab teavet ala geograafilise asukoha, füüsiliste ja ökoloogiliste tunnusjoonte, õigusliku seisundi ning hoiukavade ja nende rakendamise kohta ja samuti selgitust, milles põhjendatakse selle tähtsust Vahemerele:

a) kui ettepanek on koostatud käesoleva artikli lõike 2 punktide b ja c alusel, peavad asjaomased naaberosalised üksteisega nõu, et tagada ettepandud kaitse- ja hoiumeetmete järjepidevus ning vahendid nende rakendamiseks;

b) käesoleva artikli lõike 2 alusel tehtud ettepanekutes osutatakse ala suhtes kohaldatavatele kaitse- ja hoiumeetmetele ning nende rakendamise vahenditele.

4. Ettepandud ala loendissekandmise kord on järgmine:

a) iga ala puhul esitatakse ettepanek riiklikele teabekeskustele, kes uurivad selle vastavust artikli 16 kohaselt vastuvõetud suunistele ja ühistele alustele;

b) kui käesoleva artikli lõike 2 punkti a kohane ettepanek on suuniste ja ühiste alustega kooskõlas, teatab organisatsioon sellest pärast hindamist osaliste koosolekul, kus otsustatakse ala kandmine VOEKA-loendisse;

c) kui käesoleva artikli lõike 2 punktide b ja c kohane ettepanek on suuniste ja ühiste alustega kooskõlas, edastab keskus selle organisatsioonile, kes teatab sellest osaliste koosolekul. Protokolliosalised otsustavad asjakohase ala VOEKA-loendisse kandmise üksmeelselt ja kinnitavad ka ala suhtes kohaldatavad hoiumeetmed.

5. Osalised, kes panid ette ala kandmise loendisse, rakendavad oma ettepanekutes piiritletud kaitse- ja hoiumeetmeid käesoleva artikli lõike 3 kohaselt. Protokolliosalised kohustuvad järgima sel viisil kehtestatud eeskirju. Keskus teatab pädevatele rahvusvahelistele organisatsioonidele loendist ja VOEKAdes võetud meetmetest.

6. Osalised võivad VOEKA-loendit muuta. Selleks koostab keskus aruande.

Artikkel 10

VOEKAde seisundi muutmine

VOEKA piire või õiguslikku seisundit ei otsustata muuta ega sellist ala täielikult või osaliselt kaotada, kui selleks ei ole mõjuvat põhjust, võttes arvesse vajadust kaitsta keskkonda ja täita käesolevas protokollis sätestatud kohustusi, kusjuures järgitakse VOEKA rajamise ja selle loendissekandmise korraga sarnast korda.

III OSA

LIIKIDE KAITSMINE JA SÄILITAMINE

Artikkel 11

Siseriiklikud meetmed liikide kaitsmiseks ja säilitamiseks

1. Osalised hoiavad taime- ja loomaliike eesmärgiga hoida nende soodsat kaitseseisundit.

2. Oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vööndites teevad osalised kindlaks ja kannavad loenditesse eriti ohustatud või ohustatud taime- ja loomaliigid ning annavad sellistele liikidele kaitseseisundi. Osalised reguleerivad selliseid liike või nende elu- või kasvukohti kahjustavat tegevust või vajaduse korral keelavad selle ning rakendavad hoiu-, kavandamis- ja muid meetmeid, et tagada selliste liikide soodus kaitseseisund.

3. Kaitstavate loomaliikide puhul piiravad osalised, vajaduse korral keelates:

a) püüdmist, omamist või tapmist (sealhulgas võimalikkuse piires juhuslikku püüdmist, omamist või tapmist) ja kõnealuste liikide, nende munade, osade või nendest valmistatud toodetega kauplemist, nende vedu ja kaubanduslikku näitamist;

b) võimalikkuse piires loodusliku loomastiku häirimist, eelkõige sigimise, haudumise, talveune ja rännete ajal ning muudel elustikule pingeid tekitavatel ajavahemikel.

4. Lisaks eelnevas lõikes piiritletud meetmetele kooskõlastavad osalised oma jõupingutused kahe- või mitmepoolsete meetmete abil, mis hõlmavad vajaduse korral kokkuleppeid selliste rändliikide kaitsmiseks ja taastamiseks, kelle levila ulatub käesoleva protokolli kohaldamispiirkonda.

5. Kaitstavate taime- ja loomaliikide ning nende osade ja nendest valmistatud toodete puhul piiravad osalised, vajaduse korral keelates, selliste liikide igasugust hävitamist ja häirimist, sealhulgas korjamist, kogumist, lõikamist, juurimist, omamist, nendega kauplemist, nende vedu ja kaubanduslikku näitamist.

6. Osalised koostavad ja võtavad vastu meetmed ja kavad, mis on seotud elu- või kasvukohavälise paljunemise, eelkõige kaitstava loomastiku vangistuses kasvatamise ja kaitstava taimestiku paljundamisega.

7. Osalised püüavad otse või keskuse kaudu nõu pidada käesoleva protokolli osalisteks mitteolevate riikidega, et kooskõlastada nende jõupingutusi eriti ohustatud või ohustatud liikide hoidmisel ja kaitsmisel.

8. Osalised näevad võimaluse korral ette ebaseaduslikult eksporditud või kinnihoitud kaitstavate liikide tagastamise. Osalised peaksid tegema jõupingutusi, et sellised isendid nende looduslikus elu- või kasvukohas uuesti loodusse lasta.

Artikkel 12

Koostöömeetmed liikide kaitsmiseks ja säilitamiseks

1. Osalised võtavad vastu koostöömeetmed, et tagada nende taime- ja loomaliikide kaitsmine ja säilitamine, mis on loetletud käesoleva protokolli lisades, mis käsitlevad eriti ohustatud või ohustatud liikide loendit ja piiratud kasutusega liikide loendit.

2. Osalised tagavad eriti ohustatud või ohustatud liikide loendit käsitlevas lisas loetletud taime- ja loomaliikide parima võimaliku kaitse ja taastamise, võttes siseriiklikul tasandil vastu käesoleva protokolli artikli 11 lõigetes 3 ja 5 sätestatud meetmed.

3. Osalised keelavad eriti ohustatud või ohustatud liikide loendit käsitlevas lisas loetletud liikide elu- või kasvukohtade hävitamise ja kahjustamise ning koostavad ja rakendavad nende säilitamiseks või taastamiseks tegevuskavasid. Nad jätkavad koostööd juba vastuvõetud asjakohaste tegevuskavade rakendamisel.

4. Koostöös pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega võtavad osalised kõik asjakohased meetmed, et tagada piiratud kasutusega liikide loendit käsitlevas lisas loetletud liikide säilitamine, samas lubades ja piirates nende liikide kasutamist, et tagada ja hoida nende soodsat kaitseseisundit.

5. Kui ohustatud või eriti ohustatud liigi levila ulatub riigipiiri või kahe käesoleva protokolli osalise suveräänsete õiguste alla või pädevusse kuuluvaid territooriume või alasid lahutava piiri mõlemale poolele, teevad need osalised koostööd, et tagada selliste liikide kaitsmine ja säilitamine ning vajaduse korral taastamine.

6. Tingimusel, et ühtki muud rahuldavat lahendust ei leidu ja erand ei kahjusta asurkonna ega ühegi teise liigi püsimajäämist, võivad osalised teaduslikel, hariduslikel või hoiueesmärkidel teha käesoleva protokolli lisades loetletud liikide kaitsmiseks ettenähtud keeldudest erandeid, mis on vajalikud liigi püsimajäämise tagamiseks või olulise kahju vältimiseks. Sellistest eranditest teatatakse protokolliosalistele.

Artikkel 13

Mittepõliste või geneetiliselt muudetud liikide esmakordne loodusselaskmine

1. Osalised võtavad kõik asjakohased meetmed, et piirata mittepõliste või geneetiliselt muudetud liikide tahtlikku või juhuslikku esmakordset loodusselaskmist ja keelata sellised, mis võivad käesoleva protokolli kohaldamispiirkonnas kahjustada ökosüsteeme, elu- või kasvukohti või liike.

2. Osalised püüavad rakendada kõikvõimalikke meetmeid, et hävitada juba loodusselastud liigid, kui pärast teaduslikku hindamist ilmneb, et sellised liigid kahjustavad või tõenäoliselt kahjustavad käesoleva protokolli kohaldamispiirkonnas ökosüsteeme, elu- või kasvukohti või liike.

IV OSA

KAITSEALASID JA LIIKE KÄSITLEVAD ÜHISSÄTTED

Artikkel 14

Lisade muutmine

1. Käesoleva protokolli lisasid muudetakse konventsiooni artiklis 17 sätestatud korras.

2. Kõik muudatusettepanekud esitatakse protokolliosaliste koosolekul ja neid hinnatakse eelnevalt riiklike teabekeskuste koosolekul.

Artikkel 15

Nimistud

Iga osaline koostab täieliku nimistu:

a) aladest, mis kuuluvad tema suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla ja kus on haruldasi või hapraid ökosüsteeme, mis on elustiku mitmekesisuse hoidlateks, mis on ohustatud või eriti ohustatud liikidele olulised;

b) eriti ohustatud või ohustatud taime- ja loomaliikidest.

Artikkel 16

Suunised ja ühised alused

Osalised võtavad vastu:

a) ühised alused käesolevale protokollile lisatavasse VOEKA-loendisse kantavate kaitstavate mere- ja rannikualade valimiseks;

b) ühised alused täiendavate liikide kandmiseks lisadesse;

c) suunised erikaitsealade rajamiseks ja hoidmiseks.

Punktides b ja c nimetatud aluseid ja suuniseid võib muuta osaliste koosolekul ühe või mitme osalise tehtud ettepaneku põhjal.

Artikkel 17

Keskkonnamõju hindamine

Kaitsealasid, liike ning nende elu- ja kasvukohti oluliselt mõjutada võivate tööstus- ja muude projektide ning tegevuse otsustamisele eelneva kavandamise käigus hindavad osalised ja võtavad arvesse võimalikku otsest või kaudset, kohest või pikaajalist mõju, sealhulgas kaalutavate projektide ja tegevuse koondmõju.

Artikkel 18

Tavapäraste tegevusalade ühildamine

1. Kaitsemeetmete koostamisel võtavad osalised arvesse kohalike elanike tavapäraseid elatusviise ja kultuuritegevusi. Nad teevad selliste vajaduste rahuldamiseks vajalikke erandeid. Ükski sel põhjusel antud erand ei:

a) ohusta käesoleva protokolli alusel kaitstavate ökosüsteemide säilimist ega nende ökosüsteemide säilimist toetavaid elustikuarenguid;

b) põhjusta eelkõige eriti ohustatud, ohustatud, ränd- või päriskoduste taime- ja loomaliikide või asurkondade väljasuremist ega olulist arvulist vähenemist.

2. Kaitsemeetmetest erandeid tegevad osalised teatavad sellest protokolliosalistele.

Artikkel 19

Avalikustamine, teave, üldine teadlikkus ja haritus

1. Osalised annavad avalikult ja asjakohaselt teada erikaitsealade rajamisest, nende piiridest, kohaldatavatest eeskirjadest, kaitstavate liikide määramisest, nende elu- ja kasvukohtadest ning kohaldatavatest eeskirjadest.

2. Osalised püüavad üldsust teavitada erikaitsealade ja kaitstavate liikide tähtsusest ja väärtusest ning teaduslikult põhjendatud teadmistest, mida võidakse saada looduskaitse ja muu kohta. Sellises teabel peaks olema sobiv koht õppekavades. Samuti püüavad osalised soodustada oma üldsuse ja looduskaitseorganisatsioonide osalemist kõnealuste alade ja liikide kaitsmiseks vajalikes meetmetes, sealhulgas keskkonnamõju hindamises.

Artikkel 20

Teadus-, tehnilised ja hoiu-uuringud

1. Osalised soodustavad ja arendavad käesoleva protokolli eesmärkidega seotud teadus- ja tehnilisi uuringuid. Samuti soodustavad ja arendavad nad erikaitsealade säästvat kasutamist ja kaitstavate liikide hoidmist käsitlevaid uuringuid.

2. Osalised peavad vajaduse korral nõu omavahel ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, et piiritleda, kavandada ja rakendada teadus- ja tehnilisi uuringuid ja seireprogramme, mida on vaja kaitstavate alade ja liikide kindlakstegemiseks ja jälgimiseks ning hoiu- ja taastuskavade rakendamiseks võetud meetmete tõhususe hindamiseks.

3. Osalised vahetavad otse või keskuse kaudu teadus- ja tehnilist teavet, mis käsitleb käimasolevaid ja kavandatavaid teadus- ja seireprogramme ning nende tulemusi. Nad kooskõlastavad võimalikkuse piires oma teadus- ja seireprogramme ja püüavad ühiselt määratleda või normida oma menetlusi.

4. Tehnilistes ja teadusuuringutes keskenduvad osalised eelkõige VOEKAdele ja käesoleva protokolli lisades esitatud liikidele.

Artikkel 21

Vastastikune koostöö

1. Osalised seavad otse või keskuse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide abiga sisse koostööprogrammid, et kooskõlastada erikaitsealade rajamist, säilitamist, kavandamist ja hoidmist ning kaitstavate liikide valimist, hoidmist ja säilitamist. Kaitstavate alade ja liikide tunnusjooni, saadud kogemusi ja ettetulnud raskusi käsitlevat teavet vahetatakse korrapäraselt.

2. Osalised teatavad teistele osalistele, riikidele, kes võivad olla mõjutatud, ja keskusele võimalikult kiiresti kõikidest olukordadest, mis võivad ohustada erikaitsealade ökosüsteeme või kaitstavate taime- ja loomaliikide püsimajäämist.

Artikkel 22

Vastastikune abi

1. Osalised teevad otse või keskuse või asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide abiga koostööd vastastikust abi ja käesoleva protokolli rakendamiseks abivajadust väljendanud arenguriikidele antavat abi käsitlevate programmide koostamisel, rahastamisel ja rakendamisel.

2. Need programmid hõlmavad avalikku keskkonnaalast haridust, teadus-, tehniliste ja juhtivtöötajate koolitamist, teadusuuringuid, asjakohase varustuse hankimist, kasutamist, kavandamist ja arendamist ning tehnoloogiasiiret asjaomaste osaliste kokkulepitavatel soodustingimustel.

3. Vastastikuse abi küsimustes peavad osalised esmatähtsateks VOEKAsid ja käesoleva protokolli lisades esitatud liike.

Artikkel 23

Osaliste aruanded

Osalised esitavad osaliste korralistel koosolekutel aruande käesoleva protokolli rakendamise kohta, käsitledes eelkõige:

a) VOEKA-loendisse kantud alade seisundit ja olukorda;

b) muudatusi VOEKAde ja kaitstavate liikide piiritlemisel ja õiguslikus seisundis;

c) võimalikke käesoleva protokolli artiklite 12 ja 18 kohaselt tehtud erandeid.

V OSA

INSTITUTSIOONILISED SÄTTED

Artikkel 24

Riiklikud teabekeskused

Iga osaline määrab riikliku teabekeskuse, kes peab keskusega sidet käesoleva protokolli rakendamise tehnilistes ja teaduslikes küsimustes. Riiklikud teabekeskused tulevad korrapäraselt kokku, et täita käesolevast protokollist tulenevaid ülesandeid.

Artikkel 25

Kooskõlastamine

1. Organisatsioon vastutab käesoleva protokolli rakendamise kooskõlastamise eest. Selleks saab ta tuge keskuselt, kellele ta võib anda järgmisi ülesandeid:

a) koostöös pädevate rahvusvaheliste, valitsustevaheliste ja valitsusväliste organisatsioonidega osaliste abistamine:

- erikaitsealade rajamisel ja hoidmisel käesoleva protokolli kohaldamispiirkonnas,

- käesoleva protokolli artiklis 20 sätestatud teadus- ja tehniliste uuringute programmide rakendamisel,

- käesoleva protokolli artiklis 20 sätestatud teadus- ja tehnilise teabe vahetamisel osaliste vahel,

- erikaitsealade ja kaitstavate liikide hoiukavade koostamisel,

- käesoleva protokolli artikli 21 kohaste koostööprogrammide väljatöötamisel,

- mitmesugustele sihtrühmadele mõeldud harivate materjalide koostamisel;

b) riiklike teabekeskuste koosolekute kokkukutsumine ja korraldamine ning nendele sekretariaaditeenuste osutamine;

c) käesoleva artikli 16 kohaseid suuniseid ja ühiseid aluseid käsitlevate soovituste koostamine;

d) erikaitsealasid, kaitstavaid liike ja muid käesoleva protokolliga seotud küsimusi käsitlevate andmebaaside loomine ja ajakohastamine;

e) käesoleva protokolli rakendamiseks vajalike aruannete ja tehniliste uurimustööde koostamine;

f) artikli 22 lõikes 2 nimetatud koolitusprogrammide väljatöötamine ja rakendamine;

g) koostöö kaitstavate alade ja liikidega tegelevate piirkondlike ja rahvusvaheliste valitsus- ja valitsusväliste organisatsioonidega, tingimusel et austatakse iga organisatsiooni eripära ja vajadust vältida meetmete kattumist;

h) käesoleva protokolli raames vastuvõetud tegevuskavadega talle pandud ülesannete täitmine;

i) kõikide muude ülesannete täitmine, mis osalised talle panevad.

Artikkel 26

Osaliste koosolekud

1. Käesoleva protokolli osaliste korralisi koosolekuid peetakse seostatuna konventsiooni artikli 14 kohaselt peetavate konventsiooniosaliste korraliste koosolekutega. Kooskõlas selle artikliga võivad osalised pidada ka erakorralisi koosolekuid.

2. Käesoleva protokolli osaliste koosolekute eesmärgiks on eelkõige:

a) valvata käesoleva protokolli rakendamise järele;

b) vaadata üle organisatsiooni ja keskuse töö, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ja suunata nende tegevust;

c) hinnata alade ja liikide hoidmiseks ja kaitsmiseks vastuvõetud meetmete tõhusust ning kaaluda vajadust muude meetmete järele, eelkõige lisade ja käesoleva protokolli või selle lisade muudatuste teel;

d) võtta vastu käesoleva protokolli artiklis 16 sätestatud suunised ja ühised alused;

e) vaadata läbi käesoleva protokolli artikli 23 alusel osaliste edastatud aruanded ja muu asjakohane teave, mida osalised edastavad keskuse kaudu;

f) teha osalistele soovitusi käesoleva protokolli rakendamiseks vastuvõetavate meetmete kohta;

g) vaadata läbi käesoleva protokolli artikli 24 kohaselt toimuvate riiklike teabekeskuste koosolekutel tehtud soovitused;

h) otsustada ala kandmine VOEKA-loendisse kooskõlas käesoleva protokolli artikli 9 lõikega 4;

i) vaadata vajaduse korral läbi kõik muud käesoleva protokolliga seotud küsimused;

j) arutada ja hinnata erandeid, mida osalised on teinud käesoleva protokolli artiklite 12 ja 18 kohaselt.

VI OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Protokolli mõju siseriiklikele õigusaktidele

Käesoleva protokolli sätted ei mõjuta osaliste õigust võtta käesoleva protokolli rakendamiseks vastu asjakohaseid ja rangemaid siseriiklikke meetmeid.

Artikkel 28

Suhted kolmandate isikutega

1. Osalised kutsuvad käesoleva protokolli osalisteks mitteolevaid riike ja rahvusvahelisi organisatsioone tegema käesoleva protokolli rakendamiseks koostööd.

2. Osalised kohustuvad vastu võtma rahvusvahelise õigusega kooskõlas olevaid asjakohaseid meetmeid tagamaks, et keegi ei rakenda käesoleva protokolli põhimõtete või eesmärkidega vastuolus olevaid meetmeid.

Artikkel 29

Allakirjutamine

Iga konventsiooniosaline saab käesolevale protokollile alla kirjutada Barcelonas 10. juunil 1995 ja Madridis 11. juuni 1995-10. juuni 1996.

Artikkel 30

Ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine

Käesolev protokoll ratifitseeritakse, võetakse vastu või kiidetakse heaks. Ratifitseerimis-, vastuvõtu- või heakskiidukirjad antakse hoiule Hispaania valitsusele, kes täidab hoiulevõtja ülesandeid.

Artikkel 31

Ühinemine

10. juunist 1996 saab käesoleva protokolliga ühineda iga riik ja piirkondlik majandusüksus, kes on konventsiooniosaline.

Artikkel 32

Jõustumine

1. Käesolev protokoll jõustub 30. päeval pärast protokolli kuuenda ratifitseerimis-, vastuvõtu-, heakskiidu- või ühinemiskirja hoiuleandmist.

2. Jõustumiskuupäevast asendab käesolev protokoll 1982. aasta Vahemere erikaitsealasid käsitlevat protokolli kummagi dokumendi kohastes suhetes osaliste vahel.

Selle kinnituseks on nõuetekohaselt volitatud esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.

Koostatud Barcelonas 10. juunil 1995 igale konventsiooniosalisele allakirjutamiseks ühes eksemplaris araabia, hispaania, inglise ja prantsuse keeles, kusjuures kõigil neljal tekstil on võrdne juriidiline jõud.

--------------------------------------------------

I LISA

ÜHISED ALUSED VOEKA-LOENDISSE KANTAVATE KAITSTAVATE MERE- JA RANNIKUALADE VALIMISEKS

A. ÜLDPÕHIMÕTTED

Protokolliosalised lepivad kokku, et oma töös VOEKA-loendi sisseseadmisel juhinduvad nad järgmistest üldpõhimõtetest.

a) Looduspärandi säilitamine on peaeesmärk, mis peab VOEKAt iseloomustama. Muude eesmärkide taotlemine nagu kultuuripärandi säilitamine ning teadusuuringute, hariduse, osalemise ja koostöö edendamine on VOEKAde puhul väga teretulnud ja on koha loendissekandmist toetavaks teguriks, kuivõrd see on kooskõlas säilitamise eesmärkidega.

b) Loendissekantavate alade üldarvule ega nende alade arvule, mida iga osaline võib pakkuda loendissekandmiseks, ei kehtestata mingisugust piirmäära. Sellest olenemata lepivad osalised kokku, et kohad valitakse teaduslikel alustel ja kantakse loendisse nende omaduste põhjal; seetõttu peavad need vastama protokollis ja käesolevates alustes sätestatud nõuetele.

c) Loendissekantud VOEKAd ja nende geograafiline jaotus peavad olema tüüpilised Vahemere piirkonnale ja selle elustiku mitmekesisusele. Selleks peab loend sisaldama võimalikult palju elu- ja kasvukohtade ning ökosüsteemide liike.

d) VOEKAd peavad moodustama Vahemere pärandi tõhusale säilitamisele suunatud võrgu tuuma. Selle eesmärgi saavutamiseks arendavad osalised oma koostööd looduskohtade säilitamisel ja hoidmisel kahe- ja mitmepoolselt ning eelkõige piiriüleste VOEKAde rajamise teel.

e) VOEKA-loendisse kantavad kohad peavad olema piirkonna looduspärandi kaitsmise näidised ja eeskujud. Selleks tagavad osalised, et loendissekantavatele kohtadele antakse asjakohane õiguslik seisund ja määratakse kaitsemeetmed ning hoiuviisid ja -vahendid.

B. VOEKA-LOENDISSE KANTAVATE ALADE ÜLDTUNNUSED

1. VOEKA-loendisse kandmiseks peab ala vastama vähemalt ühele protokolli artikli 8 lõikes 2 sätestatud üldnõudele. Üks ja sama ala võib teatavatel juhtudel vastata mitmele neist üldnõuetest ning selline asjaolu üksnes toetab ala kandmist loendisse.

2. Põhinõue ala kandmiseks VOEKA-loendisse on piirkondlik väärtus. Ala olulisust Vahemerele tuleks hinnata järgmistel alustel.

a) Ainulaadsus

Alal on ainulaadseid või haruldasi ökosüsteeme või haruldasi või päriskoduseid liike.

b) Looduse tüüpilisus

Alal on väga tüüpilised ökoloogilised arengud või asurkonna- või elu- või kasvukohaliigid või muud looduslikud tunnused. Tüüpilisus on tase, mis näitab, kuivõrd ala esindab elu- või kasvukohaliiki, ökoloogilist arengut, asurkonda, füsiograafilist omadust või muud looduslikku tunnust.

c) Mitmekesisus

Ala liigid, asurkonnad, elu- või kasvukohad või ökosüsteemid on väga mitmekesised.

d) Looduslikkus

Ala on äärmiselt looduslik inimese põhjustatud häirete ja halvenemise puudumise või madala taseme tõttu.

e) Eriti ohustatud, ohustatud või päriskodustele liikidele elutähtsate elu- või kasvukohtade olemasolu

f) Kultuuri tüüpilisus

Alal on suur väärtus kultuuripärandi tüüpilisuse ehk kohalike elanike heaolu toetavate tavapäraste ja keskkonnaohutute tegevusalade tõttu, mis on ühildatud loodusega.

3. VOEKA-loendisse kandmiseks peab teadusliku, haridusliku või ilulise tähtsusega alal samamoodi olema eriline väärtus loodusteadusi käsitlevatele uuringutele või keskkonnaalasele haridusele või teadlikkusele või neil peavad olema silmapaistvad looduslikud tunnused, maastikud või merevaated.

4. Lisaks protokolli artikli 8 lõikes 2 sätestatud põhinõuetele tuleb koha loendissekandmist toetavatena käsitleda ka teatavaid muid tunnuseid ja tegureid. Need hõlmavad:

a) ala ökoloogilist, bioloogilist, ilulist või kultuurilist väärtust tõenäoliselt kahjustavate ohtude olemasolu;

b) üldsuse ja eelkõige kohalike elanike kaasatust ja aktiivset osalust ala kavandamisel ja hoidmisel;

c) alaga seotud avalikku sektorit, eriala- ja valitsusväliseid sektoreid ning teadusringkondi esindava organi olemasolu;

d) säästva arengu võimaluste olemasolu alal;

e) konventsiooni artikli 4 lõike 3 punktis 3 määratletud ühildatud rannikuhoiukava olemasolu.

C. ÕIGUSLIK SEISUND

1. Kõikidele VOEKA-loendisse kandmiseks sobivatele aladele tuleb anda nende tõhusat pikaajalist kaitset tagav õiguslik seisund.

2. VOEKA-loendisse kandmiseks peab alal, mis asub juba piiritletud vööndis, mis kuulub osalise suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla, olema asjaomase osalise tunnustatud kaitseseisund.

3. Osaliselt või täielikult avamerel või piiritlemata suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooniga vööndis asuvate alade puhul sätestavad asjaomased naaberosalised VOEKA-loendisse kandmise ettepanekus õigusliku seisundi, hoiukava, kohaldatavad meetmed ja muud protokolli artikli 9 lõikega 3 ettenähtud küsimused.

D. KAITSE-, KAVANDAMIS- JA HOIUMEETMED

1. Säilitus- ja hoiueesmärgid peavad olema iga kohta käsitlevates tekstides selgelt määratletud ja need on aluseks vastuvõetud meetmete piisavuse hindamisele ja nende rakendamise tõhususele VOEKA-loendi läbivaatamisel.

2. Iga ala suhtes kohaldatavad kaitse-, kavandamis- ja hoiumeetmed peavad olema piisavad koha suhtes seatud lühi- ja pikaajaliste säilitus- ja hoiueesmärkide saavutamiseks ning võtma eelkõige arvesse sellele avalduvaid ohte.

3. Kaitse-, kavandamis- ja hoiumeetmed peavad põhinema asjakohastel teadmistel looduskeskkonna osadest ning iga ala iseloomustavatest sotsiaal-majanduslikest ja kultuurilistest teguritest. Põhiteadmiste puudujääkide korral peab VOEKA-loendisse kandmiseks pakutud alal olema programm puuduvate andmete ja teabe kogumiseks.

4. Iga ala käsitlevates tekstides peab olema selgelt määratletud VOEKA-loendisse kandmiseks pakutud alade säilitusmeetmete haldamise ja rakendamisega seotud pädevus ja vastutus.

5. Iga kaitstava koha eripära suhtes tuleb VOEKA kaitsemeetmetes arvesse võtta järgmisi põhipunkte:

a) jäätmete ja muude selliste ainete, mis tõenäoliselt kahjustavad otse või kaude ala terviklikkust, vettejuhtimise või ladestamise korra tugevdamine;

b) alal mis tahes liikide esmakordse või uuesti loodusselaskmise korra tugevdamine;

c) kõikide selliste tegevuste või toimingute korra kehtestamine, mis tõenäoliselt kahjustavad või häirivad liike või mis võivad ohustada ökosüsteemide või liikide kaitseseisundit või kahjustada ala looduslikke või kultuurilisi või ilulisi tunnusjooni;

d) asjakohast ala ümbritsevate vööndite suhtes kohaldatava korra kehtestamine.

6. VOEKA-loendisse kandmiseks peab kaitstaval alal olema haldusorgan, kellele on antud piisavalt õigusi, vahendeid ja inimesi, et vältida ja/või piirata tegevust, mis võib olla vastuolus kaitstava ala eesmärkidega.

7. VOEKA-loendisse kandmiseks peab alal olema hoiukava. Seda hoiukava käsitlevad põhinõuded kehtestatakse loendissekandmise hetkest ja neid rakendatakse viivitamata. Üksikasjalik hoiukava tuleb esitada kolme aasta jooksul loendissekandmisest. Selle kohustuse täitmatajätmisega kaasneb koha väljaarvamine loendist.

8. VOEKA-loendisse kandmiseks peab alal olema seireprogramm. See programm peaks hõlmama teatava hulga asjakohasele alale oluliste näitajate kindlakstegemist ja jälgimist, et saaks hinnata ala seisundit ja arengut ning rakendatud kaitse- ja hoiumeetmete tõhusust, et neid saaks vajaduse korral kohandada. Selleks tellitakse täiendavaid vajalikke uuringuid.

--------------------------------------------------

II LISA

ERITI OHUSTATUD VÕI OHUSTATUD LIIKIDE LOEND

Magnoliophyta

Posidonia oceanica

Zostera marina

Zostera noltii

Chlorophyta

Caulerpa ollivieri

Phaeophyta

Cystoseira amentacea (sh var. stricta ja var. spicata)

Cystoseira mediterranea

Cystoseira sedoides

Cystoseira spinosa (sh C. adriatica)

Cystoseira zosteroides

Laminaria rodriguezii

Rhodophyta

Goniolithon byssoides

Lithophyllum lichenoides

Ptilophora mediterranea

Schimmelmannia shousboei

Porifera

Asbestopluma hypogea

Aplysina, kõik liigid

Axinella cannabina

Axinella polypoides

Geodia cydonium

Ircinia foetida

Ircinia pipetta

Petrobiona massiliana

Tethya, kõik liigid

Cnidaria

Astroides calycularis

Errina aspera

Gerardia savaglia

Echinodermata

Asterina pancerii

Centrostephanus longispinus

Ophidiaster ophidianus

Bryozoa

Hornera lichenoides

Mollusca

Ranella olearia (= Argobuccinum olearium = A. giganteum)

Charonia lampas (= Ch. rubicunda = Ch. nodifera)

Charonia tritonis (= Ch. seguenziae)

Dendropoma petraeum

Erosaria spurca

Gibbula nivosa

Lithophaga lithopaga

Luria lurida (= Cypraea lurida)

Mitra zonata

Patella ferruginea

Patella nigra

Pholas dactylus

Pinna nobilis

Pinna rudis (= P. pernula)

Schilderia achatidea

Tonna galea

Zonaria pyrum

Crustacea

Ocypode cursor

Pachylasma giganteum

Pisces

Acipenser naccarii

Acipenser sturio

Aphanius fasciatus

Aphanius iberus

Cetorhinus maximus

Carcharodon carcharias

Hippocampus ramulosus

Hippocampus hippocampus

Huso huso

Lethenteron zanandreai

Mobula mobular

Pomatoschistus canestrinii

Pomatoschistus tortonesei

Valencia hispanica

Valencia letourneuxi

Reptiles

Caretta caretta

Chelonia mydas

Dermochelys coriacea

Eretmochelys imbricata

Lepidochelys kempii

Trionyx triunguis

Aves

Pandion haliaetus

Calonectris diomedea

Falco eleonorae

Hydrobates pelagicus

Larus audouinii

Numenius tenuirostris

Phalacrocorax aristotelis

Phalacrocorax pygmaeus

Pelacanus onocrotalus

Pelecanus crispus

Phoenicopterus ruber

Puffinus yelkouan

Sterna albifrons

Sterna bengalensis

Sterna sandvicensis

Mammalia

Balaenoptera acutorostrata

Balaenoptera borealis

Balaenoptera physalus

Delphinus delphis

Eubalaena glacialis

Globicephala melas

Grampus griseus

Kogia simus

Megaptera novaeangliae

Mesoplodon densirostris

Monachus monachus

Orcinus orca

Phocoena phocoena

Physeter macrocephalus

Pseudorca crassidens

Stenella coeruleoalba

Steno bredanensis

Tursiops truncatus

Ziphius cavirostris

--------------------------------------------------

III LISA

PIIRATUD KASUTUSEGA LIIKIDE LOEND

Porifera

Hippospongia communis

Spongia agaricina

Spongia officinalis

Spongia zimocca

Cnidaria

Antipathes, kõik liigid

Corallium rubrum

Echinodermata

Paracentrotus lividus

Crustacea

Homarus gammarus

Maja squinado

Palinurus elephas

Scyllarides latus

Scyllarus pigmaeus

Scyllarus arctus

Pisces

Alosa alosa

Alosa fallax

Anguilla anguilla

Epinephelus marginatus

Isurus oxyrinchus

Lamna nasus

Lampetra fluviatilis

Petromyzon marinus

Prionace glauca

Raja alba

Sciaena umbra

Squatina squatina

Thunnus thynnus

Umbrina cirrosa

Xiphias gladius

--------------------------------------------------