Kultuurikoostöö

protokoll

Lepinguosalised,

OLLES RATIFITSEERINUD 20. oktoobril 2005 Pariisis vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni (edaspidi "UNESCO konventsioon"), mis jõustus 18. märtsil 2007, järgides artikli 15.10 ("Jõustumine") lõikes 3 sätestatud menetlust, kavatsedes tõhusalt rakendada UNESCO konventsiooni ja teha selle rakendamisel koostööd ning tuginedes konventsiooni põhimõtetele ja töötades välja meetmeid kooskõlas selle sätetega;

TUNNISTADES kultuuritööstuse tähtsust ning kultuurikaupade ja -teenuste mitmetahulist olemust kultuurilise, majandusliku ja sotsiaalse väärtusega tegevustena;

TUNNISTADES, et käesoleva lepinguga toetatav protsess on osa ülemaailmsest strateegiast, mille eesmärk on edendada õiglast majanduskasvu ning süvendada lepinguosaliste vahelist majandus-, kaubandus- ja kultuurikoostööd;

MEENUTADES, et käesoleva protokolli eesmärke täiendavad ja toetavad olemasolevad ja tulevased poliitilised vahendid muudes raamistikes, mille eesmärk on:

a) lepinguosaliste kultuuritööstuse suutlikkuse ja sõltumatuse tugevdamine;

b) kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamine;

c) kultuurilise mitmekesisuse kui eduka kultuuridevahelise dialoogi eeltingimuse tunnustamine, kaitsmine ja edendamine ning

d) kultuuripärandi tunnustamine, kaitsmine ja edendamine, samuti sellele kohaliku elanikkonna suurema tunnustuse võitmine ja selle kui kultuurilise identiteedi väljendamise vahendi väärtuse tunnistamine;

RÕHUTADES lepinguosaliste vahelise kultuurikoostöö hõlbustamise tähtsust ja sel eesmärgil igal üksikjuhul muu hulgas nende kultuuritööstuse arengutaseme, kultuurivahetuse taseme ja sellealase struktuurilise tasakaalu puudumise ning kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade olemasolu arvessevõtmise tähtsust,

LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala, eesmärgid ja mõisted

1. Ilma et see piiraks muude käesoleva lepingu sätete kohaldamist, kehtestatakse käesoleva protokolliga raamistik, mille raames lepinguosalised teevad kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamise hõlbustamiseks koostööd, sealhulgas audiovisuaalsektoris.

2. Audiovisuaalteenuste väljajätmine seitsmenda peatüki ("Teenustekaubandus, ettevõtlus ja elektrooniline kaubandus") kohaldamisalast ei piira käesolevast protokollist tulenevaid õigusi ja kohustusi. Lepinguosalised järgivad kõigis käesoleva protokolli rakendamisega seotud küsimustes artiklites 3 ja 3bis sätestatud menetlusi.

3. Säilitades ja jätkuvalt arendades suutlikkust töötada välja ja rakendada kultuuripoliitikat, et kaitsta ja edendada kultuurilist mitmekesisust, teevad lepinguosalised koostööd, eesmärgiga parandada kultuuritegevuse, -kaupade ja -teenuste vahetamist reguleerivaid tingimusi ning korvata sellises vahetuses ilmneda võivat struktuurilise tasakaalu puudumist ja asümmeetrilisust.

4. Käesolevas protokollis:

on "kultuurilisel mitmekesisusel", "kultuurilisel sisul", "kultuuri väljendusvormidel", "kultuuritegevusel, -kaupadel ja -teenustel" ning "kultuuritööstusel" sama tähendus mis UNESCO konventsioonis;

tähendavad "loovisikud ning muud kultuuritöötajad ja spetsialistid" füüsilisi isikuid, kes tegelevad kultuuritegevusega, toodavad kultuurikaupu või osalevad kultuuriteenuste otseses pakkumises.

A JAGU

HORISONTAALSED SÄTTED

Artikkel 2

Kultuurivahetus ja dialoog

1. Lepinguosaliste eesmärk on edendada kultuuripoliitika määramise ja arendamise alast suutlikkust, arendada kultuuritööstust ning parandada lepinguosaliste pakutavate kultuurikaupade ja -teenuste vahetamise võimalusi, sealhulgas kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kaudu.

2. Lepinguosalised teevad koostööd ühise seisukoha kujundamiseks ning kultuuri- ja audiovisuaalküsimusi ning intellektuaalomandi kaitse alaseid häid tavasid käsitleva teabe vahetamise tihendamiseks. See dialoog toimub kultuurikoostöö komitees ja vajaduse korral muudel asjaomastel foorumitel.

Artikkel 3

Kultuurikoostöö komitee

1. Hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva protokolli kohaldamise algust moodustatakse kultuurikoostöö komitee. Kultuurikoostöö komitee moodustatakse kummagi lepinguosalise ametiasutuste kõrgematest ametnikest, kellel on teadmised ja kogemused kultuuriküsimuste ja -tavade alal.

2. Kultuurikoostöö komitee tuleb kokku esimese aasta jooksul pärast käesoleva protokolli kohaldamise algust ja seejärel vastavalt vajadusele, kuid vähemalt kord aastas, et vaadata üle käesoleva protokolli rakendamine.

3. Erandina viieteistkümnenda peatüki ("Institutsioonilised, üld- ja lõppsätted") institutsioonilistest sätetest ei kuulu käesolev protokoll kaubanduskomitee pädevusse ja kultuurikoostöö komitee täidab käesoleva protokolliga seoses kõiki kaubanduskomitee ülesandeid, kui need on käesoleva protokolli rakendamisel asjakohased.

4. Lepinguosaline määrab oma haldusalas asutuse, kes tegutseb käesoleva lepingu rakendamisel teise lepinguosalise kontaktpunktina.

5. Lepinguosaline moodustab riikliku kultuurikoostöö nõuanderühma (riiklikud kultuurikoostöö nõuanderühmad), kuhu kuuluvad kultuuri- ja audiovisuaalala esindajad, kes tegutsevad käesoleva protokolliga hõlmatud valdkondades, kellega konsulteeritakse käesoleva protokolli rakendamisega seotud küsimustes.

6. Lepinguosaline võib taotleda kultuurikoostöö komitees teise lepinguosalisega konsultatsioonide pidamist seoses iga käesoleva protokolli alusel tekkiva vastastikust huvi pakkuva küsimusega. Kultuurikoostöö komitee tuleb pärast seda viivitamata kokku ja püüab leida sellele küsimusele mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse. Seda tehes võib kultuurikoostöö komitee küsida nõu ühe või mõlema lepinguosalise riiklikult nõuanderühmalt (riiklikelt nõuanderühmadelt) ja kumbki lepinguosaline võib küsida nõu oma riiklikult nõuanderühmalt (riiklikelt nõuanderühmadelt).

Artikkel 3bis

Vaidluste lahendamine

Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohaldatakse juhul, kui käesoleva protokolli artikli 3 lõikes 6 osutatud küsimust ei ole selle sättega ette nähtud konsulteerimismenetluse käigus rahuldavalt lahendatud, käesoleva protokolli suhtes neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine"), võttes arvesse järgmisi muudatusi:

a) kõiki neljateistkümnendas peatükis ("Vaidluste lahendamine") sisalduvaid viiteid kaubanduskomiteele käsitatakse viidetena kultuurikoostöö komiteele;

b) artikli 14.5 ("Vahekohtu moodustamine") kohaldamisel püüavad lepinguosalised jõuda kokkuleppele käesoleva protokolliga hõlmatud valdkonna eriteadmiste ja kogemustega vahekohtunike isikutes. Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu koosseisus kokkuleppele, toimub artikli 14.5 lõike 3 kohane loosi teel valimine punkti c kohaselt koostatud nimekirjast, mitte aga artikli 14.18 ("Vahekohtunike nimekiri") alusel koostatud nimekirjast;

c) kultuurikoostöö komitee koostab pärast moodustamist viivitamata nimekirja 15 isikust, kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Kumbki lepinguosaline nimetab viis isikut, keda ta vahekohtunikena näha soovib. Lisaks valivad lepinguosalised viis isikut, kes ei ole kummagi lepinguosalise kodanikud ja kes täidavad vahekohtu esimehe kohuseid. Kultuurikoostöö komitee tagab nimekirja järjepideva vastavuse nimetatud tingimustele. Vahekohtunikel peavad olema käesoleva protokolliga hõlmatud valdkonna alased eriteadmised või kogemused. Nad peavad olema vahekohtunikuna sõltumatud, täitma oma ülesandeid üksikisikuna ega tohi vastu võtta juhtnööre üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt seoses vaidlusaluste küsimustega; nad peavad järgima 14-C lisa ("Vahekohtu liikmete ja vahendajate tegevusjuhend");

d) kui käesoleva protokolliga seoses tekkiva vaidluse puhul otsustatakse selle üle, milliste kohustuste täitmine tuleb artikli 14.11 ("Ajutised meetmed otsuse täitmata jätmise korral") lõike 2 kohaselt peatada, võib kaebuse esitanud lepinguosaline peatada üksnes käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmise, ning

e) olenemata artikli 14.11 lõikest 2 ei või kaebuse esitanud lepinguosaline, kes otsustab selle üle, milliste kohustuste täitmine tuleb peatada muude kui käesoleva protokolliga seotud vaidluste puhul, peatada käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmist.

Artikkel 4

Loovisikud ning muud kultuuritöötajad ja spetsialistid

1. Lepinguosalised püüavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega hõlbustada selliste teise lepinguosalise riigist pärit loovisikute ning muude kultuuritöötajate ja spetsialistide sisenemist nende territooriumile ja seal ajutiselt viibimist, kes ei saa tugineda seitsmenda peatüki ("Teenustekaubandus, ettevõtlus ja elektrooniline kaubandus") alusel võetud kohustustele ning on kas:

a) teise lepinguosalise riigist pärit loovtöötajad, näitlejad, tehnikud ning muud kultuuritöötajad ja spetsialistid, kes osalevad kinofilmide või televisioonisaadete filmimisel, või

b) teise lepinguosalise riigist pärit loovtöötajad ning muud kultuuritöötajad ja spetsialistid, nagu kujutava ja lavakunsti viljelejad ja juhendajad, heliloojad, kirjanikud ja meelelahutusteenuste osutajad ning teised sarnased töötajad ja spetsialistid, kes on seotud kultuuritegevusega, muu hulgas näiteks muusika salvestamise või aktiivse osalemisega kultuuriüritustel, nagu kirjandusmessidel ja festivalidel,

eeldusel, et nad ei tegele isiklikult oma teenuste müügi või osutamisega üldsusele, ei saa enda nimel mis tahes tasu selle lepinguosalise riigi allikatest, kus nad ajutiselt viibivad, ning ei osuta teenust lepingu alusel, mis on sõlmitud juriidilise isiku, kellel puudub kaubanduslik kohalolek lepinguosalise riigis, kus loovisik või muu kultuuritöötaja või spetsialist ajutiselt viibib, ja selle lepinguosalise riigi tarbija vahel.

2. Lõike 1 kohase lepinguosaliste territooriumile sisenemise ja ajutise viibimise kestus, kui see on lubatud, on kuni 90 päeva iga 12-kuulise ajavahemiku jooksul.

3. Lepinguosalised püüavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega hõlbustada järgmiste loovisikute ning muude kultuuritöötajate ja spetsialistide koolitamist ja tihedamaid kontakte:

a) teatrilavastajad, laulukollektiivide, ansamblite ja orkestrite liikmed;

b) kirjanikud, heliloojad, skulptorid, estraadikunstnikud jt üksikartistid;

c) loovisikud ning muud kultuuritöötajad ja -spetsialistid, kes osalevad tsirkuseteenuste, lõbustusparkide teenuste jms meelelahutusteenuste otseses osutamises, ning

d) loovisikud ning muud kultuuritöötajad ja -spetsialistid, kes osalevad peotantsu- ja diskoteegiteenuste otseses osutamises, ja tantsuõpetajad.

B JAGU

VALDKONDLIKUD SÄTTED

A ALAJAGU

Audiovisuaalteostega seotud sätted

Artikkel 5

Audiovisuaalne ühistoodang

1. Käesoleva protokolli kohaldamisel tähendab "ühistoodang" audiovisuaalteost, mille tootmisel on osalenud nii Korea kui ka liidu tootjad ja millesse need tootjad on investeerinud käesoleva protokolli tingimuste kohaselt [1].

2. Lepinguosalised toetavad läbirääkimiste pidamist uute ühistootmislepingute üle ja kehtivate ühistootmislepingute rakendamist ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et Euroopa Liidu liikmesriigid ja Korea võivad anda rahalist toetust ühiselt toodetavatele audiovisuaalteostele, nagu on määratletud asjaomastes ühe või mitme Euroopa Liidu liikmesriigi ja Korea vahel sõlmitud või sõlmitavates kahepoolsetes ühistootmislepingutes.

3. Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega liidu ja Korea tootjate ühistoodangut, tehes seda muu hulgas asjaomaste kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavade kohaldamise kaudu ühistoodangu suhtes.

4. Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse lõikes 3 osutatud Euroopa Liidu kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kava, sest neid peetakse direktiivi 89/552/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ või hilisemate muudatustega, artikli 1 punkti n alapunkti i kohaselt Euroopa päritolu toodeteks kõnealuse direktiivi artikli 3i lõikes 1 ja artikli 4 lõikes 1 sätestatud audiovisuaalteoste edendamise nõuete tähenduses [2].

5. Ühiselt toodetavate audiovisuaalteoste suhtes kohaldatakse lõikes 3 osutatud Korea kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid, sest neid peetakse kinofilmide ja videotoodete edendamise seaduse ( 21. mai 2009. aasta seadus nr 9676) artikli 40 või selle hilisemate muudatuste, ringhäälinguseaduse ( 31. detsembri 2008. aasta seadus nr 9280) artikli 71 või selle hilisemate muudatuste ning programmide suhtarvu käsitleva teatise (Korea Kommunikatsioonikomisjoni 31. detsembri 2008. aasta teatis nr 2008-135) või selle hilisemate muudatuste kohaselt Korea päritolu toodeteks [3].

6. Ühistoodangu suhtes kohaldatakse lõigetes 4 ja 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid järgmistel tingimustel:

a) ühiselt toodetud audiovisuaalteoste tootjad on ettevõtted, mis on praegu ja ka edaspidi kas otseselt või enamusosaluse kaudu vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea ja/või Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodanike omandis;

b) ühistootmises osalevate ettevõtete tegevdirektori(te)l või tegevjuhil (tegevjuhtidel) on vastavalt Euroopa Liidu liikmesriigi või Korea kodakondsus ja see riik on tema alaliseks elukohaks;

c) iga audiovisuaalteose, välja arvatud animateose, ühistootmises on nõutav kahe Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Animateose ühistootmises on nõutav kolme Euroopa Liidu liikmesriigi tootja osalus. Ühegi Euroopa Liidu liikmesriigi tootja või tootjate rahaline osalus ei tohi olla väiksem kui 10 %;

d) ELi tootjate rahaline osalus (kokku) ja Korea tootjate rahaline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises ei tohi olla väiksem kui 30 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest. Animateoste puhul ei tohi see osalus olla väiksem kui 35 % tootmise kogukuludest;

e) kummagi lepinguosalise tootjate osalus (kokku) hõlmab tõhusat tehnilist ja kunstilist osalust ja tagatakse lepinguosaliste osaluse tasakaal. Eelkõige ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) audiovisuaalteose, välja arvatud animateose ühistootmises erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 20 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 70 % üldisest osalusest. Animateose puhul ei tohi kummagi lepinguosalise tootjate tehniline ja kunstiline osalus (kokku) erineda nende rahalisest osalusest rohkem kui 10 protsendipunkti võrra ega moodustada mingil juhul üle 65 % üldisest osalusest;

f) UNESCO konventsiooni ratifitseerinud kolmandate riikide tootjate osalus ühiselt toodetud audiovisuaalteose tootmises võib moodustada võimaluse korral kuni 20 % audiovisuaalteose tootmise kogukuludest ja/või tehnilisest ja kunstilisest osalusest audiovisuaalteose tootmises.

7. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et ühistoodangu suhtes kohaldatavad lõigetes 4 ja 5 nimetatud kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavad toovad vastastikust kasu ja et lõike 6 kriteeriumidele vastavale ühistoodangule antakse lõigetes 4 ja 5 osutatud Euroopast või Koreast pärit teose staatus ilma mingite muude tingimusteta peale lõikes 6 sätestatute.

8. a) Ühistoodangu suhtes kohaldatakse lõigetes 4 ja 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid kolme aasta jooksul pärast käesoleva protokolli kohaldamise algust. Kuus kuud enne selle tähtaja lõppu hindab kultuurikoostöö komitee riiklike nõuanderühmade nõuandel nimetatud kavade rakendamise tulemusi kultuurilise mitmekesisuse suurendamise ning ühistoodangualase vastastikku kasuliku koostöö seisukohast.

b) Kavade kohaldamist pikendatakse kolme aasta võrra ja seejärel automaatselt sama pikkade ajavahemike kaupa, kui lepinguosaline ei lõpeta kohaldamist, teatades sellest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne esialgse või mis tahes järgmise ajavahemiku lõppu. Kuus kuud enne iga uue ajavahemiku lõppu teostab kultuurikoostöö komitee hindamise sarnastel tingimustel, nagu on kirjeldatud punktis a.

c) Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei takista kõnealuste kavade kohaldamise lõpetamine kohaldamast lõigetes 4 ja 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kavasid lõikes 6 sätestatud tingimustel ühistoodangu suhtes, mille esmakordne edastamine ringhäälingus või linastamine vastaval territooriumil toimub enne mis tahes asjaomase ajavahemiku lõppu.

9. Ühistoodangu suhtes lõigetes 4 ja 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku sisu edendamise kavade kogu kohaldamise aja jooksul teostavad lepinguosalised eelkõige riiklike nõuanderühmade kaudu regulaarset järelevalvet lõike 6 rakendamise üle ning teavitavad kultuurikoostöö komiteed kõikidest sellega seoses tekkida võivatest probleemidest. Kultuurikoostöö komitee võib lepinguosalise taotluse korral läbi vaadata lõigetes 4 ja 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku sisu edendamise kavade kohaldamise ühistoodangu suhtes ja/või lõikes 6 nimetatud kriteeriumid.

10. Lepinguosaline võib lõikes 4 või 5 osutatud kohaliku ja piirkondliku kultuurilise sisu edendamise kava(de) kohaldamise peatada, teatades sellest kaks kuud ette, kui teine lepinguosaline on muutnud neis lõigetes nimetatud asjakohaseid õigusakte, kahjustades seeläbi ühiselt toodetud teostele kõnealuste lõigetega tagatud õigusi. Enne kohaldamise peatamist arutavad sellest teatanud lepinguosaline ja teine lepinguosaline kultuurikoostöö komitees õigusakti muudatuste olemust ja mõju ning vaatavad need läbi.

Artikkel 6

Muu koostöö audiovisuaalvaldkonnas

1. Lepinguosalised püüavad edendada teise lepinguosalise audiovisuaalteoseid festivalide, seminaride ja sarnaste ürituste korraldamise teel.

2. Lisaks käesoleva protokolli artikli 2 lõikes 2 osutatud dialoogi pidamisele hõlbustavad lepinguosalised ringhäälingualast koostööd, et edendada kultuurivahetust selliste tegevuste kaudu nagu:

a) pädevate asutuste teabevahetuse ning ringhäälingupoliitika ja õigusraamistiku alaste seisukohtade vahetamise edendamine;

b) ringhäälingutööstuste koostöö ja vahetuse toetamine;

c) audiovisuaalteoste vahetuse toetamine ning

d) teise lepinguosalise territooriumil korraldatavate rahvusvaheliste ringhäälinguürituste külastamise ja neil osalemise toetamine.

3. Lepinguosalised püüavad hõlbustada rahvusvaheliste ja piirkondlike standardite järgimist, et tagada audiovisuaalsete tehnoloogiate ühilduvus ja koostalitlusvõime ning aidata seeläbi kaasa kultuurivahetuse süvendamisele. Nad teevad koostööd selle eesmärgi saavutamise nimel.

4. Lepinguosalised püüavad hõlbustada vajaliku tehnilise materjali ja seadmete, nagu raadio- ja televisiooniseadmete, muusikainstrumentide ja stuudiosalvestusseadmete rentimist ja liisimist audiovisuaalteoste loomiseks ja salvestamiseks.

5. Lepinguosalised püüavad hõlbustada audiovisuaalarhiivide digiteerimist.

Artikkel 7

Materjali ja seadmete ajutine import audiovisuaalteoste filmimiseks

1. Lepinguosaline soodustab vajaduse korral kinofilmide ja televisioonisaadete filmimist oma territooriumil.

2. Olenemata käesoleva lepingu kaubavahetust käsitlevatest sätetest kaaluvad ja lubavad lepinguosalised kooskõlas oma vastavate õigusaktidega tehnilise materjali ja seadmete ajutist importi ühe lepinguosalise territooriumilt teise lepinguosalise territooriumile kinofilmide ja televisioonisaadete filmimiseks kultuuritöötajate ja spetsialistide poolt.

B ALAJAGU

Muude kultuurisektorite kui audiovisuaalsektori toetamine

Artikkel 8

Lavakunst

1. Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega asjakohaste programmide abil lavakunsti viljelejate tihedamaid kontakte sellistes valdkondades nagu töötajate vahetus ja koolitus, sealhulgas osalemine prooviesinemistel, võrgustike arendamine ja edendamine.

2. Lepinguosalised soodustavad Euroopa Liidu ühe või mitme liikmesriigi ja Korea tootjate ühistoodangut lavakunsti valdkonnas.

3. Lepinguosalised soodustavad rahvusvaheliste teatritehnoloogiaalaste standardite väljatöötamist ja teatrilaval kasutatavate märkide kasutamist, sealhulgas nõuetekohaste standardimisasutuste kaudu. Nad soodustavad koostöö tegemist selle eesmärgi saavutamise nimel.

Artikkel 9

Väljaanded

Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega vahetust teise lepinguosalise väljaannetega ja nende levitamist järgmiste valdkondade asjakohaste programmide kaudu:

a) messide, seminaride, kirjandusürituste jms väljaannetega seotud ürituste korraldamine, sealhulgas avalike lugemiste jaoks teisaldatavate konstruktsioonide organiseerimine;

b) ühiskirjastamise ja tõlgete soodustamine ning

c) töötajate vahetamise ja koolitamise soodustamine raamatukogutöötajatele, kirjanikele, tõlkijatele, raamatukaupmeestele ja kirjastajatele.

Artikkel 10

Kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitse

Lepinguosalised soodustavad kooskõlas oma vastavate õigusaktidega ja ilma et see piiraks muude käesoleva lepinguga hõlmatud kohustustes sisalduvate reservatsioonide kohaldamist, asjakohaste programmide raames kultuuripärandi ja ajaloomälestiste kaitsega seotud teadmiste ja parimate tavade vahetamist, võttes arvesse UNESCO maailmapärandi missiooni, sealhulgas hõlbustades ekspertide vahetust, koostööd ametialase koolitamise alal, kohaliku elanikkonna teadlikkuse suurendamist ning nõustamist ajaloomälestiste ja kaitsealuste alade kaitse, samuti pärandit käsitlevate õigusaktide ja pärandiga seotud meetmete rakendamise küsimustes, eriti pärandi kohaliku eluga sidumise teemadel.

[1] Koreas on kehtestatud ühistoodangu tunnustamise menetlus, mida ringhäälinguprogrammide puhul juhib Korea Kommunikatsioonikomisjon ja filmide puhul Korea Filminõukogu. Tunnustamismenetlus piirdub tehnilise kontrolliga, mille käigus kontrollitakse, kas ühistoodang vastab lõikes 6 sätestatud kriteeriumidele. Tunnustus antakse ühistoodangule, mis vastab neile kriteeriumidele.

[2] Õigusaktide muudatused ei piira lõike 10 kohaldamist.

[3] Ibidem.

--------------------------------------------------

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM KINDLUSTUSTEENUSTE PIIRÜLESE OSUTAMISE KOHTA VASTAVALT 7-A LISA ("KOHUSTUSTE LOETELU") KOHUSTUSTE LOETELULE

Seoses kindlustusteenuste piiriülese osutamisega vastavalt 7-A lisa ("Kohustuste loetelu") kohustuste loetelule, täpsemalt seoses järgmiste riskide kindlustamisega:

a) merelaevandus ja ärilise eesmärgiga lennutegevus ning kosmoselennud ja -veod (sealhulgas satelliidid), mille puhul kindlustus katab riskid, mis on seotud mõne järgmise kindlustusobjektiga või kõigiga neist: veetavad kaubad, kaupu vedav sõiduk ja sellest tulenevad mis tahes kohustused, ning

b) rahvusvahelises transiidis olevad kaubad,

kinnitavad lepinguosalised, et kui Euroopa Liidu liikmesriik nõuab, et neid teenuseid osutaksid Euroopa Liidus asutatud teenuseosutajad, võib Korea finantsteenuste osutaja osutada neid teenuseid oma ettevõtte kaudu kõigile teistele Euroopa Liidu liikmesriikidele, ilma et ta oleks asutatud Euroopa Liidu liikmesriigis, kus teenust osutatakse. Kõnealune teenuste osutamine hõlmab täpsemalt finantsteenuste tootmist, jaotamist, turustamist, müümist ja kättetoimetamist.

Euroopa Komisjoni ja nende Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, kes säilitavad Euroopa Liidus asutamise nõude, jätkuvad konsultatsioonid, et võtta täiendavaid meetmeid asjaomaste teenuste osutamise hõlbustamiseks nende territooriumil. EL toetab Korea ettepanekut pidada tulevikus konsultatsioone, et jõuda selles küsimuses kokkuleppele.

Käesolev memorandum on käesoleva lepingu lahutamatu osa.

--------------------------------------------------

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM KOREA POSTITEENUSTE REFORMIMISE KAVA KOHTA [1]

Käesoleva lepingu üle peetud läbirääkimiste käigus selgitas Korea delegatsioon Euroopa Liidu delegatsioonile Korea valitsuse kavatsusi seoses postiteenuste reformimise kavaga.

Sellega seoses on Korea juhtinud Euroopa Liidu delegatsiooni tähelepanu oma postiteenuste reformimise kava järgmistele aspektidele:

Korea kavatseb järk-järgult laiendada Korea Postiameti monopolist tehtavaid erandeid, et laiendada lubatud erakullerteenuste rakendusala. Selleks muudetakse postiteenuste seadust, sellega seotud õigusakte või nendega seotud teisese õiguse akte.

a) Pärast kõnealuste muudatuste jõustamist muutub Korea Postiameti kirisaadetiste rakendusala selgemaks mõiste ümbermääratlemise teel ja kirisaadetiste monopolist tehtavaid erandeid laiendatakse objektiivsete standardite, nagu kaalu, hinna või nende kombinatsiooni põhjal.

b) Korea arvestab nende muudatuste olemuse ja ulatuse kindlaksmääramisel eri tegureid, sealhulgas siseturutingimusi, teiste riikide kogemusi postituru liberaliseerimisel ja universaalteenuse tagamise vajadust. Korea kavatseb muudatused rakendada kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu allakirjutamise kuupäeva.

Reformitud kriteeriumide kohaldamisel tagab Korea kõikidele Korea posti- ja kiirkullerteenuse osutajatele mittediskrimineerivad võimalused.

Korea muudab ka postiteenuste seaduse rakendamise määruse artiklit 3, laiendades Korea Postiameti monopolist tehtavaid erandeid nii, et need hõlmaksid käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks kõiki rahvusvahelisi dokumentide kiirkullerteenuseid. Suurema kindluse huvides olgu öeldud, et Euroopa Liidu liikmesriikides ei kuulu kõik dokumentide rahvusvahelised ja riigisisesed kiirkullerteenused postiteenuste monopolide alla.

[1] Käesolev memorandum ei ole siduv ja selle suhtes ei kohaldata neljateistkümnendat peatükki ("Vaidluste lahendamine").

--------------------------------------------------

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM TELEKOMMUNIKATSIOONITEENUSTEGA SEOTUD ERIKOHUSTUSTE KOHTA

Korea ja Euroopa Liidu delegatsioonid jõudsid käesoleva lepinguga hõlmatud telekommunikatsiooniteenustega seotud erikohustuste üle peetud läbirääkimistel järgmisele seisukohale.

Kui lepinguosaline seab üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse osutamise loa andmise tingimuseks oma riigis asutatud isikule, milles on kapitaliosalus teise lepinguosalise riigis asutatud isikul, nõude, et kõnealuste teenuste osutamine oleks üldsuse huvides, peab lepinguosaline tagama, et: i) selles küsimuses tehakse otsus objektiivsete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel; ii) lähtutakse eeldusest, et loa andmine lepinguosalise riigis asutatud isikule, milles teise lepinguosalise riigis asutatud isikul on kapitaliosalus, on üldsuse huvides ning iii) järgitavad menetlused oleksid kooskõlas artikliga 7.22 ("Läbipaistvus ja konfidentsiaalne teave"), artikliga 7.23 ("Siseriiklikud õigusnormid") ja artikliga 7.36 ("Telekommunikatsioonialaste vaidluste lahendamine").

Käesolev memorandum on käesoleva lepingu lahutamatu osa.

--------------------------------------------------

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM MAAKASUTUSE PLANEERIMISE, LINNAPLANEERIMISE JA KESKKONNAKAITSE KOHTA

Käesoleva lepingu seitsmenda peatüki ("Teenustekaubandus, ettevõtlus ja elektrooniline kaubandus") üle peetud läbirääkimiste käigus arutasid lepinguosalised Koreas ja Euroopa Liidus käesoleva lepingu allakirjutamise ajal kohaldatavaid maakasutuse planeerimist, linnaplaneerimist ja keskkonnakaitset käsitlevaid õigusnorme.

Lepinguosalised jagavad seisukohta, et kui õigusnormid, sealhulgas maakasutuse planeerimist, linnaplaneerimist ja keskkonnakaitset käsitlevad õigusnormid, ei kujuta endast diskrimineerivaid ja kvantitatiivseid meetmeid, mis mõjutavad ettevõtlust, ei tule neid loetellu kanda.

Lepinguosalised kinnitavad eespool nimetatud ühisele seisukohale tuginedes, et erimeetmeid, mille Korea säilitab järgmistes seadustes, ei tule loetellu kanda:

- Sŏuli piirkonna maakorralduse seadus,

- tööstusharude arendamise ja tehaste loomise seadus,

- Sŏuli piirkonna välisõhu parandamise eriseadus.

Lepinguosalised kinnitavad oma õigust kehtestada uusi õigusnorme, mis reguleerivad maakasutuse planeerimist, linnaplaneerimist ja keskkonnakaitset.

Käesolev memorandum on käesoleva lepingu lahutamatu osa.

--------------------------------------------------