Euroopa Liidu Teataja L 226 , 29/08/1980 Lk 0034 - 0042

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 9 Lk 0191

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 9 Lk 0191

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 21 Lk 0144

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 04 Köide 1 Lk 0133

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 04 Köide 1 Lk 0133



Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse ja Euroopa Majandusühenduse vaheline Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepe GUINEA-BISSAU VABARIIGI VALITSUS JA EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS (edaspidi "ühendus"), MEENUTADES tihedaid sidemeid ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahel; Lomé konventsioonist tuleneva koostöö vaimus, mis sümboliseerib poolte ühist soovi tugevdada sõbralikke suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ühenduse vahel; VÕTTES ARVESSE nende vastastikust huvi kalavarude ratsionaalse majandamise, kaitsmise ja optimaalse kasutamise vastu, eriti Kesk-Atlandi idaosas; ARVESTADES, et Guinea-Bissau Vabariik kasutab merekalapüügil oma suveräänseid õigusi või jurisdiktsiooni kaldast kuni 200 meremiilini ulatuvas vööndis; VÕTTES ARVESSE asjaolu, et ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvad laevad tegelevad kõnealuses vööndis tavaliselt kalapüügiga; VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi tööd; KINNITADES, et rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selleks, et uurida, kasutada, kaitsta ja majandada nende elusressursse, peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega; OTSUSTANUD oma suhteid merekalapüügi valdkonnas arendada vastastikuse usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus; SOOVIDES kehtestada kalastustegevust reguleerivad üksikasjad ja tingimused, mis pakuvad pooltele vastastikust huvi, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada põhimõtted ja eeskirjad, mis tulevikus igas suhtes reguleerivad ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvate laevade, edaspidi "ühenduse laevad", kalastustegevust vetes, mis kalanduse suhtes kuuluvad Guinea-Bissau Vabariigi jurisdiktsiooni alla, edaspidi "Guinea-Bissau kalastusvöönd". Artikkel 2 Guinea-Bissau Vabariigi valitsus kohustub lubama ühenduse laevadel püüda kala Guinea-Bissau kalastusvööndis kooskõlas käesolevas kokkuleppes, eelkõige selle lisas sätestatud tingimustega. Artikkel 3 1. Ühendus kohustub võtma kõiki asjakohaseid meetmeid tagamaks, et tema laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ja Guinea-Bissau vööndi kalastustegevust reguleerivatest eeskirjadest ja määrustest. 2. Guinea-Bissau ametiasutused teatavad Euroopa Ühenduste Komisjonile ette kõikidest kõnealustes eeskirjades ja määrustest tehtud muudatustest. Artikkel 4 1. Guinea-Bissau kalastusvööndis kalastavatel ühenduse laevadel peab olema ühenduse taotlusel Guinea-Bissau ametiasutuste väljaantud litsents. 2. Guinea-Bissau ametiasutused annavad püügilitsentse välja artiklis 9 nimetatud protokollis laevakategooriate kaupa sätestatud piirangute alusel. 3. Litsentsid kehtivad alates nende väljaandmiskuupäevast kuni väljaandmise aasta 31. detsembrini või kuuekuulise ajavahemiku jooksul mis tahes aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini või 1. juulist kuni 31. detsembrini. 4. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. 5. Kui vääramatu jõu tagajärjel ei saa litsentsi omav laev seda kasutada, võib ühenduse taotluse korral asendada litsentsi uuega, mis kehtib samasse kategooriasse kuuluva laeva puhul. Artikkel 5 1. Litsentse annavad välja Guinea-Bissau ametiasutused, tingimusel et asjaomane laevaomanik on tasunud litsentsitasu. 2. Iga laevakategooria puhul tasutava litsentsitasu suurus on esitatud lisa punktis A.1. Litsentsitasud tasutakse täielikult enne litsentside väljaandmist: Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud kalakoguse põhjal arvestatud litsentsitasud makstakse lisa punkti A alapunkti 2 sätete kohaselt siiski ettemaksena põhisummas, millega kaasneb pangatagatis, mis katab kõik vajalikud lisasummad, millest iga perioodi lõpus tasumisele kuuluvad lõplikud kogusummad koosnevad. 3. Litsentsitasud kehtestatakse proportsionaalselt litsentsi kehtivusajaga. Artikkel 6 Pooled kohustuvad kas otse või rahvusvaheliste organisatsioonide raames kooskõlastama meetmeid, et tagada elusressursside majandamine ja kaitse, eriti Kesk-Atlandi idaosas, ja hõlbustada asjakohaseid teadusuuringuid. Artikkel 7 Laevad, millel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Guinea-Bissau kalastusvööndis kala püüda, on kohustatud esitama Guinea-Bissau asjakohastele ametiasutustele püügiaruande käesoleva määruse lisa punktis B sätestatud korras. Artikkel 8 Laevad, millel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Guinea-Bissau kalastusvööndis kala püüda, võivad olla kohustatud lossima osa kõnealuses vööndis püütud kalast Guinea-Bissau sadamates. Lossitavad kogused ja lossimistingimused määratakse artikliga 11 ettenähtud ühiskomitees. Artikkel 9 Ühendus maksab käesoleva kokkuleppega võimaldatud kalastuspüügivõimaluste vastutasuks Guinea-Bissau Vabariigile hüvitist vastavalt käesoleva kokkuleppe protokollile. Hüvitis makstakse vastavalt kõnealuses protokollis kirjeldatud erikorrale, piiramata seejuures Guinea- Bissau Vabariigile Lomé konventsiooni alusel võimaldatud rahastamist. Hüvitist kasutatakse mere- ja mageveekalapüügiga seotud projektide rahastamiseks. Artikkel 10 Pooled lepivad kokku, et käesoleva kokkuleppe tõlgendamist ja kohaldamist käsitlevate vaidluste korral peetakse nõu. Artikkel 11 Käesoleva lepingu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee. Komitee tuleb kokku üks kord aastas vaheldumisi Guinea-Bissaus ja ühenduses ning korraldab kummagi lepinguosalise taotluse korral erakorralisi kohtumisi. Ühiskomitee tuleb kokku eelkõige pärast seda, kui on vastu võetud Guinea-Bissau vetes kalapüüki reguleeriv uus õigusakt, et otsustada, kas käesolevat lisa on vaja muuta. Artikkel 12 Kui Guinea-Bissau ametiasutused otsustavad kalavarude olukorra ettenägematu muutuse tõttu võtta uued kaitsemeetmed, millel on ühenduse arvates ühenduse laevade kalastustegevusele märkimisväärne mõju, peavad pooled nõu pidama, et kõnealust lisa ja artiklis 9 nimetatud protokolli kohandada. Nõupidamised rajanevad põhimõttel, et kõnealuse protokolliga ettenähtud kalapüügivõimaluste vähendamine hüvitatakse samaväärsete kalapüügivõimalustega, võttes arvesse hüvitist, mille ühendus on juba maksnud. Artikkel 13 Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 14 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, kõnealuses lepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Guinea-Bissau Vabariigi territooriumi suhtes. Artikkel 15 Pooled lepivad kokku vaadata käesolev kokkulepe läbi pärast mitmepoolset lepingut käsitlevate läbirääkimiste lõppemist, mis toimuvad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi raames. Artikkel 16 Lisa ja protokoll on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa ja kui ei ole ette nähtud teisiti, käsitatakse viidet käesolevale kokkuleppele viitena lisale ja protokollile. Artikkel 17 Käesolev kokkulepe sõlmitakse esialgu kaheks aastaks, mis algab kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teatades sellest ette vähemalt kuus kuud enne kahe aasta möödumist, kehtib kokkulepe edasi üheaastaste tähtaegade kaupa, juhul kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt kolm kuud enne aastase tähtaja möödumist. Poolte vahel toimuvad läbirääkimised, et otsustada vastastikusel kokkuleppel lisasse või protokolli tehtavad muudatused. Artikkel 18 Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad üksteisele kokkuleppe jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. -------------------------------------------------- LISA ÜHENDUSE LIIKMESRIIKIDE LIPPUDE ALL SÕITVATE LAEVADE KALASTUSTEGEVUSE TINGIMUSED GUINEA-BISSAU VÖÖNDIS A. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded Iga-aastaste litsentside taotlemise ja väljaandmise kord, mis võimaldab ühenduse liikmesriikide lippude all sõitvatel laevadel püüda kala Guinea-Bissau kalastusvööndis, on järgmine. 1. Asjaomased ühenduse ametiasutused esitavad Guinea-Bissau Vabariigi kalandusministeeriumile Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda. Taotlused esitatakse vormidel, mis Guinea-Bissau valitsus on selleks ette näinud. Näidis on esitatud punktis A alapunktis 1. Litsentsitasud kehtestatakse järgmiselt: a) põhjatraalerid: 420 Prantsuse franki brutoregistertonni kohta aastas; b) tuunikülmutuslaevad: 0,04 Prantsuse franki püütud kala kilogrammi kohta. 2. Tuunipüügilaevade litsentsitaotlustega peab kaasas olema tõend põhisumma tasumise kohta, mis võrdub terve laevastiku 1000 tonnise tuunisaagi eest tasutud summaga, ja pangatagatis, mis katab iga majandusaasta lõpus eespool nimetatud koguse ületamise korral tasumisele kuuluvad summad. Käesoleva kokkuleppe artikli 8 alusel kokkulepitud lossimise korral määrab väiksemate summade tasumise ühiskomitee. 3. Guinea-Bissau asjaomased ametiasutused vaatavad kõik taotlused läbi, et kontrollida, kas need on kooskõlas käesoleva kokkuleppe ja Guinea-Bissau õigusaktidega, ning kohaldavad tasumisele kuuluvaid litsentsitasusid. Guinea-Bissau asjaomased ametiasutused teatavad ühenduse ametiasutustele oma otsused. 4. Pärast lõivude tasumist väljaantud litsentsid kehtivad teatava laeva kohta ega ole edasiantavad. 5. Kui taotluste läbivaatamisel ja litsentside väljaandmisel tekib raskusi või vajatakse lisateavet, peavad poolte esindajad nõu, tehes seda eelkõige kalandusministeeriumi ja Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel. B. Püügiaruanne 1. Kõik laevad, kellel on käesoleva kokkuleppe alusel lubatud Guinea-Bissau vetes kala püüda, on kohustatud esitama kalandusministeeriumile punkti B alapunktis 1 esitatud näidise kohaselt koostatud püügiaruande. Püügiaruanne koostatakse igal kuul ja esitatakse vähemalt kord iga kolme kuu tagant. Kui kõnealustest sätetest ei peeta kinni, on Guinea-Bissau valitsusel õigus asjaomase laeva litsents peatada, kuni vorminõuded on täidetud. 2. Kõik Guinea-Bissau kalastusvööndis kala püüdvad laevad peavad lubama oma pardale Guinea-Bissau ametniku, kes vastutab käesoleva kokkuleppe sätete täitmise kontrollimise ja jälgimise järelevalve eest, ja teda kohustuste täitmisel abistama. C. Koolitusstipendium Pooled lepivad omavahel kokku, et nende koostöö edukuse peatingimus on merekalapüügiga tegelevate isikute pädevuse suurendamine ja oskusteabe täiendamine. Selleks hõlbustab Euroopa Majandusühendus Guinea-Bissau kodanike pääsu oma liikmesriikide õppeasutustesse ning annab õppe- ja koolitusstipendiume kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades. -------------------------------------------------- A.1. +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ B.1, lk 2 PÜÜGIPÄEVIKU TÄITMISE JUHEND Iga laevakapten vastutab iga kuu kalandusministeeriumile esitatava teabe eest. Ta täidab püügipäevikut siira koostöö vaimus. Nõutakse järgmist teavet. Kuu: | Aasta: | 2. Laeva nimi: Riik (lipp): 3. Nimipöörlemiskiirus hobujõududes: Brutoregistertonnaaž (BRT): 4. Kalapüügiviis (vahendid): Lossimissadam: Püügi ja kalastustegevuse statistika tabel on jaotatud kahte ossa. Esimene osa kajastab iga päeva kalastustegevust (iga horisontaaljoon vastab ühe päeva tegevusele). Esimest lehekülge tuleks kasutada kuu esimese poole ja teist lehekülge kuu teise poole kohta. Kapten peab laius- ja pikkuskraadidega märkima kalastusvööndi. Ta märgib, mitu korda päevas võrke sisse lastakse. Ta märgib iga päeva püügitundide üldarvu. Püügipäeviku teine osa on saaki (kilogrammides või tonnides) käsitleva teabe jaoks. Selgelt tuleb märkida, kas arv on kilogrammides või tonnides. Veerge on seitse, iga liigi kohta üks. Püügipäevikusse tuleks kanda ainult kuus kõige olulisemat püütud kalaliiki. Veerg "muud" tuleks jätta kõikide muude püütud liikide summa jaoks. Laevad, kes lossivad oma saagi Bissaus, peavad nõuetekohaselt täidetud igakuised püügipäevikud saatma kalandusministeeriumile iga kuu. Teised laevad peavad nõuetekohaselt täidetud igakuised püügipäevikud saatma kalandusministeeriumile iga kolme kuu järel. -------------------------------------------------- Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vaheline Protokoll KÄESOLEVA PROTOKOLLI OSALISED, võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahel 27. veebruaril 1980. aastal allkirjastatud Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkulepet, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 Eespool nimetatud kokkuleppe artiklis 4 nimetatud piirangud kehtestatakse kõnealuse kokkuleppe kohaldamise esimeseks kaheks aastaks järgmiselt: 1.Põhjatraalerid: | 6500 brt, | 2.Tuunikülmutusseinerid: | 23300 brt. | Artikkel 2 Kokkuleppe artiklis 9 nimetatud hüvitis kehtestatakse kokkuleppe kohaldamise esimeseks kaheks aastaks 12800000 Prantsuse frangi suuruse summana. Artikkel 3 1. Guinea-Bissau valitsus vastutab ainuisikuliselt artikliga 2 ettenähtud hüvitise kasutamise eest. 2. Guinea-Bissau valitsus teatab Euroopa Majandusühendusele hüvitise kasutamisprogrammi. Artikkel 4 1. Hüvitis makstakse välja kahe võrdse aastase osamaksena. 2. Hüvitis makstakse arvele, mille Guinea-Bissau valitsuse valitud finantsasutus on avanud. Artikkel 5 Kui Euroopa Majandusühendus käesoleva protokolliga ettenähtud makseid ei tasu, kalanduskokkulepe peatatakse. Artikkel 6 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. --------------------------------------------------