Kokkulepe

Belgia Kuningriigi, Iirimaa, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Taani Kuningriigi, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri vahel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu III artikli lõigete 1 ja 4 rakendamiseks

(78/164/Euratom)

ARVESTADES, et Belgia Kuningriik, Iirimaa, Itaalia Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Madalmaade Kuningriik, Saksamaa Liitvabariik ja Taani Kuningriik (edaspidi "riigid") on alla kirjutanud tuumarelva leviku tõkestamise lepingule (edaspidi "leping"), mis avati allakirjutamiseks Londonis, Moskvas ja Washingtonis 1. juulil 1968 ja mis jõustus 5. märtsil 1970;

MEENUTADES, et vastavalt lepingu IV artikli lõikele 1 ei tõlgendata midagi lepingus nii, et see mõjutaks kõikide lepinguosaliste võõrandamatut õigust tuumaenergia uuringute, tootmise ja kasutamise arendamiseks rahuotstarbelistel eesmärkidel, diskrimineerimata ja kooskõlas lepingu I ja II artikliga;

MEENUTADES, et vastavalt lepingu IV artikli lõikele 2 kohustuvad kõik lepinguosalised hõlbustama varustuse, materjalide ning teadusliku ja tehnoloogilise teabe võimalikult täielikumat vahetamist tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise eesmärkidel ning omavad õigust selles osaleda;

MEENUTADES edasi, et sama lõike tingimuste alusel teevad lepinguosalised, kellel see on võimalik, koostööd kas üksi või koos teiste riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega, et arendada edasi tuumaenergia rakendusi rahuotstarbelistel eesmärkidel, eriti lepingus osalevate tuumarelvavabade riikide territooriumidel;

ARVESTADES, et lepingu III artikli lõikes 1 sätestatakse, et iga lepingus osalev tuumarelvavaba riik kohustub võtma vastu kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmed, mis arutatakse läbi ja sõlmitakse Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuriga (edaspidi "agentuur") kooskõlas agentuuri põhikirjaga (edaspidi "põhikiri") ja agentuuri kaitsemeetmete süsteemiga, mille ainueesmärgiks on kontrollida selle lepingu alusel võetud kohustuste täitmist eesmärgiga ära hoida tuumaenergia levik rahuotstarbelistest kasutusest tuumarelvadesse või muudesse tuumalõhkeseadmetesse;

ARVESTADES, et III artikli lõikes 4 sätestatakse, et lepinguosalised tuumarelvavabad riigid sõlmivad agentuuriga eraldi või koos teiste riikidega kokkulepped nimetatud artikli nõuete täitmiseks kooskõlas põhikirjaga;

ARVESTADES, et riigid on Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratom) (edaspidi "ühendus") liikmed ja nad on Euroopa Ühenduste ühistele asutustele andnud reguleerivad, täitev- ja õigusvolitused, mida kõnesolevad asutused kasutavad iseseisvalt oma pädevusvaldkondades ja mis võidakse jõustada otse liikmesriikide õigussüsteemides;

ARVESTADES, et kõnesolevas institutsionaalses raamistikus on ühenduse ülesandeks asjakohaste kaitsemeetmete kaudu eelkõige tagada, et tuumamaterjale ei kasutataks muudeks kui ettenähtud eesmärkideks, ning alates lepingu jõustumisest riikide territooriumidel on ühendus seetõttu sunnitud veenduma Euratomi asutamislepinguga kehtestatud kaitsemeetmete süsteemi kaudu, et riikide territooriumidel rahuotstarbelistes tuumaenergiaalastes toimingutes kasutatavaid lähte- ja lõhustuvaid erimaterjale ei kasutata tuumarelvades ega muudes tuumalõhkeseadmetes;

ARVESTADES, et kõnesolevad kaitsemeetmed hõlmavad ühenduse teavitamist tuumarajatiste põhilistest tehnilistest omadustest, tegevusandmike pidamist ja esitamist ühendusele kõikide tuumamaterjalide kohta raamatupidamise võimaldamiseks, ühenduse ametnike kontrolle ning sanktsioonide süsteemi;

ARVESTADES, et ühenduse ülesandeks on teiste riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega sidemete sõlmimine, mis võiksid kaasa aidata edusammudele tuumaenergia kasutamisel rahuotstarbelistel eesmärkidel, ja ühendus omab selgeid volitusi täita erilisi kaitsekohustusi kokkuleppel kolmanda riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga;

ARVESTADES, et agentuuri rahvusvahelise kaitsesüsteemi, millele osutatakse lepingus, moodustavad eelkõige sätted, mille sisuks on tehniliste andmete esitamine agentuurile, andmike pidamine, aruannete esitamine kõikide kaitsemeetmetele alluvate tuumamaterjalide kohta, agentuuri inspektorite kontrollid, nõuded riigile tuumamaterjalide raamatupidamis- ja kontrollsüsteemi loomiseks ja pidamiseks ning mittekasutamise kontrollimisega seotud meetmed;

ARVESTADES, et silmas pidades oma põhikirjalisi kohustusi ning seotust ÜRO Peaassamblee ja julgeolekunõukoguga, on agentuur kohustatud rahvusvahelisele üldsusele kinnitama, et lepingu alusel rakendatakse tõhusaid kaitsemeetmeid;

MÄRKIDES, et riigid, mis lepingule alla kirjutamise ajal olid ühenduse liikmed, tegid sel puhul teatavaks, et lepingu III artikli lõikes 1 sätestatud kaitsemeetmed tuleb sätestada ühenduse, riikide ja agentuuri vahelises verifikatsioonileppes ning määratleda viisil, mis ei mõjuta riikide ja ühenduse õigusi ja kohustusi;

ARVESTADES, et agentuuri nõukogu (edaspidi nõukogu) on vastu võtnud tervikliku komplekti standardsätteid agentuuri ja riikide vaheliste kokkulepete ülesehituse ja sisu kohta, mis lepinguga seonduvalt tuleb võtta agentuuri ja lepinguosaliseks olevate tuumarelvavabade riikide vahel sõlmitavate kaitsemeetmete alaste kokkulepete läbirääkimiste aluseks;

ARVESTADES, et agentuur on III artikli lõike 5 punkti A alusel volitatud kohaldama kaitsemeetmeid lepinguosaliste taotluse korral mis tahes kahepoolsele või kolmepoolsele kokkuleppele või riigi taotluse korral selle riigi mis tahes tuumaenergiaalastele toimingutele;

ARVESTADES, et agentuuri, ühenduse ja riikide sooviks on vältida kaitsetegevuste asjatut dubleerimist,

SEEPÄRAST ON AGENTUUR, ÜHENDUS JA RIIGID KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I OSA

PÕHIKOHUSTUS

Artikkel 1

Riigid võtavad vastavalt lepingu III artikli lõikele 1 kohustuse võtta vastu kaitsemeetmed kooskõlas käesoleva kokkuleppe tingimustega kõikide lähte- või lõhustuvate erimaterjalide suhtes kõikides rahuotstarbelistes tuumaenergiaalastes toimingutes nende territooriumil, nende jurisdiktsioonis või mida nende kontrolli all läbi viiakse, ainueesmärgiga kontrollida, et kõnesolevat materjali ei kasutata tuumarelvades ega muudes tuumalõhkeseadmetes.

KAITSEMEETMETE KOHALDAMINE

Artikkel 2

Agentuuril on õigus ja kohustus tagada, et kaitsemeetmeid rakendatakse kooskõlas käesoleva kokkuleppe tingimustega kõikide lähte- või lõhustuvate erimaterjalide suhtes kõikides rahuotstarbelistes tuumaenergiaalastes toimingutes riikide territooriumidel, nende jurisdiktsioonis või mida nende kontrolli all läbi viiakse, ainueesmärgiga kontrollida, et sellist materjali ei kasutata tuumarelvades või muudes tuumalõhkeseadmetes.

Artikkel 3

a) Ühendus kohustub kõikides rahuotstarbelistes tuumaenergiaalastes toimingutes riikide territooriumidel lähte- või lõhustuvate erimaterjalide suhtes kaitsemeetmeid rakendades tegema agentuuriga koostööd kooskõlas käesoleva kokkuleppe tingimustega ja eesmärgiga teha kindlaks, et sellist lähte- või lõhustuvat erimaterjali ei kasutata tuumarelvades või muudes tuumalõhkeseadmetes.

b) Agentuur rakendab oma kaitsemeetmeid kooskõlas käesoleva kokkuleppe tingimustega sellisel viisil, mis võimaldab kontrollida ühenduse kaitsemeetmete süsteemi leide selle kindlakstegemisel, et tuumamaterjali ei suunata rahuotstarbelistest rakendustest tuumarelvadesse ega muudesse tuumalõhkeseadmetesse. Agentuuri kontroll hõlmab muu hulgas sõltumatuid mõõtmisi ja tähelepanekuid, mida agentuur teeb käesolevas kokkuleppes sätestatud korra kohaselt. Agentuur võtab kontrollimisel kohaselt arvesse ühenduse kaitsemeetmete süsteemi tõhusust vastavalt käesoleva kokkuleppe tingimustele.

AGENTUURI, ÜHENDUSE JA RIIKIDE KOOSTÖÖ

Artikkel 4

Agentuur, ühendus ja riigid teevad koostööd, kui see iga lepinguosalist puudutab, et hõlbustada käesolevas kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmete rakendamist, ja väldivad kaitsetegevuste asjatut dubleerimist.

KAITSEMEETMETE RAKENDAMINE

Artikkel 5

Käesolevas kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmed rakendatakse selliselt, et:

a) vältida majandus- ja tehnoloogilise arengu takistamist rahuotstarbeliste tuumaenergiaalaste toimingute valdkonnas ühenduses või rahvusvahelises koostöös, sealhulgas rahvusvaheline tuumamaterjalide vahetus;

b) vältida alusetut sekkumist rahuotstarbelistesse tuumaenergiaalastesse toimingutesse ühenduses, eelkõige rajatiste töösse ja

c) olla kooskõlas tuumaenergiaalaste toimingute usaldusväärse ja turvalise teostamise eelduseks olevate aruka juhtimise tavadega.

Artikkel 6

a) Agentuur võtab kõik ettevaatusabinõud, et kaitsta äri- ja tööstussaladusi ning muud konfidentsiaalset teavet, mis käesoleva kokkuleppe rakendamisel talle teatavaks saab.

b) i) Agentuur ei avalda ega edasta ühelegi riigile, organisatsioonile ega isikule teavet, mis talle käesoleva kokkuleppe rakendamisega seoses teatavaks on saanud, välja arvatud selle rakendamisega seotud eriteave, mida võidakse edastada nõukogule ja sellistele agentuuri töötajatele, kes sellist teavet vajavad oma ametkohuste täitmiseks seoses kaitsemeetmetega, kuid ainult sellises ulatuses, mida agentuur vajab oma kohustuste täitmiseks käesoleva kokkuleppe rakendamisel.

ii) Kokkuvõtlikku teavet käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali kohta võib avalikustada nõukogu otsusega, kui otseselt seotud riigid või ühendus, kui see puudutab kumbagi lepinguosalist eraldi, sellega nõustuvad.

Artikkel 7

a) Käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmeid rakendades tuleb täiel määral arvestada tehnoloogiliste arengutega kaitsemeetmete valdkonnas ning teha kõik, et tagada optimaalne tasuvus ja kaitsemeetmete põhimõtte tõhus rakendamine käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvale tuumamaterjalide ringlusele, kasutades selleks vahendeid ja muid viise teatavates strateegilistes punktides ulatuses, mida võimaldab praegune või tulevikutehnoloogia.

b) Optimaalse tasuvuse tagamiseks kasutatakse näiteks selliseid vahendeid:

i) kaitsetõkked materjalibilansi alade määratlemise vahendina raamatupidamise eesmärgil;

ii) statistilised meetodid ja juhuvalik tuumamaterjalide ringluse hindamiseks ja

iii) kontrollimenetluste koondamine nendesse tuumakütusetsükli etappidesse, mis hõlmavad tuumamaterjali tootmist, töötlemist, kasutamist või ladustamist, milles tuumarelvad või muud tuumalõhkeseadmed on hõlpsasti valmistatavad, ja tuumamaterjali kontrollimenetluste minimeerimine, tingimusel et see ei takista käesoleva kokkuleppe rakendamist.

AGENTUURI TEAVITAMISE SÄTE

Artikkel 8

a) Selleks et tagada kaitsemeetmete tõhus rakendamine käesoleva kokkuleppe alusel, annab ühendus vastavalt käesoleva kokkuleppe sätetele agentuurile teavet tuumamaterjalide kohta, millele kõnesolevad kaitsemeetmed laienevad, ja kaitsemeetmete rakendamisega sellisele materjalile seotud rajatiste tunnusjoonte kohta.

b) i) Agentuur taotleb ainult sellisel minimaalsel määral teavet ja andmeid, mis on vajalik kohustuste täitmiseks käesoleva kokkuleppe alusel.

ii) Rajatiste kohta antakse käesoleva kokkuleppe alusel tuumamaterjalidele kaitsemeetmete rakendamiseks vajalik miinimumteave.

c) Ühenduse taotluse korral on agentuur valmis ühenduse territooriumil olevates ruumides uurima tehnilist teavet, mida ühendus peab eriti tundlikuks. Sellist teavet ei pea agentuurile füüsiliselt edastama, tingimusel et see jääb agentuurile ühenduse territooriumil asuvates ruumides täiendavaks uurimiseks hõlpsasti kättesaadavaks.

AGENTUURI INSPEKTORID

Artikkel 9

a) i) Agentuur taotleb ühenduse ja riikide nõusoleku agentuuri inspektorite määramisele riikidesse.

ii) Kui ühendus kas määramise ettepanekut saades või mis tahes ajal pärast määramist sellele vastuväite esitab, teeb agentuur ühendusele ja riikidele alternatiivse määramise või määramiste ettepaneku.

iii) Kui kontrolli teostamine käesoleva kokkuleppe alusel oleks takistatud ühenduse korduva keeldumise tõttu agentuuri inspektorite määramist aktsepteerida, käsitleb nõukogu sellist keeldumist agentuuri peadirektori (edaspidi "peadirektor") ettepanekul, et võtta asjakohaseid meetmeid.

b) Ühendus ja asjaomased riigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada agentuuri inspektoritele nende ülesannete tõhus täitmine käesoleva kokkuleppe alusel.

c) Agentuuri inspektorite külastused ja tegevused korraldatakse selliselt, et:

i) viia miinimumini võimalikud ebamugavused ja häirimised ühenduse ja riikide ning kontrollitavate rahuotstarbeliste tuumaenergiaalaste toimingute osas ja

ii) tagada agentuuri inspektoritele teatavaks saavate tööstussaladuste või muu konfidentsiaalse teabe kaitse.

PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 10

Iga riik kohaldab agentuuri suhtes, sealhulgas selle varad ja vahendid, ning selle inspektorite ja teiste ametnike suhtes, kes käesoleva kokkuleppe alusel ülesandeid täidavad, Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri privileegide ja immuniteetide lepingu asjakohaseid sätteid.

TUUMAMATERJALI TARBIMINE VÕI LAHJENDAMINE

Artikkel 11

Kaitsemeetmete rakendamine tuumamaterjalile käesoleva kokkuleppe alusel lõpetatakse, kui ühendus ja agentuur on kindlaks teinud, et materjal tarbiti või lahjendati selliselt, et see ei ole enam kaitsemeetmete seisukohalt tuumaenergiana kasutatav või et seda ei ole võimalik regenereerida.

TUUMAMATERJALI VEDAMINE RIIKIDEST VÄLJA

Artikkel 12

Ühendus teavitab agentuuri käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvate tuumamaterjalide vedamisel riikidest välja kooskõlas käesoleva kokkuleppe sätetega. Kaitsemeetmete rakendamine tuumamaterjalidele käesoleva kokkuleppe alusel lõpetatakse, kui vastuvõttev riik on võtnud vastutuse nende eest, nagu käesolevas kokkuleppes on sätestatud. Agentuur peab andmikku, kus näitab kõik üleandmised ja vajadusel kaitsemeetmete taaskohaldamise üleantud tuumamaterjalile.

TUUMAMATERJALIDE KASUTAMISEGA MITTETUUMAENERGIAALASTES TOIMINGUTES SEOTUD SÄTTED

Artikkel 13

Kui käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvat tuumamaterjali kasutatakse mittetuumaenergiaalastes toimingutes, näiteks sulamite ja keraamika tootmiseks, lepib ühendus agentuuriga enne materjali sellist kasutamist kokku, millistel tingimustel võidakse käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmete rakendamine sellisele materjalile lõpetada.

KAITSEMEETMETE MITTEKOHALDAMINE MITTERAHUOTSTARBELISTES TEGEVUSTES KASUTATAVALE TUUMAMATERJALILE

Artikkel 14

Kui riik kavatseb kasutada oma mõju sellise tuumamaterjali kasutamiseks, millele käesoleva kokkuleppe alusel tuleb rakendada kaitsemeetmeid, tuumaenergiaalastes toimingutes, millele käesoleva kokkuleppe kohaselt ei tule kaitsemeetmeid rakendada, kohaldatakse järgmist korda:

a) ühendus ja riik teavitavad agentuuri kõnesolevast tegevusest ja riik selgitab, et:

i) tuumamaterjali kasutamine mittekeelatud sõjaväelises tegevuses ei ole vastuolus kohustusega, mille riik võis võtta ning mille suhtes kohaldatakse agentuuri kaitsemeetmeid, et materjali kasutatakse ainult rahuotstarbelistes tuumaenergiaalastes toimingutes ja

ii) et käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmete mitterakendamise ajal ei kasutata tuumamaterjali tuumarelvade ega muude tuumalõhkeseadmete tootmiseks;

b) agentuur ja ühendus lepivad kokku, et kaitsemeetmeid käesoleva kokkuleppe alusel ei rakendata ainult ajal, kui tuumamaterjali kasutatakse sellises toimingus. Kokkuleppes määratakse võimalikult täpselt kindlaks, millisel perioodil või millistel tingimustel selliseid kaitsemeetmeid ei rakendata. Igal juhul rakendatakse käesolevas kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmeid uuesti võimalikult kiiresti pärast tuumamaterjali viimist tagasi rahuotstarbelisse tuumaenergiaalasesse toimingusse. Agentuuri teavitatakse regulaarselt kogu sellise materjali hulgast ja koostisest asjaomases riigis või riikides ja sellise materjali mis tahes vedamisest sellest riigist või riikidest välja ning

c) kõik kokkulepped sõlmitakse agentuuri nõusolekul. Kõnesolev nõusolek antakse võimalikult kiiresti ja see hõlmab ainult selliseid küsimusi nagu muu hulgas ajutised ja menetlussätted ning aruandluse kord, kuid ei hõlma sõjaväelise tegevuse salastatud teavet ega kooskõlastamist ega selle raames tuumamaterjali kasutamist.

RAHASTAMINE

Artikkel 15

Agentuur, ühendus ja riigid kannavad igaüks oma kulud oma vastavate kohustuste täitmisel käesoleva kokkuleppe alusel. Kui ühendus, riigid või isikud nende jurisdiktsioonis siiski kannavad erakorralisi kulusid agentuuri erinõude tulemusel, hüvitab agentuur sellised kulud, tingimusel et on eelnevalt nõustunud seda tegema. Igal juhul kannab agentuur igasuguste täiendavate mõõtmiste või proovide võtmise kulud, mida agentuuri inspektorid võivad taotleda.

TSIVIILVASTUTUS TUUMAKAHJUSTUSE EEST

Artikkel 16

Ühendus ja riigid tagavad, et mis tahes kaitset tsiviilvastutuse eest tuumakahjustuste osas, sealhulgas kõiki nende seaduste ja õigusnormide kohaselt kättesaadavaid kindlustusi või muid rahalisi tagatisi kohaldatakse agentuurile ja selle ametiisikutele käesoleva kokkuleppe rakendamise eesmärgil samal viisil, nagu kõnesolevat kaitset kohaldatakse riikide kodanikele.

RAHVUSVAHELINE VASTUTUS

Artikkel 17

Ühenduse või riigi mis tahes nõue agentuuri või agentuuri mis tahes nõue ühenduse või riigi vastu seoses käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmete rakendamisest tulenenud kahjuga, välja arvatud tuumaõnnetustest tulenev kahju, lahendatakse kooskõlas rahvusvahelise õigusega.

MITTEKASUTAMISE KONTROLLIGA SEOTUD MEETMED

Artikkel 18

Kui nõukogu otsustab pärast peadirektori aruande ärakuulamist, et ühenduse või riigi tegevus, kui see puudutab kumbagi lepinguosalist eraldi, on oluline ja kiireloomuline kinnituse tagamiseks, et käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvat tuumamaterjali ei kasutata tuumarelvades ega muudes tuumalõhkeseadmetes, võib nõukogu kutsuda ühendust või seda riiki vastavalt vajadusele võtma viivitamata meetmeid, olenemata sellest, kas on algatatud menetlused vaidluste lahendamiseks vastavalt artiklile 22.

Artikkel 19

Kui nõukogu peadirektori esitatud asjakohase teabe uurimisel leiab, et agentuur ei suuda kontrollida, et käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvat tuumamaterjali ei ole kasutatud tuumarelvades ega muudes tuumalõhkeseadmetes, võib nõukogu koostada põhikirja XII artikli lõikes C sätestatud aruanded ja vajadusel võtta kõnesolevas lõikes sätestatud muid meetmeid. Selliseid meetmeid võttes arvestab nõukogu, millist kindlusastet kohaldatud kaitsemeetmed võimaldavad, ja pakub ühendusele või riigile, kui see puudutab kumbagi lepinguosalist eraldi, kõik põhjendatud võimalused esitada nõukogule vajalikud kinnitused.

LEPINGU TÕLGENDAMINE JA KOHALDAMINE NING VAIDLUSTE LAHENDAMINE

Artikkel 20

Agentuuri, ühenduse või riigi taotluse korral konsulteeritakse käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevates küsimustes.

Artikkel 21

Ühendusel ja riikidel on õigus taotleda, et nõukogu käsitleks käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevat mis tahes küsimust. Nõukogu kutsub ühenduse ja asjaomase riigi osalema sellise küsimuse arutelul nõukogus.

Artikkel 22

Käesoleva kokkuleppe tõlgendamisest või kohaldamisest tulenev mis tahes vaidlus, välja arvatud vaidlus nõukogu leiu puhul vastavalt artiklile 19 või nõukogu kõnesoleva leiu alusel võetud meetme puhul, mida ei lahendata läbirääkimiste teel ega agentuuri, ühenduse ja riikide vahel kooskõlastatud muus korras, esitatakse viiest vahekohtunikust koosnevale vahekohtule. Ühendus ja riigid määravad kaks vahekohtunikku ja agentuur samuti kaks vahekohtunikku ning niimoodi määratud neli vahekohtunikku valivad viienda, kellest saab eesistuja.

Kui 30 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise avalduse esitamist ei ole ühendus ja riigid või agentuur igaüks kaht vahekohtunikku määranud, võivad ühendus või agentuur taotleda, et Rahvusvahelise Kohtu president need vahekohtunikud ametisse nimetaks. Sama menetlust kohaldatakse ka siis, kui 30 päeva jooksul pärast neljanda vahekohtuniku määramist või ametissenimetamist ei ole valitud viiendat vahekohtunikku.

Vahekohtu liikmete enamus moodustab kvoorumi ja kõikideks otsusteks on vaja vähemalt kolme vahekohtuniku nõusolekut. Vahekohtumenetluse määrab kindlaks vahekohus. Vahekohtu otsused on agentuuri, ühenduse ja asjaomaste riikide jaoks siduvad.

ÜHINEMINE

Artikkel 23

a) Käesolev kokkulepe jõustub ühenduse liikmeks saavate lepingus osalevate tuumarelvavabade riikide jaoks järgmistel tingimustel:

i) asjaomane riik teavitab agentuuri, et on lõpetanud käesoleva kokkuleppe jõustumisega seotud menetlused ja

ii) ühendus teavitab agentuuri, et on võimeline kõnesoleva riigi suhtes käesoleva kokkuleppe eesmärkidel kaitsemeetmeid rakendama.

b) Kui asjaomane riik on agentuuriga sõlminud muid lepinguid agentuuri kaitsemeetmete rakendamiseks, siis käesoleva kokkuleppe jõustumisel selle riigi jaoks peatatakse agentuuri kaitsemeetmete rakendamine selliste lepingute alusel käesoleva kokkuleppe kehtivuse ajaks, kuid siiski tingimusel, et jääb kehtima nendes lepingutes võetud riigi kohustus mitte kasutada nende lepingute objektiks olevaid esemeid viisil, mis võiks kaasa aidata mis tahes sõjalistele eesmärkidele.

LEPINGU MUUTMINE

Artikkel 24

a) Agentuur, ühendus ja riigid konsulteerivad mis tahes liikme taotluse korral käesoleva kokkuleppe muutmiseks.

b) Kõikideks muudatusteks on vajalik agentuuri, ühenduse ja riikide nõusolek.

c) Peadirektor teavitab kõiki agentuuri liikmesriike viivitamata mis tahes muudatustest käesolevas kokkuleppes.

JÕUSTUMINE JA KEHTIVUSAEG

Artikkel 25

a) Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, mil agentuur saab ühenduselt ja riikidelt kirjaliku teate, et kokkuleppe jõustumiseks vajalikud nende oma nõuded on täidetud. Peadirektor teavitab käesoleva kokkuleppe jõustumisest viivitamata kõiki agentuuri liikmesriike.

b) Käesolev kokkulepe kehtib nii kaua kui riigid lepingus osalevad.

PROTOKOLL

Artikkel 26

Käesoleva kokkuleppe protokoll moodustab selle lahutamatu osa. Mõiste kokkulepe käesolevas dokumendis kasutatud kujul tähendab kokkulepet ja protokolli koos.

II OSA

SISSEJUHATUS

Artikkel 27

Kokkuleppe käesoleva osa eesmärgiks on nõuetekohaselt kindlaks määrata I osa kaitsemeetmete sätete rakendamise kord.

KAITSEMEETMETE EESMÄRK

Artikkel 28

Käesolevas kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmete eesmärgiks on õigeaegselt avastada märkimisväärsete tuumamaterjali koguste kõrvaldamine rahuotstarbelistest tuumaener- giaalastest toimingutest kasutamiseks tuumarelvade või muude tuumalõhkeseadmete tootmis- või teadmata eesmärkideks ning sellise kõrvaldamise ennetamine varase avastamise riski abil.

Artikkel 29

Artiklis 28 sätestatud eesmärgi saavutamiseks kasutatakse põhilise kaitsemeetmena materjaliarvestust ning oluliste täiendavate meetmetena kaitsetõkkeid ja järelevalvet.

Artikkel 30

Agentuuri kontrollitegevused lõpetab tehniliselt aruanne iga materjalibilansi ala kohta, milles näidatakse tulemuste lahknemine teataval perioodil ja esitatud koguste täpsuspiirid.

ÜHENDUSE KAITSEMEETMETE SÜSTEEM

Artikkel 31

Artikli 3 kohaselt kasutab agentuur kontrollitegevuste läbiviimisel täies ulatuses ühenduse kaitsemeetmete süsteemi.

Artikkel 32

Ühenduse tuumamaterjalide raamatupidamis- ja kontrollsüsteem käesoleva kokkuleppe alusel põhineb materjalibilansi alade ülesehitusel. Oma kaitsemeetmeid rakendades kasutab ühendus vajalikus ulatuses ja sätestab järgmisi meetmeid vastavalt vajadusele ja nagu allkokkulepetes nimetatud:

a) saadud, toodetud, väljasaadetud, kadunud või muul moel laost välja võetud ja laos olevate tuumamaterjali koguste kindlakstegemise mõõtesüsteem;

b) mõõtmiste täpsuse ja mõõtemääramatuse hindamine;

c) saatja/vastuvõtja mõõtmiste erinevuste kindlakstegemise, läbivaatamise ja hindamise kord;

d) tegeliku laoseisu kindlakstegemise kord;

e) mõõtmata laoseisu ja mõõtmata kadude hindamise kord;

f) andmike ja aruannete süsteem, mis iga materjalibilansi ala kohta esitab tuumamaterjali laoseisu ja muutused kõnesolevas laoseisus, sealhulgas üleandmine materjalibilansi alasse ja sealt välja;

g) sätted, mis kindlustavad raamatupidamiskorra õige kasutamise, ja

h) agentuurile kooskõlas artiklitega 59–65 ja 67–69 aruannete esitamise kord.

Artikkel 33

Kaitsemeetmeid käesoleva kokkuleppe alusel ei rakendata kaevandus- või maagitöötlemistegevustes kasutatavatele materjalidele.

Artikkel 34

a) Kui uraani või tooriumi sisaldavat materjali, mis ei ole jõudnud lõikes c kirjeldatud tuumakütusetsüklisse etappi, eksporditakse otse või kaudselt käesolevas kokkuleppes mitteosalevasse tuumarelvavabasse riiki, teavitab ühendus agentuuri selle kogusest, koostisest ja sihtkohast, välja arvatud kui materjal eksporditakse konkreetselt mittetuumaenergiaga seotud eesmärkidel.

b) Kui uraani või tooriumi sisaldavat materjali, mis ei ole jõudnud lõikes c kirjeldatud tuumakütusetsükli etappi, imporditakse riikidesse, teavitab ühendus agentuuri selle kogusest, koostisest ja sihtkohast, välja arvatud kui materjal imporditakse konkreetselt mittetuumaenergiaga seotud eesmärkidel.

c) Kui mis tahes tuumamaterjal, mis koostiselt ja puhtusastmelt sobib kütuse tootmiseks või isotooprikastamiseks, väljub tehasest või töötlemisprotsessi etapist, või kui sellist tuumamaterjali või mis tahes muud tuumakütusetsükli hilisemas etapis toodetavat tuumamaterjali imporditakse riikidesse, rakendatakse sellele tuumamaterjalile käesolevas kokkuleppes sätestatud muid kaitsemeetmeid.

KAITSEMEETMETE LÕPETAMINE

Artikkel 35

a) Kaitsemeetmete rakendamine tuumamaterjalile käesoleva kokkuleppe alusel lõpetatakse artiklis 11 sätestatud tingimustel. Kui artikli tingimused ei ole täidetud, kuid ühendus leiab, et käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali jääkide regenereerimine ei ole praegu võimalik või soovitav, konsulteerivad agentuur ja ühendus, milliseid kaitsemeetmeid on sobiv rakendada.

b) Kaitsemeetmete kohaldamine tuumamaterjalile käesoleva kokkuleppe alusel lõpetatakse artiklis 13 sätestatud tingimustel, kui agentuur ja ühendus nõustuvad, et sellist tuumamaterjali ei ole võimalik regenereerida.

KAITSEMEETMETE ERANDID

Artikkel 36

Ühenduse taotluse korral vabastab agentuur tuumamaterjali kaitsemeetmetest käesoleva kokkuleppe alusel järgmiselt:

a) lõhustuv erimaterjal, kui seda kasutatakse grammides või väiksemates kogustes instrumentide sensorkomponendina;

b) tuumamaterjal, kui seda kasutatakse mittetuumaenergiaalastes toimingutes vastavalt artiklile 13, kui sellist tuumamaterjali ei ole võimalik regenereerida ja

c) plutoonium, mille plutoonium-238 isotoopide kontsentratsioon ületab 80 %.

Artikkel 37

Ühenduse taotluse korral vabastab agentuur kaitsemeetmetest käesoleva kokkuleppe alusel tuumamaterjali, millele need kaitsemeetmed laieneksid, tingimusel et riikides kooskõlas käesoleva artikliga vabastatud tuumamaterjali koguhulk ei tohi ühelgi kunagi ületada järgmisi koguseid:

a) kokku üks kilogramm lõhustuvat erimaterjali, mis võib koosneda ühest või enamast järgmisest ainetest:

i) plutoonium;

ii) 0,2 (20 %) ja suurema rikastusega uraan, mis on arvestatud kaalu ja rikastusastme ruudu korrutisena ja

iii) 0,2 (20 %) väiksema ja looduslikust uraanist suurema rikastusega uraan, mis on arvestatud kaalu ja rikastusastme viiekordse ruudu korrutisena;

b) kokku 10 tonni looduslikku uraani ja vaesestatud uraani rikastusega üle 0,005 (0,5 %);

c) 20 tonni vaesestatud uraani 0,005 (0,5 %) või madalama rikastusastmega ja

d) 20 tonni tooriumi;

või sellised suuremad kogused, mille nõukogu on ühetaoliseks kohaldamiseks kindlaks määranud.

Artikkel 38

Kui vabastatud tuumamaterjali töödeldakse või ladustatakse koos käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjaliga, siis sätestatakse selliste kaitsemeetmete taaskohaldamine sellele.

ALLKOKKULEPPED

Artikkel 39

Ühendus sõlmib agentuuriga allkokkulepped, mis täpsustavad üksikasjalikult ja agentuurile käesoleva kokkuleppe alusel kohustuste tulemuslikuks ja tõhusaks täitmiseks vajalikus ulatuses, kuidas käesolevas kokkuleppes sätestatud korda rakendatakse. Allkokkuleppeid võib agentuuri ja ühenduse kokkuleppel laiendada või muuta käesolevat kokkulepet muutmata.

Artikkel 40

Allkokkulepped jõustuvad üheaegselt käesoleva kokkuleppe jõustumisega või võimalikult kiiresti pärast seda. Agentuur, ühendus ja riigid teevad kõik võimaliku, et need jõustuksid 90 päeva jooksul käesoleva kokkuleppe jõustumisest arvates; kõnesoleva ajavahemiku pikendamiseks on vajalik agentuuri, ühenduse ja riikide kokkulepe. Ühendus esitab agentuurile viivitamata allkokkulepete sõlmimiseks vajaliku teabe. Käesoleva kokkuleppe jõustumisel on agentuuril õigus rakendada selles sätestatud korda artiklis 41 sätestatud laonimistus olevale tuumamaterjalile ka siis, kui allkokkulepped ei ole veel jõustunud.

LAONIMISTU

Artikkel 41

Artiklis 62 viidatud esmase aruande põhjal koostab agentuur riikides oleva, käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva kogu tuumamaterjali koondlaonimistu selle päritolust sõltumata ja peab seda laonimistut järgnevate aruannete ja oma kontrollitegevuste tulemuste alusel. Laonimistu koopiad tehakse ühendusele kättesaadavaks kokkulepitavate ajavahemike tagant.

TEHNILINE TEAVE

Üldsätted

Artikkel 42

Artikli 8 kohaselt esitab ühendus agentuurile allkokkulepete arutamise käigus olemasolevaid rajatisi puudutava tehnilise teabe. Ajalised piirangud uusi rajatisi puudutava tehnilise teabe esitamiseks täpsustatakse allkokkulepetes ja selline teave esitatakse võimalikult varakult enne tuumamaterjali kasutuselevõtmist uues rajatises.

Artikkel 43

Agentuurile esitatav tehniline teave peab vajaduse korral iga rajatise puhul hõlmama järgmist:

a) rajatise tunnusandmed, milles esitatakse selle üldiseloom, eesmärk, nominaalvõimsus ja geograafiline asukoht ning nimi ja aadress rutiinsetel ärieesmärkidel kasutamiseks;

b) rajatise üldise ülesehituse kirjeldus, mis põhjendatud ulatuses hõlmab tuumamaterjali vormi, asukohta ja ringlust ja tuumamaterjali kasutavate, tootvate või töötlevate oluliste seadmete üldskeemi;

c) rajatise selliste omaduste kirjeldus, mis on seotud materjaliarvestuse, kaitsetõkete ja järelevalvega, ning

d) rajatises olemasoleva ja kavandatud tuumamaterjalide arvepidamise ja kontrollimise korra kirjeldus, milles tuuakse eraldi välja ettevõtja poolt kehtestatud materjalibilansi alad, ringluse mõõtmised ja tegeliku laoseisu kindlakstegemise kord.

Artikkel 44

Muu teave, mis on vajalik käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmete rakendamiseks, esitatakse samuti agentuurile iga rajatise puhul, kui nii on täpsustatud allkokkulepetes. Ühendus esitab agentuurile täiendavat teavet tervisekaitse- ja tööohutuse korra kohta, mida agentuuril tuleb jälgida ning mida agentuuri inspektoritel tuleb rajatises täita.

Artikkel 45

Ühendus esitab agentuurile läbivaatamiseks tehnilise teabe käesoleva kokkuleppe kaitsemeetmete asjakohaste muudatuste kohta ja agentuuri teavitatakse mis tahes muudatustest artikli 44 alusel esitatud teabes sellise piisava aja jooksul enne käesoleva kokkuleppe kohaste kaitsemeetmete rakendamist, mis võimaldaks neid vajaduse korral korrigeerida.

Artikkel 46

Tehnilise teabe läbivaatamise eesmärk

Agentuurile esitatud tehnilist teavet kasutatakse järgmistel eesmärkidel:

a) rajatiste ja tuumamaterjali iseloomu kindlakstegemiseks tuumamaterjalile kaitsemeetmete rakendamise eesmärgil piisavalt üksikasjalikult, et hõlbustada kontrolli;

b) käesoleva kokkuleppe alusel raamatupidamiseks kasutatavate materjalibilansi alade kindlaksmääramiseks ja selliste strateegiliste punktide valimiseks, mis on põhimõõtepunktid ja mida kasutatakse tuumamaterjali ringluse ja laoseisu määramiseks; selliste materjalibilansi alade kindlaksmääramisel kasutatakse muu hulgas järgmisi kriteeriume:

i) materjalibilansi ala suurus on seotud sellega, millise täpsusega on võimalik materjalibilanssi määrata;

ii) materjalibilansi ala kindlaks määrates kasutatakse mis tahes võimalust kaitsetõkete ja järelevalve kasutamiseks, et aidata tagada materjaliringluse mõõtmiste täielikkus ja seeläbi lihtsustada kaitsemeetmete kohaldamist ning koondada mõõtmistööd põhimõõtepunktidesse;

iii) äriliselt tundlikku teavet hõlmava protsessi etapi ümber võib ühenduse või asjaomase riigi taotluse korral moodustada spetsiaalse materjalibilansi ala;

c) käesoleva kokkuleppe alusel raamatupidamise eesmärgil tuumamaterjalide tegeliku laoseisu kindlakstegemise nominaalajastuse ja korra kehtestamiseks;

d) andmike ja aruannete nõuete ja andmike hindamise toimingute kehtestamiseks;

e) tuumamaterjali koguse ja asukoha kontrollinõuete ja -korra kehtestamiseks ja

f) kaitsetõkete ja järelevalvemeetodite ning -tehnikate asjakohaste kombinatsioonide ja strateegiliste punktide valimiseks, kus neid rakendada.

Tehnilise teabe läbivaatamise tulemused vastavalt agentuuri ja ühenduse kokkuleppele lisatakse allkokkulepetesse.

Artikkel 47

Tehnilise teabe uus läbivaatamine

Tehniline teave vaadatakse uuesti läbi, pidades silmas muudatusi töötingimustes või arenguid kaitsemeetmete tehnoloogias või kontrollikorra rakendamise kogemustes artikli 46 alusel võetud meetmete muutmise osas.

Artikkel 48

Tehnilise teabe kontroll

Agentuur koostöös ühenduse ja asjaomaste riikidega võib saata rajatistesse inspektoreid, et kontrollida agentuurile artiklite 42–45 alusel artiklis 46 sätestatud eesmärkidel edastatud tehnilist teavet.

TEAVE VÄLJASPOOL RAJATISI ASUVATEST TUUMAMATERJALIDEST

Artikkel 49

Ühendus edastab vajadusel korral agentuurile järgmise teabe, kui tuumamaterjali kasutatakse harilikult väljaspool rajatisi:

a) tuumamaterjali kasutamise üldkirjeldus, selle geograafiline asukoht ning kasutaja nimi ja aadress rutiinsetel ärieesmärkidel kasutamiseks ja

b) tuumamaterjali olemasoleva ja kavandatud arvepidamis- ja kontrollikorra üldkirjeldus, nagu allkokkulepetes täpsustatud.

Ühendus teavitab agentuuri õigeaegselt mis tahes muutustest teabes, mis talle käesoleva artikli alusel edastatakse.

Artikkel 50

Agentuurile artikli 49 kohaselt edastatud teavet võib asjakohases ulatuses kasutada artikli 46 punktides b–f sätestatud eesmärkidel.

ANDMIKE SÜSTEEM

Üldsätted

Artikkel 51

Ühendus korraldab andmike pidamist iga materjalibilansi ala kohta. Vajalikke andmikke kirjeldatakse allkokkulepetes.

Artikkel 52

Ühendus võtab meetmeid agentuuri inspektoritele andmike läbivaatamise hõlbustamiseks, eelkõige kui andmikke ei peeta hispaania, inglise, prantsuse ega vene keeles.

Artikkel 53

Andmikke säilitatakse vähemalt viis aastat.

Artikkel 54

Andmikud hõlmavad vastavalt vajadusele järgmist teavet:

a) kõikide käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvate tuumamaterjalide raamatupidamisandmikud ja

b) selliseid tuumamaterjale sisaldavate rajatiste tegevusandmikud.

Artikkel 55

Mõõtmiste süsteem, millel aruannete ettevalmistamiseks kasutatavad andmikud põhinevad, peab vastama kõige viimastele rahvusvahelistele standarditele või selliste standarditega kvaliteedilt võrduma.

Raamatupidamisandmikud

Artikkel 56

Raamatupidamisandmikud näitavad iga materjalibilansi ala kohta järgmist:

a) kõik varude muutused, nii et mis tahes ajal oleks võimalik kindlaks teha arvestuslik laoseis;

b) kõik tegeliku laoseisu kindlakstegemiseks kasutatavad mõõtmistulemused ja

c) kõik varude muutuste, arvestusliku laoseisu ja tegeliku laoseisu kohta tehtud muudatused ja parandused.

Artikkel 57

Kõikide muutuste puhul varudes ja tegelikes laoseisudes peavad andmikud tuumamaterjali iga partii kohta näitama järgmist: materjali tunnusandmed, partii andmed ja andmed allika kohta. Nimetatud andmikes käsitletakse eraldi igas tuumamaterjalipartiis sisalduvat uraani, tooriumi ja plutooniumi. Iga varude muutuse puhul märgitakse ära varude muutumise kuupäev ning vajaduse korral saatja materjalibilansi ala ja vastuvõtja materjalibilansi ala või vastuvõtja.

Artikkel 58

Tegevusandmik

Tegevusandmikud näitavad iga materjalibilansi ala kohta vastavalt vajadusele järgmist:

a) andmed tegevuse kohta, mida kasutatakse varude ja tuumamaterjali koostise muutuste kindlakstegemiseks;

b) mahutite ja mõõteriistade kalibreerimise ning proovide võtmise ja analüüsimisega saadud andmed, mõõtmiste kvaliteedi kontrollimise kord ning tuletatud hinnangud juhuslike ja süstemaatiliste vigade kohta;

c) varude inventuuriks valmistumise ja inventuuri käigus võetud järjestikuste meetmete kirjeldus, et tagada inventuuri täpsus ja täielikkus ning

d) võimaliku juhusliku või mõõdetamatu kahju põhjuse ja ulatuse kindlakstegemiseks võetud meetmete kirjeldus.

ARUANNETE SÜSTEEMID

Üldsätted

Artikkel 59

Ühendus esitab agentuurile aruanded käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali kohta, nagu artiklites 60–65 ja 67–69 on üksikasjalikult kirjeldatud.

Artikkel 60

Aruanded koostatakse hispaania, inglise, prantsuse või vene keeles, kui allkokkulepetes ei ole teisiti kindlaks määratud.

Artikkel 61

Aruannete aluseks on kooskõlas artiklitega 51–58 peetavad andmikud ja need koosnevad vastavalt vajadusele raamatupidamisaruannetest ja eriaruannetest.

Raamatupidamisaruanded

Artikkel 62

Ühendus esitab agentuurile esmase aruande käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva kogu tuumamaterjali kohta. Esmane aruanne saadetakse agentuurile 30 päeva jooksul selle kalendrikuu viimasest päevast arvates, mil käesolev kokkulepe jõustub, ning kajastab olukorda selle kuu viimase päeva seisuga.

Artikkel 63

Ühendus esitab agentuurile järgmised raamatupidamisandmikud iga materjalibilansi ala kohta:

a) varude muutuste aruanded, kus näidatakse kõik muutused tuumamaterjalide varudes. Aruanded saadetakse võimalikult kiiresti ja igal juhul allkokkulepetes nimetatud aja jooksul ning

b) materjalibilansi aruanded, mis näitavad materjalibilanssi materjalibilansi alal tegelikult olemasoleva tuumamaterjali tegeliku laoseisu alusel. Aruanded saadetakse võimalikult kiiresti ja igal juhul allkokkulepetes nimetatud aja jooksul.

Aruannete aluseks on aruandekuupäevaks kättesaadavad andmed ja neid võib hiljem vastavalt vajadusele korrigeerida.

Artikkel 64

Varude muutumise aruannetes esitatakse tuumamaterjalide tunnusandmed ja andmed iga materjalipartii kohta, varude muutumise kuupäev ning vajaduse korral saatja materjalibilansi ala ja vastuvõtja materjalibilansi ala või vastuvõtja. Aruannetele lisatakse lühikesed märkused, mis:

a) selgitavad varude muutumisi artikli 58 punkti a alusel sätestatud tegevusandmikus sisalduvate tegevust käsitlevate andmete põhjal ja

b) kirjeldavad, nagu allkokkulepetes on täpsustatud, kavandatavat tegevusprogrammi, eriti tegeliku laoseisu kindlakstegemist.

Artikkel 65

Ühendus annab aru iga laoseisu muutuse, kohandamise ja korrigeerimise kohta kas regulaarselt, koondnimekirja abil või eraldi. Laoseisu muutustest antakse aru partiide kaupa. Nagu allkokkulepetes nimetatud, võib tuumamaterjalide laoseisu väikesi muutusi, näiteks proovide üleandmisi analüüsiks, koondada üheks partiiks ja anda neist aru laoseisu ühe muutusena.

Artikkel 66

Agentuur esitab ühenduse huvitatud pooltele kasutamiseks poolaastaaruanded käesoleva kokkuleppe kohaselt kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali arvestuslikust laoseisust iga materjalibilansi ala kohta iga sellise aruande ajavahemikku hõlmava laoseisu muutuste aruande alusel.

Artikkel 67

Materjalibilansi aruanded peavad sisaldama järgmisi kandeid, kui agentuur ja ühendus ei ole teisiti kokku leppinud:

a) tegelik esialgne laoseis;

b) varude muutused (kõigepealt suurenemised, seejärel vähenemised);

c) lõplik arvestuslik laoseis;

d) saatja/vastuvõtja erinevused;

e) korrigeeritud lõplik arvestuslik laoseis;

f) tegelik lõplik laoseis ja

g) tulemuste lahknemine.

Tegeliku laoseisu aruanded, milles loetletakse kõik partiid eraldi ja täpsustatakse materjalide tunnusandmed ja partii andmed iga partii puhul, lisatakse igale materjalibilansi aruandele.

Artikkel 68

Eriaruanded

Ühendus koostab eriaruanded viivitamata:

a) kui mõni ebaharilik juhtum või olukord sunnib ühendust uskuma, et leiab aset või on aset leidnud tuumamaterjalide kadumine, mis ületab allkokkulepetes selleks täpsustatud piirid või

b) kui kaitsetõkked on allkokkulepetes täpsustatuga võrreldes sellises ulatuses ootamatult muutunud, et on saanud võimalikuks tuumamaterjali lubamatu kõrvaldamine.

Artikkel 69

Aruannete täpsustused ja selgitused

Agentuuri vastavasisulisel taotluse korral esitab ühendus agentuurile mis tahes aruande täpsustused ja selgitused, kui see on asjakohane käesoleva kokkuleppe kaitsemeetmetega seoses.

KONTROLL

Artikkel 70

Üldsätted

Agentuuril on õigus teostada kontrolli, nagu käesolevas kokkuleppes on sätestatud.

Kontrolli eesmärk

Artikkel 71

Agentuur võib viia läbi ad hoc kontrolli selleks, et:

a) kontrollida käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali esmases aruandes sisalduvat teavet ning teha kindlaks alates esmase aruande kuupäevast kuni asjaomase rajatise suhtes allkokkulepete jõustumise kuupäevani olukorras toimunud muudatused ja neid kontrollida ning

b) teha kindlaks ja võimaluse korral kontrollida käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali kogust ja koostist kooskõlas artiklitega 93 ja 96 enne selle vedamist riikidest välja või vedamisel riikidesse, välja arvatud ühendusesisestel vedamistel.

Artikkel 72

Agentuur võib teostada rutiinkontrolli selleks, et:

a) kontrollida aruannete vastavust andmikele;

b) kontrollida käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva kogu tuumamaterjali asukohta, tunnusandmeid, kogust ja koostist ning

c) kontrollida teavet tulemuste lahknemise võimalikest põhjustest, saatja/vastuvõtja erinevustest ja määramatustest arvestuslikus laoseisus.

Artikkel 73

Artiklis 77 sätestatud korrast lähtuvalt võib agentuur sooritada erikontrolle selleks, et:

a) kontrollida eriaruannetes sisalduvat teavet või

b) kui agentuur leiab, et ühenduse kättesaadavaks tehtud teabest, sealhulgas ühenduse selgitused ja rutiinkontrollide käigus saadud teave, ei piisa agentuurile käesolevast kokkuleppest tulenevate kohustuste täitmiseks.

Kontroll loetakse erikontrolliks, kui see leiab aset lisaks käesolevas kokkuleppes sätestatud rutiinkontrollitööle või hõlmab juurdepääsu teabele või kohtadele, mida ei hõlma artiklis 76 nimetatud ad hoc ja rutiinkontrollid või mõlemad.

Kontrolli ulatus

Artikkel 74

Artiklites 71-73 nimetatud eesmärkidel võib agentuur:

a) uurida vastavalt artiklitele 51–58 peetavaid andmikke;

b) sooritada käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva kogu tuumamaterjali sõltumatuid mõõtmisi;

c) kontrollida vahendite ja teiste mõõte- ja kontrollseadmete toimimist ja kalibreerimist;

d) kohaldada ja kasutada järelevalve- ja kaitsetõkkemeetmeid ning

e) kasutada muid objektiivseid meetodeid, mis on osutunud tehniliselt teostatavaks.

Artikkel 75

Artikli 74 raames võimaldatakse agentuurile järgmist:

a) jälgida, et materjalibilansi arvepidamiseks vajalikud proovid põhimõõtepunktides võetakse kooskõlas representatiivsete proovide võtmise korraga, jälgida proovide töötlemist ja ana lüüsi ning võtta selliste proovide vastuproove;

b) jälgida, et materjalibilansi arvepidamiseks vajalikud tuumamaterjalide mõõtmised põhimõõtepunktides on representatiivsed, ning jälgida asjaomaste vahendite ja seadmete kalibreerimist;

c) leppida kokku ühenduse ja vajalikus ulatuses asjaomase riigiga, et vajaduse korral:

i) sooritatakse täiendavad mõõtmised ja võetakse täiendavad proovid agentuuri poolt kasutamiseks;

ii) analüüsitakse agentuuri standardanalüüsiproove;

iii) vahendite ja muude seadmete kalibreerimisel kasutatakse asjakohaseid absoluutstandardeid;

iv) sooritatakse muid kalibreerimisi;

d) korraldada oma seadmete kasutamine sõltumatuks mõõtmiseks ja järelevalveks ning kui allkokkulepetes nii on täpsustatud ja kokku lepitud, siis korraldada selliste seadmete paigaldamine;

e) kasutada oma plomme ja muid võltsimiskindlaid ja identifitseerimisseadmeid kaitsetõketeks, kui allkokkulepetes nii on täpsustatud ja kokku lepitud, ning

f) koos ühenduse või asjaomase riigiga korraldada agentuuri kasutusse võetud proovide saatmine.

Juurdepääs kontrollimiseks

Artikkel 76

a) Artikli 71 lõikes a nimetatud eesmärkidel ja kuni strateegiliste punktide täpsustamiseni allkokkulepetes on agentuuri inspektoritel pääs mis tahes kohta, kus esmane aruanne või sellega seoses läbi viidud kontroll näitavad käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali olemasolu.

b) Artikli 71 lõikes b nimetatud eesmärkidel on agentuuri inspektoritel juurdepääs mis tahes kohta, millest agentuuri on teavitatud kooskõlas artikli 92 punkti d alapunktiga iii või artikli 95 punkti d alapunktiga iii.

c) Artiklis 72 nimetatud eesmärgil on inspektoritel juurdepääs ainult allkokkulepetes nimetatud strateegilistesse punktidesse ja artiklite 51-58 kohaselt peetavatele andmikele.

d) Juhul kui ühendus jõuab järeldusele, et mis tahes ebatavaliste asjaolude tõttu on vajalik agentuuri juurdepääsu ulatuslikumat piiramist, korraldavad ühendus ja agentuur viivitamata agentuurile võimaluse täita kaitsemeetmete alased kohustused kõnesolevaid piiranguid silmas pidades. Kõikidest sellistest korraldustest teavitab peadirektor nõukogu.

Artikkel 77

Kui asjaolud võivad anda alust erikontrolliks artiklis 73 nimetatud eesmärgil, konsulteerivad ühendus ja agentuur viivitamata teineteisega. Selliste konsultatsioonide tulemusel võib agentuur:

a) sooritada kontrolle lisaks käesolevas kokkuleppes sätestatud rutiinkontrollitööle ja

b) kokkuleppel ühendusega hankida juurdepääsu artiklis 76 nimetatust erinevale teabele või kohtadele. Mis tahes lahkarvamused lahendatakse kooskõlas artiklitega 21 ja 22. Juhul kui ühenduse või riigi tegutsemine, kui see puudutab kumbagi lepinguosalist eraldi, on oluline ja kiireloomuline, kohaldatakse artiklit 18.

Rutiinkontrolli tihedus ja intensiivsus

Artikkel 78

Rutiinkontrollide arv, intensiivsus ja kestus hoitakse optimaalset ajastust rakendades käesolevas kokkuleppes sätestatud kaitsetoimingute tulemusliku rakendamisega kooskõlas minimaalne ning kokkuleppe alusel kasutatavaid kontrolliressursse kasutatakse optimaalselt ja võimalikult ökonoomselt.

Artikkel 79

Agentuur võib rajatistele ja väljaspool rajatisi asuvatele materjalibilansi aladele, mille tuumamaterjalide sisaldus või aastakäive, olenevalt sellest, kumb suurem on, ei ületa 5 efektiivkilogrammi, sooritada ühe rutiinkontrolli aastas.

Artikkel 80

Rutiinkontrollide arv, intensiivsus, kestus ja viis rajatistel, mille tuumamaterjalide sisaldus või aastakäive ületab 5 efektiivkilogrammi, määratakse kindlaks sellisel alusel, et kontrollirežiim maksimaalse või piirjuhtumi korral ei oleks intensiivsem, kui on vajalik ja piisav pideva informeerituse säilitamiseks tuumamaterjali ringlusest ja laoseisust, ning maksimaalne rutiinkontrollitöö selliste rajatiste puhul määratakse kindlaks järgmiselt:

a) reaktorite ja suletud säilitusseadeldiste puhul on rutiinkontrollide maksimaalseks lubatud koguarvuks aastas määratud üks kuuendik kontrollimise inimaastat iga sellise rajatise kohta;

b) rajatiste puhul, mis ei ole reaktorid ega suletud säilitusseadeldised, mis hõlmavad enam kui 5 protsendini rikastatud plutooniumi või uraani, määratakse rutiinkontrollide maksimaalseks lubatud koguarvuks aastas iga sellise rajatise kohta 30 × √E kontrollimise inimpäeva aastas, kus E on tuumamaterjali laoseis või käive aastas, olenevalt sellest, kumb on suurem, väljendatuna efektiivkilogrammides. Mis tahes sellise rajatise jaoks kehtestatud maksimum ei tohi siiski olla väiksem kui 1,5 kontrollimise inimaastat ja

c) punktidega a või b hõlmamata rajatiste puhul määratakse maksimaalseks lubatud rutiinkontrollide koguarvuks aastas üks kolmandik kontrollimise inimaastat pluss 0,4 × E kontrollimise inimaastat aastas, kus E on tuumamaterjali laoseis või käive aastas, olenevalt sellest, kumb on suurem, väljendatuna efektiivkilogrammides.

Käesoleva kokkuleppe osalised võivad kokkuleppel käesolevas artiklis nimetatud maksimaalse kontrollitöö näitajaid vähendada, kui nõukogu otsustab, et selline muudatus on põhjendatud.

Artikkel 81

Artiklite 78–80 kohaselt peavad rutiinkontrollide tegeliku arvu, intensiivsuse, kestuse, ajastamise ja viisi kriteeriumid mis tahes rajatiste puhul hõlmama järgmist:

a) tuumamaterjali vorm, eelkõige kui on tegemist lahtise tuumamaterjaliga või seda sisaldavad mitu eraldi ühikut; selle keemiline koostis ning uraani puhul, kas ta on kõrge või madala rikastusastmega; ning sellele juurdepääsetavus;

b) ühenduse kaitsemeetmete tulemuslikkus, sealhulgas millises ulatuses on rajatiste operaatorid ühenduse kaitsemeetmetest funktsionaalselt sõltumatud; millises ulatuses on ühendus rakendanud artiklis 32 nimetatud meetmed; kui kiiresti esitatakse aruanded agentuurile; nende kooskõla agentuuri sõltumatu kontrolliga; ja tulemuste lahknemise kogus ja õigsus agentuuri kontrollimisel;

c) tuumakütusetsükli omadused riikides, eriti käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluvat tuumamaterjali sisaldavate rajatiste arv ja tüübid, selliste rajatiste omadused, mis on asjakohased käesolevast kokkuleppest tulenevateks kaitsemeetmeteks, eriti kaitsetõkete aste; millises ulatuses selliste rajatiste konstruktsioon hõlbustab tuumamaterjali ringluse ja laoseisu kontrolli; ja millises ulatuses on teave erinevatelt materjalibilansi aladelt korreleeritav;

d) rahvusvaheline vastastikune sõltuvus, eriti millises ulatuses saadakse tuumamaterjali teistest riikidest või saadetakse sinna kasutamiseks või töötlemiseks; agentuuri kontrollitoimingud sellega seoses; ja millises ulatuses on tuumaenergiaalased toimingud igas riigis seotud selliste tegevustega teistes riikides ning

e) tehnilised arengud kaitsemeetmete valdkonnas, sealhulgas statistilised meetodid ja juhuvalik tuumamaterjalide ringluse hindamiseks.

Artikkel 82

Agentuur ja ühendus konsulteerivad teineteisega, kui viimane leiab, et kontrollitööd kasutatakse alusetult teatud rajatistele keskendudes.

Kontrolliteatis

Artikkel 83

Agentuur teavitab ühendust ja asjaomaseid riike enne agentuuri inspektorite saabumist rajatistesse või materjalibilansi aladele väljaspool rajatisi järgmiselt:

a) artikli 71 punkti b kohaste ad hoc kontrollide puhul vähemalt 24 tundi ette; artikli 71 punkti a kohaste ning artiklis 48 sätestatud kontrollide puhul vähemalt üks nädal ette;

b) artikli 73 kohaste erikontrollide puhul võimalikult kiiresti pärast seda, kui agentuur ja ühendus on artikli 77 sätete kohaselt teineteisega konsulteerinud, seda tingimusel, et saabumisest teavitamine on tavaliselt konsulteerimise osa ja

c) artikli 72 kohaste rutiinkontrollimiste puhul vähemalt 24 tundi ette artikli 80 punktis b osutatud rajatiste ja enam kui 5 protsendini rikastatud uraani või plutooniumi sisaldavate suletud säilitusseadeldiste puhul ning üks nädal ette kõikidel muudel juhtudel.

Selline kontrolliteatis peab sisaldama agentuuri inspektorite nimesid ja loetlema külastatavad rajatised ja materjalibilansi alad väljaspool rajatisi, samuti nende külastamise ajavahemiku. Kui agentuuri inspektorid saabuvad väljastpoolt riike, teatab agentuur ka nende riikidesse saabumise koha ja aja.

Artikkel 84

Olenemata artikli 83 sätetest, võib agentuur täiendava meetmena ilma ette teatamata sooritada osa rutiinkontrollidest artikli 80 alusel kooskõlas juhuvaliku põhimõttega. Etteteatamata kontrollimisi sooritades võtab agentuur täiel määral arvesse talle artikli 64 punkti b alusel esitatud tegevusprogramme. Lisaks sellele nõustab ta, kui see on võimalik ja tegevusprogrammist lähtudes, ühendust ja asjaomast riiki regulaarselt oma etteteatatud ja etteteatamata kontrollimistest, täpsustades üldajavahemikud, mil kontrollimised on ette nähtud. Etteteatamata kontrollimisi teostades teeb agentuur kõik võimaliku esineda võivate raskuste minimeerimiseks ühenduse ja asjaomase riigi ning rajatise käitajate jaoks, arvestades artiklite 44 ja 89 asjakohaseid sätteid. Samuti teevad ühendus ja asjaomane riik kõik võimaliku agentuuri inspektorite ülesande hõlbustamiseks.

Agentuuri inspektorite määramine

Artikkel 85

Agentuuri inspektorite määramisel kohaldatakse järgmist korda:

a) peadirektor teatab ühendusele ja riikidele kirjalikult agentuuri iga ametniku puhul, kelle määramiseks agentuuri inspektoriks riikidesse ta teeb ettepaneku, tema nime, kutsekvalifikatsiooni, kodakondsuse, ametijärgu ja võimalikud muud olulised üksikasjad;

b) ühendus teavitab peadirektorit 30 päeva jooksul sellise ettepaneku saamisest, kas ettepanek on vastu võetud;

c) peadirektor võib määrata iga ametniku, keda ühendus ja riigid on aktsepteerinud, üheks agentuuri inspektoriks riikidesse, ja teavitab ühendust ja riike sellistest määramistest ning

d) tegutsedes ühenduse taotluse korral või omal algatusel, teavitab peadirektor ühendust ja riike viivitamata riikidesse agentuuri inspektoriks määratud ametniku volituste tühistamisest.

Artiklis 48 sätestatud tegevusteks ning ad hoc kontrollide läbiviimiseks artikli 71 punkti a kohaselt vajalike agentuuri inspektorite puhul viiakse määramistoimingud siiski võimaluse korral lõpule 30 päeva jooksul pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist. Kui selline määramine kõnesolevates ajalistes piirides osutub võimatuks, määratakse agentuuri inspektorid sellisel eesmärgil ajutiselt.

Artikkel 86

Riigid annavad või uuendavad vajaduse korral võimalikult kiiresti igale artikli 85 alusel määratud inspektorile vajalikud viisad.

Agentuuri inspektorite käitumine ja külaskäigud

Artikkel 87

Agentuuri inspektorid, täites neile artiklite 48 ja 71–75 alusel pandud ülesandeid, teostavad oma toiminguid rajatiste ehitamist, kasutuselevõttu või tööd takistamata või edasi lükkamata või nende turvalisust mõjutamata. Eelkõige hoiduvad agentuuri inspektorid rajatiste käitamise ülevõtmisest või rajatiste personali juhtimisest mis tahes tööd teostama. Kui agentuuri inspektorid leiavad, et artiklite 74 ja 75 kohaselt peaks rajatise käitaja läbi viima teatavad tegevused, esitavad nad vastava taotluse.

Artikkel 88

Kui agentuuri inspektorid vajavad riigis kättesaadavaid teenuseid, sealhulgas seadmete kasutamine seoses kontrolli sooritamisega, hõlbustavad asjaomane riik ja ühendus agentuuri inspektoritel selliste teenuste hankimist ja selliste seadmete kasutamist.

Artikkel 89

Ühendusel ja asjaomastel riikidel on õigus määrata, et agentuuri inspektoreid saadaksid nende kontrollimistel ühenduse inspektorid ja vastavalt nende riikide esindajad, tingimusel et agentuuri inspektoreid ei sunnita seeläbi viivitama ega muul moel takistata neil oma ülesannete täitmist.

AGENTUURI KONTROLLITEGEVUSTE ARUANNE

Artikkel 90

Agentuur teavitab ühendust huvitatud pooltele kasutamiseks järgmisest:

a) kontrollimiste tulemused ajavahemike järel, mis täpsustatakse allkokkulepetes ja

b) millised järeldused ta on teinud oma kontrollitegevustest.

VEDAMISED RIIKIDESSE VÕI RIIKIDEST VÄLJA

Artikkel 91

Üldsätted

Tuumamaterjal, mis allub või peab alluma kaitsemeetmetele käesoleva kokkuleppe alusel, mida veetakse riikidesse või neist välja, loetakse käesoleva kokkuleppe tähenduses ühenduse ja asjaomaste riikide vastutusel olevaks:

a) riikidesse vedamisel alates ajast, mil materjali vedamise lähteriik sellisest vastutusest vabaneb, kuid hiljemalt ajal, mil materjal jõuab sihtkohta ja

b) riikidest välja vedamisel kuni ajani, mil vastuvõttev riik sellise vastutuse saab, kuid hiljemalt ajal, mil tuumamaterjal jõuab sihtkohta.

Vastutuse üleandmise punkt määratakse kooskõlas vastavate kokkulepetega ühelt poolt ühenduse ja asjaomase riigi ning teiselt poolt tuumamaterjali vedava või vastuvõtva riigi vahel. Ühendust ega ühtegi riiki ei peeta tuumamaterjali eest selliselt vastutavaks ainuüksi seetõttu, et tuumamaterjali transiitveos liigub riigi territooriumil või üle selle, või et seda veetakse riigi lipu all sõitval laeval või riigi õhusõidukil.

Vedamine riikidest välja

Artikkel 92

a) Ühendus teavitab agentuuri käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali mis tahes kavatsetavast vedamisest riikidest välja, kui saadetise kogus ületab üht efektiivkilogrammi, või rajatiste puhul, mis harilikult saadavad märkimisväärseid koguseid samasse riiki saadetistena, millest ükski ei ületa üht efektiivkilogrammi, kui nii on täpsustatud allkokkulepetes.

b) Selline teade edastatakse agentuurile pärast üleandmist puudutavate lepinguliste kokkulepete sõlmimist ja allkokkulepetes täpsustatud aja jooksul.

c) Agentuur ja ühendus võivad etteteatamiseks kokku leppida teistsuguse korra.

d) Teates täpsustatakse:

i) üleantava tuumamaterjali tunnusandmed ja võimaluse korral selle eeldatav kogus ja koostis ning materjalibilansi ala, kust need pärinevad;

ii) tuumamaterjali sihtriik;

iii) tuumamaterjali väljasaatmiseks ettevalmistamise kuupäevad ja kohad;

iv) tuumamaterjali väljasaatmise ja sihtkohta jõudmise ligikaudsed kuupäevad ja

v) millises üleandmispunktis vastutus tuumamaterjali eest käesoleva kokkuleppe tähenduses läheb üle vastuvõtvale riigile ja tõenäoline sellesse punkti jõudmise kuupäev.

Artikkel 93

Artiklis 92 viidatud teade peab võimaldama agentuuril vajadusel korral sooritada ad hoc kontroll tuumamaterjali koguse ja koostise kindlakstegemiseks ja võimaluse korral kontrollimiseks enne selle vedamist riikidest välja, välja arvatud ühendusesisesed vedamised, ja agentuuri soovi või ühenduse taotluse korral kinnitada tuumamaterjalile plommid, kui see on väljavedamiseks ette valmistatud. Siiski ei tohi sellise teate alusel sooritatud või kavandatavad agentuuri tegevused mitte mingil viisil edasi lükata tuumamaterjali üleandmist.

Artikkel 94

Kui vastuvõtvas riigis ei kehti tuumamaterjalile agentuuri kaitsemeetmed, korraldab ühendus, et agentuur saab vastuvõtvalt riigilt kinnituse üleandmise kohta kolme kuu jooksul alates tuumamaterjali eest vastutuse üleminekust vastuvõtvale riigile.

Vedamine riikidesse

Artikkel 95

a) Ühendus teavitab agentuuri käesoleva kokkuleppe alusel kaitsemeetmetele alluva tuumamaterjali mis tahes oodatavast vedamisest riikidesse, kui saadetis ületab üht efektiivkilogrammi, või rajatiste puhul, millele harilikult saadetakse märkimisväärseid koguseid samast riigist saadetistena, millest ükski ei ületa üht efektiivkilogrammi, kui nii on täpsustatud allkokkulepetes.

b) Agentuuri teavitatakse tuumamaterjali oodatavast kohalejõudmisest võimalikult varakult ja igal juhul allkokkulepetes täpsustatud aja jooksul.

c) Agentuur ja ühendus võivad etteteatamiseks kokku leppida teistsuguse korra.

d) Teates täpsustatakse:

i) tuumamaterjali tunnusandmed ja võimaluse korral selle eeldatav kogus ja koostis;

ii) millises üleandmispunktis vastutus tuumamaterjali eest käesoleva kokkuleppe tähenduses läheb üle ühendusele ja asjaomasele riigile ja tõenäoline sellesse punkti jõudmise kuupäev ning

iii) eeldatav sihtkohta jõudmise kuupäev ning tuumamaterjali eeldatava lahtipakkimise koht ja aeg.

Artikkel 96

Artiklis 95 osutatud teade peab võimaldama agentuuril vajadusel korral sooritada ad hoc kontrolli riikidesse veetava tuumamaterjali koguse ja koostise kindlakstegemiseks ja võimaluse korral kontrollimiseks, välja arvatud ühendusesisesed vedamised, saadetise lahtipakkimise ajal. Siiski ei tohi sellise teate alusel sooritatud või kavandatavad agentuuri tegevused mitte mingil viisil lahtipakkimist edasi lükata.

Artikkel 97

Eriaruanded

Ühendus koostab artiklis 68 kirjeldatud eriaruande, kui mõni ebaharilik juhtum või olukord, sealhulgas märkimisväärne hilinemine, sunnib ühendust uskuma, et riikidesse või riikidest välja vedamisel leiab aset või on aset leidnud tuumamaterjalide kadumine.

MÕISTED

Artikkel 98

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1. A. Ühendus tähendab mõlemat järgmist:

a) Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) asutamislepinguga loodud juriidiline isik, kes on käesoleva kokkuleppe osaline ning

b) territoorium, mille suhtes kohaldatakse Euratomi asutamislepingut.

B. Riigid – tuumarelvavabad riigid, ühenduse liikmed, käesoleva kokkuleppe osalised.

2. A. Korrigeerimine – kanne raamatupidamisandmikus või aruandes, mis näitab saatja/vastuvõtja vahet või tulemuste lahknemist.

B. Aastakäive – artiklite 79 ja 80 tähenduses nominaalvõimsusel töötavast rajatisest aastas välja veetava tuumamaterjali kogus.

C. Partii – tuumamaterjali kogus, mida raamatupidamise eesmärgil käsitatakse põhimõõtepunktis ühe ühikuna ning mille koostis ja kogus on määratletud samade spetsifikaatide või mõõtmistega. Tuumamaterjal võib esineda puistekaubana või teatava hulga eraldi ühikutena.

D. Andmed partii kohta – tuumamaterjali iga elemendi kogukaal ning plutooniumi ja uraani puhul vajaduse korral ka isotoopkoostis. Arvestusühikud on järgmised:

a) plutooniumisisaldus grammides;

b) kokku uraani grammides ja uraan-235 pluss uraan-233 sisaldus grammides nende isotoopidega rikastatud uraani puhul ning

c) tooriumi, loodusliku uraani või vaesestatud uraani sisaldus kilogrammides.

Aruandmist silmas pidades liidetakse partiis sisalduvate eri ühikute kaalud omavahel enne lähima ühikuni ümardamist.

E. Materjalibilansi ala "arvestuslik laoseis" – kõnealuse materjalibilansi ala kõige viimase tegeliku laoseisu ja kõigi pärast varude inventuuri toimunud varude muutuste algebraline summa.

F. Parandused – kanne raamatupidamisandmikus või aruandes, millega korrigeeritakse kindlakstehtud viga või mis kajastab varem andmikku või aruandesse kantud koguse täiustatud mõõtmise tulemust. Iga paranduse puhul tuleb ära märkida kanne, mille kohta see parandus käib.

G. Efektiivkilogramm – tuumamaterjali kaitsemeetmetes kasutatav spetsiaalne ühik. Kogus efektiivkilogrammides on:

a) plutooniumi puhul plutooniumi kaal kilogrammides;

b) 0,01 (1 %) ja suurema rikastusega uraani puhul sellise uraani kilogrammides mõõdetud kaalu ja rikastusastme ruudu korrutis;

c) 0,01 (1 %) kuni 0,005 (0,5 %) rikastusega uraani puhul sellise uraani kaal kilogrammides korrutatud 0,0001ga ning

d) 0,005 (0,5 %) või madalama rikastusega vaesestatud uraani puhul ja tooriumi puhul sellise aine kaal kilogrammides korrutatud 0,00005ga.

H. Rikastamine – uraaniisotoopide U-233 ja U-235 kogukaalu suhe kogu kõnealuse uraani kogukaalu suhtes.

I. Rajatis

a) reaktor, kriitiline rajatis, muundamisrajatis, tootmisrajatis, ümbertöötlemisrajatis, isotoopide eraldamise rajatis või eraldiasetsev säilitusseadeldis või

b) mis tahes koht, kus tavaliselt kasutatakse tuumamaterjali ühest kilogrammist suuremates kogustes.

J. Varude muutus – materjalibilansi alal paikneva tuumamaterjali partiides mõõdetav lisandumine või vähenemine; selline muutus hõlmab tavaliselt järgmist:

a) Lisandumised:

i) import;

ii) siseriiklik vastuvõtt: vastuvõtt riikidest, teistelt materjalibilansi aladelt, kaitsemeetmetega hõlmamata (mitterahuotstarbelistest) tegevusest; kaitsemeetmete rakendamise algpunktis;

iii) tuumatoode: lõhustuva erimaterjali tootmine reaktoris ja

iv) vabastuse tühistamine: kaitsemeetmete taaskohaldamine varem sellest kasutuse või koguse tõttu vabastatud tuumamaterjalile.

b) Vähenemised:

i) eksport;

ii) siseriiklik väljasaatmine: väljasaatmised riikide piires teistele materjalibilansi aladele või kaitsemeetmetega katmata (mitterahuotstarbelisse) tegevusse;

iii) tuumakadu: tuumamaterjali kadu selle muundumise tõttu tuumareaktsiooni tulemusel teiseks elemendiks või isotoobiks või teisteks elementideks või isotoopideks;

iv) mõõdetud väljapraakimine: tuumamaterjal, mis on mõõdetud või mõõtmiste alusel hinnatud ja välja praagitud selliselt, et see ei ole kõlblik edasiseks kasutuseks tuumaenergiana;

v) säilitatavad jäätmed: tootmises või tootmisõnnetuse tulemusena tekkinud tuumamaterjal, mida praegu käsitletakse mitteregenereeritavana, kuid säilitatakse;

vi) vabastus: tuumamaterjali vabastamine kaitsemeetmete alt kasutuse või koguse tõttu ja

vii) muu kadu: näiteks juhuslik kadu (see tähendab tuumamaterjali pöördumatu ja tahtmatu kadu tootmisõnnetuse tulemusena) või vargus.

K. Põhimõõtepunkt – koht, kus tuumamaterjal esineb sellisel kujul, et seda on võimalik materjaliringluse või varude kindlaksmääramiseks mõõta. Seega hõlmavad põhimõõtepunktid sisendeid ja väljundeid (sealhulgas mõõdetud väljapraagitud materjale) ning materjalibilansi ala ladustamiskohti, kuid ei piirdu nendega.

L. Kontrollimise inimaasta – artikli 80 tähenduses 300 kontrollimise inimpäeva, kus inimpäev on päev, mille jooksul üks inspektor omab juurdepääsu rajatisele mis tahes ajal kokku kuni kaheksa tunni jooksul.

M. Materjalibilansi ala – ala rajatise sees või väljaspool seda, kus on võimalik:

a) kindlaks määrata iga materjalibilansi alale või sellelt välja veetava tuumamaterjali kogus ja

b) vajaduse korral kindlaks määrata iga materjalibilansi ala tegelik laoseis sätestatud korras,

et kindlaks määrata materjalibilanss agentuuri kaitsemeetmetega seoses.

N. Tulemuste lahknemine – erinevus arvestusliku laoseisu ja tegeliku laoseisu vahel.

O. Tuumamaterjal – mis tahes lähte- või lõhustuv erimaterjal, nagu on määratletud põhikirja XX artiklis. Mõistet lähtematerjal ei tõlgendata maagi või maagijäätmete kohta käivana. Nõukogu mis tahes otsustus põhikirja XX artikli alusel pärast käesoleva kokkuleppe jõustumist, mis lisab lähtematerjale või lõhustuvaid erimaterjale, jõustub käesoleva kokkuleppe alusel ainult siis, kui ühendus ja riigid seda aktsepteerivad.

P. Tegelik laoseis – kõigi teataval ajal materjalibilansi alal olevate tuumamaterjalipartiide mõõdetud või arvutatud koguste summa, mis saadakse sätestatud korras.

Q. Saatja/vastuvõtja vahe – saatja materjalibilansi ala teatatud tuumamaterjalipartii koguse ja vastuvõtja materjalibilansi alal mõõdetud tuumamaterjalipartii koguse vaheline erinevus.

R. Algandmed – andmed, mis on registreeritud mõõtmise või kalibreerimise käigus või mida kasutatakse selliste empiiriliste seoste tuletamiseks, mille põhjal saab kindlaks teha tuumamaterjali või mis annavad teavet partii kohta. Algandmete hulka võivad kuuluda näiteks ühendite kaal, elemendi kaalu kindlaksmääramise muundustegurid, erikaal, elementide kontsentratsioon, isotoopsuhted, mahu ja rõhu vaheline suhe ning toodetud plutooniumi ja toodetud energia vaheline suhe.

S. Strateegiline punkt – projekteerimisandmete uurimisel valitud koht, kus tavatingimustel ja koos kõigist ülejäänud strateegilistest punktidest pärinevate andmetega saadakse ja kontrollitakse andmeid, mis on kaitsemeetmete kohaldamiseks vajalikud ja piisavad; strateegiline punkt võib hõlmata iga kohta, kus tehakse materjalibilansi arvestusega seotud põhimõõtmisi ning viiakse ellu kaitsetõkke- ja järelevalvemeetmeid.

--------------------------------------------------

PROTOKOLL

Artikkel 1

Käesolev protokoll laiendab teatavaid kokkuleppe sätteid ja eelkõige määrab kindlaks tingimused ja vahendid, mille alusel kokkuleppes sätestatud kaitsemeetmete kohaldamise alane koostöö toimub viisil, mis aitab vältida ühenduse kaitsetegevuste asjatut dubleerimist.

Artikkel 2

Ühendus kogub kokkuleppe alusel agentuurile esitatavat teavet rajatiste ja väljaspool rajatisi asuva tuumamaterjali kohta allkokkulepetele lisatud kokkulepitud indikatiivse küsimustiku abil.

Artikkel 3

Agentuur ja ühendus viivad koos läbi kokkuleppe artikli 46 punktides a–f sätestatud tehnilise teabe uurimise ja kaasavad selle kokkulepitud tulemused allkokkulepetesse. Lepingu artiklis 48 sätestatud tehnilise teabe kontrolli viib läbi agentuur koostöös ühendusega.

Artikkel 4

Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud teabe andmisel agentuurile edastab ühendus ka teavet kontrollimeetodite kohta, mille suhtes ta teeb kasutamisettepaneku, ja täielikud ettepanekud, sealhulgas rutiinkontrollitegevuste kontrollitöö hinnang, rajatiste ja väljaspool rajatisi asuvate materjalibilansialade jaoks plangid.

Artikkel 5

Plangid allkokkulepete jaoks valmistavad ette ühendus ja agentuur koos.

Artikkel 6

Ühendus kogub käitajatelt aruanded, peab koondandmikke nende aruannete põhjal ja teostab saadud teabe tehnilist ja raamatupidamiskontrolli ning analüüsi.

Artikkel 7

Käesoleva protokolli artikli 6 ülesannete lõpetamisel koostab ühendus ja edastab agentuurile igakuiselt varude muutuste aruanded allkokkulepetes nimetatud aja jooksul.

Artikkel 8

Lisaks saadab ühendus agentuurile materjalibilansi aruanded ja tegeliku laoseisu nimistud sagedusega, mis sõltub allkokkulepetes nimetatud tegeliku laoseisu kindlakstegemise sagedusest.

Artikkel 9

Käesoleva protokolli artiklites 7 ja 8 osutatud aruannete vorm ja ülesehitus, nagu agentuur ja ühendus on kokku leppinud, täpsustatakse allkokkulepetes.

Artikkel 10

Ühenduse ja agentuuri rutiinseid kontrolltegevusi, sealhulgas kokkuleppe artiklis 84 osutatud kontrolle kokkuleppe tähenduses koordineeritakse käesoleva protokolli artiklite 11–23 alusel.

Artikkel 11

Lepingu artiklite 79–80 kohaselt agentuuri kontrollimiste tegeliku arvu, intensiivsuse, kestuse, ajastamise ja viisi kindlaksmääramisel tuleb mis tahes rajatiste puhul võtta arvesse ühenduse kontrollitööd riikidevahelise kaitsemeetmete süsteemi raames käesoleva protokolli sätete alusel.

Artikkel 12

Kontrollitööd kokkuleppe alusel iga rajatise puhul määratakse kindlaks kokkuleppe artikli 81 kriteeriumide abil. Neid kriteeriume rakendatakse allkokkulepetes sätestatud reeglite ja meetodite abil, mida on kasutatud kontrollitööde arvutamiseks allkokkulepetele lisatud konkreetsete näidete puhul. Kõnesolevad reeglid ja meetodid vaadatakse regulaarselt läbi vastavalt kokkuleppe artiklile 7, et võtta arvesse uusi tehnoloogilisi arenguid kaitsemeetmete valdkonnas ja saadud kogemusi.

Artikkel 13

Sellised kontrollitööd, mis väljendatakse tegelikult kohaldatavate kontrollitööde kokkuleppeliste hinnangutena, sätestatakse allkokkulepetes koos ühenduse ja agentuuri sooritatavate kontrollimeetodite ja kontrollimise ulatuse asjakohaste kirjeldustega. Need kontrollitööd moodustavad normaalkäitustingimustel ja allpool sätestatud tingimustel tegeliku maksimaalse kontrollitöö rajatise puhul vastavalt kokkuleppele:

a) kokkuleppe artiklis 32 sätestatud teave ühenduse kaitsemeetmete kohta, nagu allkokkulepetes on nimetatud, kehtib edasi;

b) agentuurile käesoleva protokolli artikli 2 kohaselt esitatav teave kehtib edasi;

c) ühendus esitab jätkuvalt aruandeid vastavalt kokkuleppe artiklitele 60, 61, 63–65 ja 67-69, nagu allkokkulepetes on kindlaks määratud;

d) jätkatakse kontrollimiste koordineerimiskorra kohaldamist vastavalt käesoleva protokolli artiklitele 10–23, nagu allkokkulepetes on kindlaks määratud ja

e) ühendus kohaldab rajatisele oma kontrolli, nagu allkokkulepetes on kindlaks määratud, vastavalt käesolevale artiklile.

Artikkel 14

a) Vastavalt käesoleva protokolli artikli 13 tingimustele viiakse agentuuri kontrollimised läbi samaaegselt ühenduse kontrollitegevustega. Agentuuri inspektorid viibivad ühenduse teatavate kontrollimiste läbiviimise juures.

b) Lõike a sätete alusel rakendavad agentuuri inspektorid kokkuleppe artiklite 74 ja 75 sätteid ühenduse inspektorite kontrollitegevuse jälgimise teel alati, kui agentuuril on võimalik saavutada kokkuleppes sätestatud rutiinkontrolli eesmärgid, kuid siiski tingimusel, et:

i) agentuuri inspektorite kontrollitegevused, mida ei rakendata ühenduse inspektorite kontrollitegevuste jälgimise teel, mida on võimalik ette näha, määratakse kindlaks allkokkulepetes ja

ii) kontrollimise käigus võivad agentuuri inspektorid läbi viia muid kontrollitegevusi peale ühenduse inspektorite kontrollitegevuste jälgimise, kui peavad seda oluliseks ja kiireloomuliseks, kui agentuur muul moel ei saavutaks oma rutiinkontrollide eesmärke ja seda ei olnud võimalik ette näha.

Artikkel 15

Ühenduse kontrollide üldise ajakava ja planeerimise kokkuleppe alusel kehtestab ühendus koostöös agentuuriga.

Artikkel 16

Agentuuri inspektorite juuresoleku korra ühenduse teatavate kontrollide läbiviimisel lepivad agentuur ja ühendus eelnevalt kokku iga rajatise tüübi ja vajalikus ulatuses üksikute rajatiste kohta.

Artikkel 17

Selleks et agentuur võiks statistilise valiku nõuete alusel otsustada oma juuresoleku ühenduse teatavatel kontrollidel, teatab ühendus agentuurile ette kontrollitavate ühikute arvu, tüübid ja sisu vastavalt teabele, mille rajatise käitaja on ühendusele teatavaks teinud.

Artikkel 18

Tehnilised toimingud iga rajatisetüübi puhul üldiselt ja vajalikus ulatuses üksikute rajatiste kohta lepivad agentuur ja ühendus eelnevalt kokku, eelkõige seoses järgmisega:

a) statistiliste juhuvaliku meetodite määramine ja

b) standardite kontroll ja identifitseerimine.

Artikkel 19

Allkokkulepetes sätestatud koordineerimiskord iga rajatise tüübi kohta on aluseks iga rajatise plangil kindlaks määratavale koordineerimiskorrale.

Artikkel 20

Spetsiifilisi koordineerimistoiminguid küsimustes, mis on nimetatud rajatiste plankidel kooskõlas käesoleva protokolli artikliga 19, teostavad ühenduse ja agentuuri selleks määratud ametnikud.

Artikkel 21

Ühendus edastab agentuurile nende kontrollimiste töödokumendid, kus agentuuri inspektorid juures viibisid, ja kõikide muude kokkuleppe alusel teostatud ühenduse kontrollimiste kontrolliaruanded.

Artikkel 22

Tuumamaterjali proovid agentuuri jaoks võetakse samadest juhuslikult valitud ühikute partiidest nagu ühenduse jaoks ning koos ühenduse proovide võtmisega, välja arvatud kui agentuuri kontrollitöö säilitamiseks või vähendamiseks madalaimale otstarbekohasele tasemele on vaja, et agentuur võtaks proovid sõltumatult, nagu allkokkulepetes eelnevalt kokku lepitud ja kindlaks määratud.

Artikkel 23

Rajatiste käitajate poolt tegeliku laoseisu, mida kaitseeesmärkidel tuleb kontrollida, kindlakstegemise sagedus vastab allkokkulepetes suunisena näidatud sagedusele. Kui tegeliku laoseisu kindlakstegemise puhul peetakse oluliseks täiendavaid tegevusi kokkuleppe alusel, arutatakse neid käesoleva protokolli artiklis 25 sätestatud kontaktkomitees ning lepitakse kokku rakendamine.

Artikkel 24

Kui agentuuril on võimalik saavutada oma kokkuleppes sätestatud ad hoc kontrollimiste eesmärgid ühenduse inspektorite kontrollitegevuste jälgimisega, siis kasutab ta seda võimalust.

Artikkel 25

a) Lepingu ja käesoleva protokolli kohaldamise hõlbustamiseks moodustatakse ühenduse ja agentuuri esindajatest kontaktkomitee.

b) Komitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, et:

i) vaadata eelkõige läbi käesolevas protokollis sätestatud koordineerimiskorra toimimine, sealhulgas kokkulepitud kontrollitöö hinnang;

ii) uurida kaitsemeetodite ja tehnikate arengut ja

iii) arutada muid küsimusi, mis on esitatud lõikes c osutatud regulaarsetel koosolekutel.

c) Komitee tuleb regulaarselt kokku madalamal tasemel, et arutada eelkõige ja üksikrajatiste puhul vajalikus ulatuses käesolevas protokollis sätestatud koordineerimiskorra toimimist, sealhulgas tehnilisi ja käituslikke arenguid silmas pidades kontrollitööde kokkulepitud hinnangute ajakohastamist käibe, varude ja rajatise käituskavade muutuste alusel ja kontrollikorra kohaldamist erinevat tüüpi rutiinkontrollitegevustes ja üldiselt statistilise valiku nõuete ajakohastamist. Lahendamata jäävad küsimused edastatakse lõikes b osutatud koosolekutele.

d) Ilma et see piiraks kiireloomulisi meetmeid, mille kohaldamist võidakse nõuda kokkuleppe alusel käesoleva protokolli artikli 13 kohaldamisel tekkivate probleemide korral, eelkõige kui agentuur leiab, et seal nimetatud tingimusi ei ole täidetud, tuleb komitee võimalikult kiiresti kokku sobival tasemel, et olukorda hinnata ja arutada võetavaid meetmeid. Kui probleem jääb lahendamata, võib komitee teha lepinguosalistele asjakohaseid ettepanekuid, eelkõige rutiinkontrolli kontrollitegevuste kontrollitööde hinnangute muutmiseks.

e) Lepinguosaliste nõusolekut vajavates küsimustes töötab komitee vajaduse korral välja ettepanekud.

--------------------------------------------------