PROTOKOLL
Millega määratakse kindlaks euroopa ühenduse ja Mauritaania islamivaba riigi vahelise kalandusalase
partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetu s ajavahemikuks 1. augustist
2008 kuni 31. juulini 2012
Artikkel 1
Kohaldamise ajavahemik ja kalapüügivõimalused
1. Alates 1. augustist 2008 neljaks aastaks lepingu artiklite 5
ja 6 kohaselt antavad kalapüügivõimalused on sätestatud käes-olevale protokollile lisatud tabelis. Need võimalused on osa III li-sas esitatud üldisest püügikoormusest, mille Mauritaaniaametiasutused on kindlaks määranud kättesaadavate teaduslikesoovituste põhjal ja mida perioodiliselt ajakohastatakse.
2. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4 ja 5
kohaselt.
3. Vastavalt lepingu artiklile 6 võivad Euroopa Ühenduse liik-
mesriigi lipu all sõitvad laevad Mauritaania kalastusvööndis kalapüüda vaid tingimusel, et neile on käesoleva protokolli alusel jaselle lisades esitatud tingimustel väljastatud püügilitsents.
Artikkel 2
Rahaline toetus — maksekord
1. Lepingu artikliga 7 ettenähtud rahaline toetus on 86 miljo-
nit eurot esimesel aastal, 76 miljonit eurot teisel aastal, 73 miljo-niteurotkolmandalaastalja70miljoniteurotneljandalaastal(
1).
OsutatudsummadesteraldabMauritaanialepinguartikli7lõike1punktiga b riigi kalanduspoliitika rakendamiseks ettenähtud ra-halist abi suurusjärgus 11 miljonit eurot esimesel aastal, 16 mil-jonit eurot teisel aastal, 18 miljonit eurot kolmandal aastal ja 20miljonit eurot neljandal aastal, millest 1 miljon eurot aastasArguin’i panga rahvuspargi toetuseks.
2. 9. liigi alla kuuluva pelaagilise püügi 250 000 tonni suuru-
se aastase üldtonnaaži ületamisel eraldab ühendus täiendava toe-tuse suurusjärgus 40 eurot püügitonni kohta.
3. Lõiget 1 kohaldatakse käesoleva protokolli artiklite 4, 5, 6,
7, 9, 10 ja 13 kohaselt.4. Ühenduse rahaline toetus makstakse esimesel aastal hilje-
malt 31. augustil 2008 ja järgmistel aastatel hiljemalt 1. augustil.
5. Rahaline toetus kantakse Mauritaania Keskpangas avatud
Mauritaania Islamivabariigi riigikassa (Trésor de la République is-lamiquedeMauritanie)arvele,milleandmedministeeriumteatab.
6. Käesoleva protokolli artikli 6 kohaselt otsustatakse kõnea-
luse toetuse ja Arguin’i panga rahvuspargi toetuse kasutamineMauritaania finantsseaduse raames ja on seega Mauritaania ame-tiasutuste ainupädevuses.
Artikkel 3
Teaduskoostöö
1. Lepinguosalised kohustuvad edendama Mauritaania kalas-
tusvööndites vastutustundlikku kalapüüki säästva majandamisepõhimõtte alusel.
2. Käesoleva protokolli kehtivusajal teevad ühenduse ja Mau-
ritaania ametiasutused koostööd teatavate küsimuste uurimiseks,mishõlmavadMauritaaniakalastusvöönditevarudeseisundiaren-gut; selleks tuleb vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 1 korraldadavähemaltkordaastasühiseteaduskomiteenõupidamine.Kumma-gi lepinguosalise taotlusel ja käesoleva protokolli raames väljen-datud vajaduste korral võib kokku kutsuda muid kõnealuseteaduskomitee nõupidamisi.
3. Ühise teaduskomitee järelduste ja parimate kättesaadavate
teaduslike soovituste alusel peavad lepinguosalised lepingu artik-lis10osutatudühiskomiteesnõuningvõtavadvajadusekorraljavastastikuselkokkuleppelmeetmeidkalavarudesäästvamajanda-mise tagamiseks.
4. Ühise teaduskomitee volitused hõlmavad eelkõige järgmisi
tegevusi:
a) koostada iga-aastane teadusaruanne käesoleva lepingu ese-
meks oleva kalapüügi kohta;
b) välja töötada iga-aastane programm, milles käsitletakse tea-
duslikke küsimusi kalavarude seisu ja ökosüsteemi arenguparemaks mõistmiseks, ja seda programmi ellu viia;
c) uuridakomiteesühehäälseltheakskiidetudmenetlustjärgides
käesolevalepinguteostamiselkerkivaidteaduslikkeküsimusi;
(1) Summale lisanduvad otse Mauritaaniale I lisa IV peatükis osutatud
kontole kantavad I lisa III peatükis ettenähtud laevaomanike tasud,mille suurus on hinnanguliselt 15 miljonit eurot aastas.
Kümnenda Euroopa Arengufondi Mauritaania strateegiadokument,
eeldadesselleallkirjastamist,jariikliknäidisprogrammsisaldavadm uu
hulgas kolme aasta jooksul alates 2009. aastast eraldatavat hinnangu-liselt 40 miljoni euro suurust eelarvetoetust, juhul kui vajalikud tingi -
mused seda võimaldavad. Kui kümnenda Euroopa Arengufondi,eelkõige selle kalanduspoliitika, vahekokkuvõte annab tunnistustprogrammiüldiseltpositiivsetesttulemustest,võivadkõneallatullak a
muudatused kümnenda Euroopa Arengufondi kavandatava assignee-ringu suurendamises.L 203/4 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
d) teostada muu hulgas ja vajaduse korral katsepüüki, et mää-
ratakindlakskalapüügivõimalusedjakasutusvõimalused,mistagavad kalavarude ja ökosüsteemi säilimise.
Artikkel 4
Kalapüügivõimaluste läbivaatamine
1. Käesolevaprotokolliartiklis1osutatudkalapüügivõimalusi
võib vastastikusel kokkuleppel suurendada, tingimusel et lepinguartikli 4 lõikes 1 osutatud ühise teaduskomitee järelduste koha-selteikahjustatasellegaMauritaaniavarudesäästvatmajandamist.Selliseljuhulsuurendataksekäesolevaprotokolliartikli2lõikes1osutatudrahalisttoetustproportsionaalseltja proratatemporis põ-
himõttel. Euroopa Ühenduse makstava rahalise toetuse kogu-summa ei tohi siiski olla üle kahe korra suurem käesolevaprotokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud summast ning see peab jää-ma proportsionaalseks kalapüügivõimaluste suurendamisega.
2. Kui lepinguosalised lepivad kokku käesoleva protokolli
artikli 3 lõikes 3 esitatud meetmete võtmises, vähendades artik-lis 1 osutatud kalapüügivõimalusi, vähendatakse rahalist toetustproportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel. Ilma et see pii-
rakskäesolevaprotokolliartikli6kohaldamistvõibühenduspea-tada selle rahalise toetuse maksmise juhul, kui käesolevasprotokollis sätestatud ühtegi kalapüügivõimalust ei saarakendada.
3. Lepinguosalised võivad vastastikusel kokkuleppel vaadata
üle ka kalapüügivõimaluste jaotuse eri laevakategooriate vahel,tingimusel et järgitakse teaduskomitee soovitusi nende kalavaru-demajandamisekohta,midaümberjaotaminevõibmõjutada.Kuikalapüügivõimalusteümberjaotamiselonvajarahalisttoetustko-handada, lepivad lepinguosalised selles kokku.
4. Lõigetes1,2ja3sätestatudkalapüügivõimalustemuutmise
üle otsustakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel lepinguartiklis 10 sätestatud ühiskomitees.
Artikkel 5
Katsepüük
1. Lepinguosalised võivad tegeleda Mauritaania kalastusvöön-
diskatsepüügiga,võttesarvesselepinguartiklis4osutatudteadus-
komitee arvamust. Sel eesmärgil ja ühe lepinguosalise taotluselkonsulteerivadnadteineteiseganingmääravadigajuhtumipuhuleraldi kindlaks uued varud, tingimused ja muud asjakohasednäitajad.
2. Katsepüügilubasidantakseuurimiseeesmärgilkunikuueks
kuuksjakooskõlaslepinguartikli6lõikega2.Lubadesuhteskeh-tib tasu maksmise kohustus.3. Kui lepinguosalised leiavad, et katsepüük on andnud posi-
tiivseid tulemusi, võib ökosüsteemide ja mere elusressursside säi-litamist silmas pidades anda ühenduse laevadele uusikalapüügivõimalusivastavaltkäesolevaprotokolliartiklis4sätes-tatudkokkuleppekorralekunikäesolevaprotokollikehtivuselõp-pemiseni ning sõltuvalt lubatavast püügikoormusest. Selletulemusena suureneb rahaline toetus vastavalt artikli 4 sätetele.
4. Katsepüüki teostatakse tihedas koostöös Mauritaania
okeanograafia- ja kalandusuuringute instituudiga (instituut). Sel-leks võtab instituut vastu otsuse pardale võetavate teadlaste javaatlejatemeeskonnakoosseisukohta,kellekuludkannablaevao-manik. Katsepüügi tulemusena saadud andmeid kasutatakse ins-tituudi aruandes, mis edastatakse ministeeriumile.
5. Katsepüügi ajal väljapüütud saak kuulub laevaomanikule.
Keelatud on püüda liike, mille suurus on reguleerimata või millepüüdmine, pardal hoidmine ja turustamine ei ole Mauritaaniaõiguse kohaselt lubatud.
6. Kui lepinguosalised ei ole vastastikusel kokkuleppel otsus-
tanudteisiti,lossitaksekogukatsepüügigategelevatelaevadesaakMauritaanias.
Artikkel 6
Partnerluslepingu panus Mauritaania kalanduspoliitika
rakendamisse
1. Lepinguartikli7lõike1punktigabettenähtudrahalinetoe-
tus on käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaselt 11 miljoniteurot esimesel aastal, 16 miljonit eurot teisel aastal, 18 miljoniteurot kolmandal aastal ja 20 miljonit eurot neljandal aastal. Kõ-nealunerahalinetoetusaitabkaasaMauritaaniameremajandusejakalandussektori säästva arengu riikliku strateegia väljaarendami-sele ja elluviimisele vastutustundliku ja säästva kalapüügi raken-damiseks Mauritaania vetes kooskõlas kalavarude säilitamisestrateegiliste eesmärkidega, sektori parema integratsiooniga riigimajandusse,eelkõigealljärgnevaslõikes3osutatudsekkumisvald-kondade puhul, mille soovituslike näitajate loetelu on esitatudIV lisas ning on toeks ka Arguin’i panga rahvuspargile.
2. Lõikes 1 osutatud rahalise toetuse kasutamise eest vastutab
Mauritaania ning see põhineb lepinguosaliste vastastikusel kok-kuleppel kindlaks määratud eesmärkidel ja nende saavutamisekskavandatud ühe- ja mitmeaastastel programmidel ning näitajatel,mille järgi tulemust hinnata.
3. Ilma et see piiraks lepinguosaliste poolt nende eesmärkide
kindlaksmääramist ja kooskõlas Mauritaania meremajanduse jakalandussektori säästva arengu riikliku strateegia praeguste prio-riteetidega, ning et kindlustada sektori säästev ja vastutustundlikmajandamine, on lepinguosalised otsustanud keskenduda31.7.2008
ET Euroopa Liidu Teataja L 203/5
püügipiirkondade korraldamise ja rendi parema saamise raames
järgmistele eesmärkidele:
— püügipiirkondadekorraldamisekavadeelluviimine(kaheksa-
jalad, krevetid jne),
— kalandusalaste ja okeanograafiauuringute tõhustamine,— järelevalveameti tegevuse tõhustamine,— suutlikkuse kontroll ja ajakohastamine,— uute püügiliikide (sardiinid, anšoovised) väljaarendamine;sektorithõlmavatemajanduslikejasotsiaalsetetagajärgederaames
järgmistele eesmärkidele:
— infrastruktuuride ja sadamateenuste arendamine,— kvaliteedinäitajate muutmine nõuetele vastavateks ja nende
edendamine, eelkõige kalatoodete tootmise terviseohutusening pädevate asutuste järelevalvesuutlikkuse parandamiseosas,
— sektorisse tehtavate erainvesteeringute edendamine, eelkõige
tootmisseadmete ajakohastamise ja moderniseerimise abil,üldise konkurentsivõime näitajate ja oma suhteliste konku-rentsieeliste edendamine,
— väikesemahulise merekalapüügi, sisevetekalanduse ja vesivil-
jeluse arendamine;
merekeskkonna, elupaikade ja ranniku kaitse raames järgmistele
eesmärkidele:
— merekeskkonna ja vee-elupaikade säilitamine,— diagnoosivõimekuse suurendamine ja meresaaste vastase
võitluse parandamine;
õigusliku ja institutsioonilise raamistiku raames järgmistele
eesmärkidele:
— kalandusministeeriumi ja selle haldusalas olevate asutuste
institutsioonilise suutlikkuse tõhustamine,
— kalandustegevustjasektoriõiguskeskkondahõlmavaolemas-
oleva õigusliku raamistiku parandamine.
Artikkel 7
Mauritaania kalanduspoliitika toetuse rakendamise
tingimused
1. Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 6 lõike 3 ko-
haldamist, lepivad Euroopa Ühendus ja Mauritaania lepinguartiklis 10 osutatud ühiskomitees IV lisas määratletud suuniste
põhjal ja kohe pärast protokolli jõustumist kokku järgmises:
a) ühe-jamitmeaastasedsuunised,millestjuhindutakseallpool
esitatudartiklis6kindlaksmääratudMauritaaniakalanduspo-liitika prioriteetide elluviimisel ja artikli 6 lõikes 3 sätestatudsäästva ja vastutustundliku kalapüügi juurutamisel;
b) ühe- ja mitmeaastased eesmärgid ning igal aastal saavutatud
tulemuste hindamist võimaldavad kriteeriumid ja näitajad.
2. Kõik muudatused neis suunistes, eesmärkides ning hinda-
miskriteeriumides ja -näitajates kiidavad lepinguosalised heaksühiskomitees.
3. Kooseesmärkidejasuunistega,misonmääratudkindlaksja
ellu viidud 31. juulini 2008 kehtinud protokolliga 2006/2008edastatakse Euroopa Komisjonile igal aastal hiljemalt 1. märtsilkalendriaastat hõlmav mitmeaastane kava käesoleva protokollisektori toetuseks.
Esimesel protokolli kohaldamise aastal teatab Mauritaania ühen-
dusele käesoleva protokolli artikli 6 lõikes 1 sätestatud rahalisetoetusekasutamisestsuuniste,eesmärkideninghindamiskriteeriu-mide ja -näitajate heakskiitmise ajal ühiskomitees.
Sektorisisese toetuse puhul tehakse juunis kalendriaasta tulemus-
näitajate saavutamise ühine vahekokkuvõte ning järgmise aastajaanuaristulemusnäitajatesaavutamiseühinelõpparuanne.LisaksedastabMauritaaniahiljemaltigaaasta30.oktoobriljärgmiseaas-ta rahandusseadusega ettenähtud rahaeraldised.
4. Kõnealusteühistearuannetejaoksedastabministeeriumko-
misjonilehiljemaltkuuenneühisevahekokkuvõttejalõpparuan-de tegemist ajutise aruande ja aastase lõpparuande saavutatudtulemuste elluviimise kohta, samuti kõigi esinenud probleemidening nende lahendamise ja ületamise kohta.
KomisjonjätabendaleõigusetaotledaMauritaaniaametiasutustelt
nimetatud tulemustega seotud lisateavet, et pidada lepingu artik-lis 10 sätestatud ühiskomitee raames nõu Mauritaania ametiasu-tustega kavandatud eesmärkide saavutamist võimaldavatemeetmete vastuvõtmiseks.L 203/6
ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
Artikkel 8
Ühenduse ettevõtjate majanduslik integratsioon
Mauritaania kalandussektoriga
1. Lepinguosalisedkohustuvadedendamaühenduseettevõtja-
te integreerimist kogu Mauritaania kalandusvaldkonda. Selle raa-mes teostavad lepinguosalised 2008. aasta jooksul Mauritaaniakalandussektorisse tehtud erainvesteeringutega seotud kohustus-te objektiivseid hindamisi, eesmärgiga tuua esile suunised, misvõivad edendada investeeringuid, mille puhul arvestatakse lossi-miseinfrastruktuuridearengut,tootmisvahenditemuutmistnõue-tele vastavaks ja tootmisvahendite ajakohastamist ningkalatoodete turustamisvaldkonna edendamist, samuti meetmedsektori õigusliku ja institutsionaalse raamistiku parandamiseks jasektori konkurentsivõime tühistamiseks.
2. Lepinguosalised otsustavad luua ühise töörühma, mis uu-
rikskorrapäraseltMauritaaniakalandussektorissetehtuderainves-teeringute edendamisega seotud küsimusi, eelkõige seda, kuidaslihtsustadaEuroopaeraettevõtetejaokstegevusealustamist,Mau-ritaania ja Euroopa ettevõtjate ühisettevõtete tegevuse alustamistning leida avaliku ja erasektori jaoks kohane partnerlus. Ühinetöörühm võiks määrata kindlaks iga-aastase eritegevuskava ningjälgida ühisel kokkuleppel selle rakendamist, eelkõige partnerlus-lepingu alusel elluviidava Mauritaania kalanduspoliitika raames.
3. Lepinguosalised otsustavad ühtlasi seada sisse iga-aastase
kohtumise,mistoimubMauritaaniakalandussektorieraettevõtja-te partnerlust edendava foorumi raames. Kõnealusele iga-aastaselfoorumilonoodatudosalemaEuroopajaMauritaaniaeraettevõt-jad ning see toimub Mauritaanias.
4. Värske kala sektori arendamiseks vähendab Mauritaania
nendelt ühenduse ettevõtjatelt, kes lossivad Mauritaania sadama-tes (eelkõige kohalikule tööstusele müümiseks, nende toodeteväärtuse suurendamiseks Mauritaanias või Mauritaania kalastus-vööndis püütud saagi vedamiseks mööda maismaateid) nõutava-te tasude suurust vastavalt käesoleva protokolli lisa 1 sätetele jaasjakohastele Mauritaania õigusaktidele.
Artikkel 9
Vaidlused — protokolli kohaldamise peatamine
1. Käesoleva protokolli ja selle lisade sätete tõlgendamisel ja
nende kohaldamisel tekkivate mis tahes erimeelsuste korral pea-vad lepinguosalised nõu lepingu artikliga 10 ettenähtud ühisko-mitees, mis kutsutakse vajadusel kokku erakorraliselt.2. Protokolli kohaldamise võib ühe lepinguosalise algatusel
peatada, kui lepinguosaliste vaheline vaidlus on tõsine ja lõike 1kohaselt kokku kutsutud ühiskomitee nõupidamisel rahumeelsetlahendust ei saavutatud.
3. Protokolli kohaldamise peatamiseks peab huvitatud lepin-
guosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolmkuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.
4. Erandinalõigetes1,2ja3sätestatudpeatamisemenetlusest
on ühendusel õigus protokolli kohaldamine viivitamata peatada,kui Mauritaania ei täida endale kalanduspoliitika rakendamiseosas võetud kohustusi. Sellest peatamisest teatatakse viivitamataMauritaania ametiasutustele.
5. Kui protokolli kohaldamine peatatakse, jätkavad lepingu-
osalised neid lahutavas vaidluses kokkuleppelise lahenduse leid-miseks nõupidamisi. Lahenduse leidmisel jätkatakse protokollikohaldamistningrahalisttoetustvähendatakseproportsionaalseltjapro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal proto-
koll oli peatatud.
Artikkel 10
Protokolli kohaldamise peatamine maksete tasumata
jätmise tõttu
Kui ühendus ei tasu käesoleva protokolli artikliga 2 ettenähtud
makseid, võib käesoleva protokolli artikli 4 sätteid arvestadeskäesoleva protokolli kohaldamise peatada järgmistel tingimustel:
a) ministeerium saadab Euroopa Komisjonile teate makse mit-
telaekumise kohta. Komisjon viib läbi vastavad kontrollime-netlused ja tasub vajadusel makse hiljemalt 30 tööpäevajooksul pärast teate kättesaamise kuupäeva;
b) kui Mauritaania pädevad asutused ei ole punktis a sätestatud
ajavahemiku jooksul makset või asjakohast selgitust maksepuudumise kohta saanud, on neil õigus peatada protokollikohaldamine. Sellest teavitavad nad viivitamata EuroopaKomisjoni;
c) protokolli kohaldamine jätkub niipea, kui kõnealune makse
on tasutud.
Artikkel 11
Siseriiklike õigusaktide kohaldamine
Ilmaetseepiirakslepingusätetekohaldamist,kohaldataksekäes-
olevaprotokollijasellelisaaluselkalapüüdvatelaevadetegevuse,eelkõige lossimise, ümberlaadimise, sadamateenuste kasutamise,varude hankimise ja muu suhtes Mauritaanias kehtivaid õigus- jahaldusnorme.31.7.2008
ET Euroopa Liidu Teataja L 203/7
Artikkel 12
Kestus
Käesolevatprotokollijasellelisasidkohaldatakseneljaaastajook-
sul alates 1. augustist 2008, juhul kui ei toimu artikli 13 kohastlõpetamist.
Artikkel 13
Lõpetamine
1. Protokolli lõpetamise korral teatab huvitatud lepinguosali-
neteiselelepinguosaliselekirjalikultomakavatsusestprotokolllõ-petada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamisejõustumist.2. Eelmiseslõikesosutatudteatiseüleandmisegaalustataksele-
pinguosaliste vahelisi konsultatsioone.
Artikkel 14
Jõustumine
1. Käesolevprotokolljasellelisadjõustuvadkuupäeval,millal
lepinguosalised teatavad teineteisele selleks vajalike menetlustelõpuleviimisest.
2. Neid kohaldatakse alates 1. augustist 2008 ajavahemikku
1. juuli 2006 kuni 31. juuli 2008 hõlmava protokolli ja selle li-sade asemel.L 203/8 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
Kalapüügivõimaluste tabel
Püügiliik
VÄHILAADSED PÕHJALÄHEDANE PÜÜK PEAJALGSED PELAAGILINE PÜÜK
1. liik:
vähilaadsed
(v.a langustid
ja krabid)10. liik:
krabid6. liik:
langustid2. liik:
traalerid ja põh-
jaõngejada ka-
sutavad laevad
senegali mer-
luusi püüdmi-
seks3. liik:
Põhjalähedane
püük
(v.a senegali mer-
luus), muud püü-
givahendid kui
traalnoot4. liik:
põhjatraalerid
(v.a senegali
merluus)5. liik:
peajalgsed7. liik:
tuuniseinerid8. liik:
tuunipüügi rit-
võngelaevad ja
triivõngejadaga
laevad9. liik:
pelaagilisedkül-
mutustraalerid
(1)11. liik:
Värske pelaagilise
püügi laevad
(1)
GTmaksimaal-
selt litsentseeri-misperioodikohta9 570 GT 300 GT 300 GT 3 240 GT 1 162 GT 375 GT 13 950 GT
32 laeva22 laeva 22 laeva 17 litsentsi aastane keskmine
15 000 GT kuus
(1) 11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 litsentsi ulatuses kuus.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/9
1. PÜÜGILIIK: VÄHILAADSETE (V. A LANGUSTID JA KRABID) PÜÜDMISEKS ETTENÄH TUD LAEVAD
1.Kalastusvöönd
i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piir atud vööndit:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 40,0’ N 17° 07,5’ W20° 05,0’ N 17° 07,5’ W19° 35,5’ N 16° 47,0’ W19° 28,0’ N 16° 45,0’ W19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
ii) Lõunapoollaiuskraadi19°21′N,läänepoolkuuemiililähtejoonest,( vtkoordinaatideviitedokumentiIIli-
sa 6. liites).
Kuikrevetipüügiplaanvastuvõetakse,võibkäesolevatsoonilepinguosa listevastastikuselkokkuleppelülevaa-
data.
2.Lubatud püügivahend
Kreveti põhjatraalnoot ja teised selektiivsed vahendid.
Lepinguosalised viivad läbi tehnilisi katseid, et määrata kindlaks sele ktiivsed seadmed, ja eelkõige: (i) selektiiv-
sed võrgud traalnootadele, (ii) muud selektiivsed vahendid peale traaln ooda. Nende selektiivsete vahendite ra-
kendamine peab toimuma enne 31. detsembrit 2009, pärast katsetulemuste t eaduslikku, tehnilist ja
majanduslikku hindamist.
Kahekordne traalipära on keelatud. Kahekordsest lõngast traalipära on k eelatud. Kaitsepõlled on lubatud vas-
tavalt Mauritaania kalanduskoodeksi artiklile 24.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
50 mm
4.Bioloogilise taastumise aeg
Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
Lepinguosalisedvõivadühiskomiteeraamessaavutatudühiselkokkulepp elkohandada,suurendadavõivähen-
dadaeespoolnimetatudbioloogilisetaastumiseperioodidekestustning määratakindlaksruumilis-ajaliseltsu-
letud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud)..
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 9 570 GT 9 570 GT 9 570 GT 9 57 0G T
Tasud eurodes GT kohta aastas 291 303 315 315
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.L 203/10 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2. PÜÜGILIIK: SENEGALI MERLUUSI TRAALERID (1) JA PÕHJAÕNGEJADAGA LAEVAD
1.Kalastusvöönd
1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,6’ N, lääne pool järgmisi punkte ühend avat joont:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 36,0’ N 17° 11,0’ W20° 36,0’ N 17° 36,0’ W20° 03,0’ N 17° 36,0’ W19° 45,7’ N 17° 03,0’ W19° 29,0’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
ii) Lõunapoollaiuskraadi19°15,60’Nkunilaiuskraadini17°50’N,lääne pool18miilijoonest,mil-
le koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordin aadid on II lisa 6. liites.
iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,0’ N lääne pool 12 miili joonest, mille k oordinaadid on arvutatud
lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotam ine järgmine:
i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel on keelutsoon määratletud järgmiste pu nktidega:
20° 46,0’ N 17° 03,0’ W20° 46,0’ N 17° 47,0’ W20° 03,0’ N 17° 47,0’ W19° 47,0’ N 17° 14,0’ W19° 21,0’ N 16° 55,0’ W19° 15,6’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
ii) Cap Timirisist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N) kuni N ouakchott’ini (17° 50’ N)
on keelutsoon 18 miili joon, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt ku ue miili joonest, mille
koordinaadid on II lisa 6. liites.
iii) Nouakchott’ist lõuna poole (lõuna pool laiuskraadi 17° 50’ N) on keel utsoon 12 miili joon, mille
koordinaadid on arvutatud lähtuvalt 6 miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
— Põhjatraalnoot,
— merluusi põhjatraalnoot.Kahekordne traalipära on keelatud.Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
70 mm traalnooda puhul.
4.Bioloogilise taastumise aeg
Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee pool t heakskiidetud parimate kättesaada-
vate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taa stumise aja.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/11
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 3 240 GT 3 240 GT 3 240 GT 3 24 0G T
Tasud eurodes GT kohta aastas 148 153 159 159
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
1) See püügiliik ei hõlma külmutustraalereid.Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
3. PÜÜGILIIK: PÕHJALÄHEDASTE KALADE (V. A SENEGALI MERLUUS) PÜÜGIKS ETTE NÄHTUD LAEVAD,
MIS KASUTAVAD MUID PÜÜGIVAHENDEID KUI TRAALNOOT
1.Kalastusvöönd
1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 48,50’ N, alates kolmest meremiilist, mõ õdetuna alates Cap Blanci–Cap
Timirisi lähtejoonest.
ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 48,50’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne pool pikkuskraadi
16° 45′ W.
iii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21,00’ N, lääne pool kolme miili joonest, m ille koordinaadid on arvu-
tatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liite s.
1.2 Peajalgsete püügi bioloogilise taastumise ajal on vöönditeks jaotam ine järgmine:
i) Cap Blanci ja Cap Timirisi vahel:
20° 46,0’ N 17° 03,0’ W20° 46,0’ N 17° 47,0’ W20° 03,0’ N 17° 47,0’ W19° 47,0’ N 17° 14,0’ W19° 21,0’ N 16° 55,0’ W19° 15,6’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
ii) CapTimirisistlõunapool(lõunapoollaiuskraadi19°15,60’N)kuniNo uakchott’ini(17°50’N)on
keelutsoon kolme miili joon, mille koordinaadid on arvutatud lähtuvalt k uue miili joonest, mille
koordinaadid on II lisa 6. liites.
iii) Nouakchott’istlõunapoole(lõunapoollaiuskraadi17°50’N)onkeel utsoonkolmemiilijoon,mil-
le koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordin aadid on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
— Õngejada;
— seisevvõrk suurima sügavusega 7 m ja suurima pikkusega 100 m. Polüamiidm onokiududest seisevvõrku-
de kasutamine on Mauritaania õigusaktide kohaselt keelatud;
— ridvata õng;— mõrd;— noot elussööda püügiks.L 203/12
ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
120 mm nakkevõrgu puhul;
20 mm elussöödaga püügi võrgu puhul;
4.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
5.Lubatud tonnaaž
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 1 162 GT 1 162 GT 1 162 GT 1 16 2G T
Tasud eurodes GT kohta aastas 254 264 274 274
6.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Kasutatavast püügivahendite tüübist tuleks teatada litsentsi taotlemi sel.
Nootade kasutamine on lubatud ainult õngejadas ja mõrrapüügil kasutatav a elussööda püüdmisel.
Mõrdade kasutamine on lubatud kõige rohkem seitsmel laeval, millest igaü he mahutavus on alla 135 GT.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
Lepinguosalised lepivad ühiskomitee raames ja ühise teaduskomitee pool t heakskiidetud parimate kättesaada-
vate teaduslike soovituste alusel kokku kõige sobivama bioloogilise taa stumise aja.
4. PÜÜGILIIK: PELAAGILISTE TRAALNOOTADEGA KÜLMUTUSTRAALERID PÕHJALÄH EDASTE KALADE
PÜÜGIKS
1.Kalastusvöönd
1.1 i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60’ N, lääne pool järgmisi punkte ühen davat joont:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 36,0’ N 17° 11,0’ W20° 36,0’ N 17° 36,0’ W20° 03,0’ N 17° 36,0’ W19° 45,7’ N 17° 03,0’ W19° 29,0’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
ii) Lõunapoollaiuskraadi19°15,60’Nkunilaiuskraadini17°50’N,lääne pool18miilijoonest,mille
koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaa did on II lisa 6. liites.
iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,00’ N lääne pool 12 miili joonest, mille koordinaadid on arvutatud
lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.31.7.2008
ET Euroopa Liidu Teataja L 203/13
2.Lubatud püügivahend
— Traalnoot
Kahekordne traalipära on keelatud.Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
70 mm
4.Bioloogilise taastumise aeg
Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
Lepinguosalisedvõivadühiskomiteeraamessaavutatudühiselkokkulepp elkohandada,suurendadavõivähen-
dadaeespoolnimetatudbioloogilisetaastumiseperioodidekestustning määratakindlaksruumilis-ajaliseltsu-
letud alad, et kaitsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 375 GT 375 GT 375 GT 375 GT
Tasud eurodes GT kohta aastas 156 163 169 169
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
5. PÜÜGILIIK: PEAJALGSED
1.Kalastusvöönd
Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60’ N, väljaspool järgmiste punktidega pii ratud vööndit:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 40,0’ N 17° 07,5’ W19° 57,0’ N 17° 07,5’ W19° 28,2’ N 16° 48,0’ W19° 18,5’ N 16° 48,0’ W19° 18,5’ N 16° 40,5’ W19° 15,6’ N 16° 38,0’ W
Lõunapoollaiuskraadi19°15,60’Nkunilaiuskraadini17°50’N,läänepoo lüheksamiilijoonest,mõõdetuna
alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
Lõunapoollaiuskraadi19°15,60’Nkunilaiuskraadini17°50’N,läänepoo lüheksamiilijoonest,mõõdetuna
alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.L 203/14
ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2.Lubatud püügivahend
Põhjatraalnoot
Kahekordne traalipära on keelatud.Kahekordsest lõngast traalipära on keelatud.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
70 mm
4.Bioloogilise taastumise aeg
Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkulepp el, parimate kättesaadavate teadusli-
ke soovituste alusel kohandada, suurendada või vähendada eespool nimeta tud bioloogilise taastumise perioo-
di kestust ning määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kai tsta kudealasid ja noorkalade elualasid.
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT 13 950 GT
Tasud eurodes GT kohta aastas 349 363 377 377
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
6. PÜÜGILIIK: LANGUSTID
1.Kalastusvöönd
1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 20 meremiili mõõdetuna alates Cap Bla nci–Cap Timirisi lähtejoonest.
1.2 Lõunapoollaiuskraadi19°21′N,15miili,millekoordinaadidonarvut atudlähtuvaltkuuemiilijoonest,
mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
Lõksud
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
60 mm võrk.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/15
4.Bioloogilise taastumise aeg
Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
Lepinguosalisedvõivadühiskomiteeraamessaavutatudühiselkokkulepp eleespoolnimetatudbioloogilisetaas-
tumise perioodi kestust kohandada, suurendada või vähendada.
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
Tasud eurodes GT kohta aastas 283 294 305 305
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lisas 1 sätestatule.
7. PÜÜGILIIK: TUUNIKÜLMUTUSSEINERID
1.Kalastusvöönd
1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 meremiili, mõõdetuna alates Cap Bl anci–Cap Timirisi lähtejoonest.
1.2 Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N, 30 miili, mõõdetuna alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on
II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
Seinnoot
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovitatud s tandard.
4.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.L 203/16 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
5.Lubatud tonnaaž/Tasud
Tasu püütud tonni eest 35 eurot
Püügiloaga laevade arv 22Ettemaks EUR/laeva kohta aastas 1 750 eurot
6.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
8. PÜÜGILIIK: TUUNIPÜÜGI-RITVÕNGELAEVAD JA TRIIVÕNGEJADAGA LAEVAD
1.Kalastusvöönd
Triivõngejadaga laevade puhul kohaldatakse sama vööndit kui 7. liigi tuu nipüügiseinerite puhul.
Tuunipüügi-ritvõngelaevade puhul kohaldatakse järgmist vööndit:1.1 Põhja pool laiuskraadi 19° 21′ N, 15 meremiili, mõõdetuna alates Cap Bl anci–Cap Timirisi lähtejoonest.
1.2 Lõunapoollaiuskraadi19°21′N,12miili,millekoordinaadidonarvut atudlähtuvaltkuuemiilijoonest,
mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
Lubatud vöönd elussöödaga püügiks:— põhja pool laiuskraadi 19° 48,50’ N, 3 meremiili Cap Blanci–Cap Timirisi lähtejoonest;
— lõuna pool laiuskraadi 19° 48,5’ N kuni laiuskraadini 19° 21′ N, lääne poo l pikkuskraadi 16° 45′ W;
— Lõunapoollaiuskraadi19°21,00’N,läänepoolkolmemiilijoonest,mill ekoordinaadidonarvutatudläh-
tuvalt kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
Ritvõnged ja triivõngejadad
3.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
4.Lubatud tonnaaž/Tasud
Püügiloaga laevade arv 22
Ritvõngelaevad — tasu püütud tonni eest 25 eurotTriivõngejadaga laevad — tasu püütud ton-
ni eest35 eurot
Ettemaks EUR/laeva kohta aastas 2 500 eurot rit-
võngelaevadel
3 500 eurot trii-
võngejadaga laeva-
del31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/17
5.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
1) Väikseim lubatud silmasuurus elussöödaga püügil: 16 mm. Elussöödaga p üük on piiratud ühiskomitee
pooltkindlaksmääratudpäevadearvugakuus.Püügitegevusealustamises tjalõpetamisesttulebteatadajä-
relevalveametile.
2) Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) ja ÜRO Toit lus- ja Põllumajandusorganisat-
siooni (FAO) asjaomaste soovituste kohaselt on hiidhai ( Cetorhinus maximus ), mõrtsukhai ( Carcharodon
carcharias), harilik liivhai ( Carcharias taurus ) ja supi nugishai ( Galeorhinus galeus ) püük keelatud.
3) VastavaltICCATsoovitustele04–10ja05–05püütudhaidesäilitamisek ohtaseosesICCAThallatavapüü-
giga.
4) Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja l isas 1 sätestatule.
5) Lepinguosalised lepivad kokku praktilised tingimused võimaldamaks s elle püügiliigi puhul püüda või ko-
guda nende laevade tegevuseks vajalikku elussööta. Juhul kui need tegevu sed toimuvad tundlikes piirkon-
dades või ebatavaliste vahenditega, määratakse tingimused kindlaks Mau ritaania okeanograafia- ja
kalandusuuringute instituudi soovituste alusel ja kooskõlas järeleval veametiga.
9. PÜÜGILIIK: PELAAGILISI TRAALNOOTASID KASUTAVAD KÜLMUTUSTRAALERID
1.Kalastusvöönd
i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piir atud vööndit:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 36,0’ N 17° 11,0’ W20° 36,0’ N 17° 24,1’ W19° 57,0’ N 17° 24,1’ W19° 45,7’ N 17° 03,0’ W19° 29,0’ N 16° 51,5’ W19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 21′ N kuni laiuskraadini 17° 50′ N: alates 13 meremiilist mõõdetuna kuue
miili joonest. mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
iii) Lõuna pool laiuskraadi 17° 50,0’ N kuni laiuskraadini 16° 40’ N, lääne pool üheksa miili joonest, mille
koordinaadid on arvutatud lähtuvalt kuue miili joonest, mille koordinaa did on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
Pelaagiline traalnoot
Pelaagilisevõipoolpelaagilisetraalerikottivõibkaitstaminimaalse lt400 mmsuurusevenitatudsilmagavõrk-
kattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välj a arvatud traali taha paigutatud kait-
serõngas,mispeabolemavähemalt2meetrikauguselkotiavast.Kotitugev daminevõikahekordistaminekõigi
muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid li ike peale lubatud väikeste pelaa-
giliste liikide.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
40 mmL 203/18 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
4.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
Vt V peatüki punkt 5 ja I lisa 7. liide (pelaagiliste väikeliikide ümberarv estuse näitajad).
5.Lubatud tonnaaž/Tasud
Üheaegse püügiloaga laevade arv 17
Tasud EUR/GT kuus 2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Laevad, mille tonnaaž (GT) on väiksem
kui 5 000 GT või sellega võrdne8,2 8,3 8,4 8,5
Laevad, mille tonnaaž (GT) on
5 000 GT või suurem kuid väiksemkui 7 000 GT7,2 7,3 7,4 7,5
Laevad, mille tonnaaž (GT) on
7 000 GT või suurem kuid väiksemkui 9 500 GT6,2 6,3 6,4 6,5
Eespoolosutatudlitsentsidealuselkalastavatekülmutustraaleritelu batavakogupüügiülempiiron250000tonniaastas,pro-
tokollis ja selles lisades ette nähtud sätete alusel on siiski võimalik se da kvooti ületada.
6.Märkused
11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 l itsentsi ulatuses kuus.
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
10. PÜÜGILIIK: KRABIPÜÜK
1.Kalastusvöönd
i) Põhja pool laiuskraadi 19° 15,60 N, lääne pool järgmisi punkte ühendava t joont:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W
20° 36,0’ N 17° 11,0’ W20° 36,0’ N 17° 36,0’ W20° 03,0’ N 17° 36,0’ W19° 45,7’ N 17° 03,0’ W19° 29,0’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 51,5’ W19° 15,6’ N 16° 49,6’ W
ii) Lõuna pool laiuskraadi 19° 15,60’ N kuni laiuskraadini 17° 50’ N, lääne pool 18 miili joonest, mõõdetu-
na alates kuue miili joonest, mille koordinaadid on II lisa 6. liites.
iii) Lõunapoollaiuskraadi17°50’N,läänepool12miilijoonest,mõõdetu naalateskuuemiilijoonest,mille
koordinaadid on II lisa 6. liites.
2.Lubatud püügivahend
Krabilõksud31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/19
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
60 mm võrk.
4.Bioloogilise taastumise aeg
Kaks (2) kahekuulist (2) perioodi: mai, juuni ja september, oktoober.
Lepinguosalised võivad ühiskomitee raames saavutatud ühisel kokkulepp el, parimate kättesaadavate teadusli-
kesoovitustealuselkohandada,suurendadavõivähendadaeespoolnimeta tudbioloogilisetaastumiseaeganing
määrata kindlaks ruumilis-ajaliselt suletud alad, et kaitsta kudealasi d ja noorkalade elualasid.
5.Kaaspüük ja alammõõdud
VastavaltMauritaaniaõigusaktidele,vtVIpeatükkjaIlisa5.liide(kaa spüük)ningVpeatükipunkt5jaIlisa6.
liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
6.Lubatud tonnaaž/Tasud
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Lubatud tonnaaž (GT) litsentseerimisperioodil 300 GT 300 GT 300 GT 300 GT
Tasud eurodes GT kohta aastas 283 294 305 305
7.Märkused
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.
11. PÜÜGILIIK: VÄRSKE PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
1.Kalastusvöönd
i) Põhja pool laiuskraadi 19° 21’ N, väljaspool järgmiste punktidega piir atud vööndit:
20° 46,3’ N 17° 03,0’ W20° 36,0’ N 17° 11,0’ W20° 36,0’ N 17° 24,1’ W19° 57,0’ N 17° 24,1’ W19° 45,7’ N 17° 03,0’ W19° 29,0’ N 16° 51,5’ W19° 21,0’ N 16° 45,0’ W
ii) Lõunapoollaiuskraadi19°21’Nkunilaiuskraadini17°50’N,13miilik auguselkuuemiilijoonest,mille
koordinaadid on II lisa 6. liites.
iii) Lõunapoollaiuskraadi17°50’Nkunilaiuskraadini16°04’N,12miili kauguselkuuemiilijoonest,mille
koordinaadid on II lisa 6. liites.L 203/20
ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2.Lubatud püügivahend
Pelaagiline traalnoot ja tööstusliku püügi seinnoot.
Pelaagilisevõipoolpelaagilisetraalerikottivõibkaitstaminimaalse lt400 mmsuurusevenitatudsilmagavõrk-
kattega ja vähemalt 1,5 meetri suuruste vahedega kaitserõngastega, välj a arvatud traali taha paigutatud kait-
serõngas,mispeabolemavähemalt2meetrikauguselkotiavast.Kotitugev daminevõikahekordistaminekõigi
muude vahenditega on keelatud ning traal ei tohi mingil juhul püüda muid li ike peale lubatud väikeste pelaa-
giliste liikide.
3.Lubatud väikseim võrgusilma suurus
40 mm traaleritel ja 20 mm seineritel.
4.Kaaspüük ja alammõõdud
Vastavalt Mauritaania õigusaktidele, vt VI peatükk ja I lisa 5. liide (kaa spüük) ning V peatüki punkt 5
ja I lisa 6. liide (alammõõdud).
JuhulkuiMauritaaniaõigusaktidegaeioleteatavateliikidepuhulkaasp üükegaalammõõdudettenähtud,pea-
vad lepinguosalised lubatud koguste määramiseks ühiskomitees nõu.
Vt V peatüki punkt 5 ja I lisa 7. liide (pelaagiliste väikeliikide ümberarv estuse näitajad).
5.Lubatud tonnaaž/Tasud
Lubatud tonnaaž Aastane keskmine 15 000 GT kuus, võrdub 3 kuuajalise litse ntsiga 9. liigi pelaagilise
püügi külmutustraaleritele.
Aastasekeskmisearvutaminekuudekaupatähendab,etühekuukeskminekas utamine
protokolliaastajooksulvastabsiinesitatudarvule,võimaldadesüheku ujooksulkasu-
tamata koguste edasikandmist järgmisele kuule.
2008/2009 2009/2010 2010/2011 2011/2012
Tasud EUR/GT kuus 7,2 7,3 7,4 7,5
6.Märkused
11. liigi kasutamata püügivõimalusi võib kasutada 9. liigi puhul kuni 20 l itsentsi ulatuses kuus.
Tasud määratakse kindlaks protokolli kohaldamise nelja-aastaseks peri oodiks.
Värske pelaagilise püügi laevade püügikogused ei ole piiratud.Üleminekusätted lisas 1 sätestatud meremeeste töölevõtul (XV peatükk, p unkt 6).
Lossimist ja ümberlaadimist soodustatakse vastavalt protokollis ja lis as 1 sätestatule.31.7.2008
ET Euroopa Liidu Teataja L 203/21
I LISA
ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED MAURITAANIA KALASTUSVÖÖNDIS
I PEATÜKK
Litsentsi taotlemiseks vajalikud dokumendid
1. Komisjonesitabomadelegatsioonikauduministeeriumileigalaevaesi meselitsentsitaotlusekorralkäesolevalisa1.liites
esitatud näidisele vastava, nõuetekohaselt täidetud litsentsitaotlus e. Andmed nagu laeva nimi, tonnaaž (GT), väline re-
gistrinumber,raadiokutsung,masinavõimsus,kogupikkusjakodusadam, peavadvastamaühendusekalalaevaderegistri
andmetele.
2. Esimese litsentsitaotluse korral lisab laevaomanik taotlusele:
— liikmesriigipooltkinnitatudrahvusvahelisemõõtekirjakoopia,mill esonesitatudlaevaGTdesväljendatudtonnaaž;
— laeva külgvaate hiljutise, liikmesriigi pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud värvifoto, millel on näha laeva sei-
sund taotluse esitamise ajal. Selle foto suurus peab olema vähemalt 15 x 10 cm;
— nõutavad dokumendid laeva registreerimiseks Mauritaania riiklikus la evade registris. Kõnealuse registreerimise pu-
hul ei tule registreerimistasusid maksta. Riiklikus laevade registri ra ames ettenähtud registreerimine on täielikult
haldustoiming.
3. Laeva tonnaaži iga muutmise korral on laevaomanik kohustatud esitama l iikmesriigi poolt kinnitatud uue mõõtekirja
koopianingkõikmuutmisegaseotudtäiendavaddokumendid,eelkõigetaot lusekoopia,millelaevaomanikonesitanud
pädevatele asutustele, kõnealuste asutuste nõusoleku ja muutmistega se otud üksikasjalikud andmed.
Laevaehitusevõivälisilmemuutmisekorraltulebesitadakauusliikmesr iigipädevateametiasutustepooltkinnitatudfoto.
4. Litsentsitaotlusedesitatakseainultnendelelaevadele,millekohta onesitatudpunktidega1,2ja3ettenähtuddokumendid.
II PEATÜKK
Litsentside taotlemine, väljaandmine ja kehtivus
1.Kalapüügiõigus
1.1. Igal laeval, mis soovib käesoleva lepingu alusel Mauritaania kalast usvööndis kalastada, peab olema kalapüügiõigus.
1.2. Laeval on kalapüügiõigus ainult siis, kui selle omanikul või kapteni l või laeval endal ei ole Mauritaanias kalapüügi-
keeldu. Nad peavad suhetes Mauritaania ametiasutustega olema täitnud kõ ik oma varasemad Mauritaanias toimuvast
kalapüügist tulenevad kohustused.
2.Litsentsitaotlused
2.1. Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu pelaagilise püügi laevade l itsentsitaotlused koos tehniliste näitajate vasta-
vust tõendavate dokumentidega ministeeriumile vähemalt kümme tööpäeva enne kalapüügi algust.
Kõigi muude litsentsitüüpide kohta esitab komisjon oma delegatsiooni ka udu igas kvartalis vähemalt üks kuu enne
taotletavatelitsentsidekehtivusajaalgustministeeriumileigapüügi liigikaupanimekirjadlaevadest,mistaotlevadpüü-
giluba protokollile lisatud teabelehtedes kindlaksmääratud piires. Ni mekirjadega peab kaasas olema maksetõend. Väl-
jaspool tähtaega saabunud litsentsitaotlusi ei käsitleta.L 203/22 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2.2. Kõnealustes nimekirjades on püügiliikide kaupa esitatud laevade ar v ja iga laeva peamised tehnilised näitajad, sealhul-
gas ühenduse kalalaevade registris nimetatud püügivahendid, rubriikid e kaupa lahtikirjutatud maksete summa ning
Mauritaania meremeeste arv.
2.3. Litsentsitaotlusele lisatakse ka andmefail vormingus, mis vastab m inisteeriumis kasutatavale tarkvarale ning sisaldab
kõiki püügilitsentsi koostamiseks vajalikke üksikasjalikke andmeid, k aasa arvatud muudatused laeva andmetes.
2.4. Litsentsitaotlusi võetakse vastu ainult kalapüügiõigusega laevad elt, mis on täitnud kõik punktides 2.1., 2.2. ja 2.3. et-
tenähtud vorminõuded.
2.5. Kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahkumise hõlpsamaks kon trollimiseks võivad naaberriikide püügilitsentsi-
dega laevad oma litsentsitaotlustele märkida asjaomase riigi ja liigi(d ) ning kõnealuste litsentside kehtivusaja.
2.6. Kõiki litsentsitaotluste — ja üldisemalt käesoleva lepingu — raames esitatud isikuandmeid võib kasutada vaid käes-
oleva lepingu raames.
3.Litsentside väljastamine
3.1. Ministeerium annab laeva litsentsi välja pärast seda, kui laevaoman iku esindaja on esitanud tõendid IV peatükis osu-
tatud laevade individuaalsete maksete tasumise kohta (Mauritaania riig ikassa kviitung), vähemalt 10 päeva enne lit-
sentside kehtivusaja algust. Pelaagilise püügi laevade puhul on kõnealu ne tähtaeg viis päeva. Litsentse väljastavad
ministeeriumi Nouâdhibou või Nouakchott’i osakonnad.
3.2. Litsentsides on märgitud ka kehtivusaeg, laeva tehnilised näitajad , Mauritaania meremeeste arv ning andmed tasude
maksmise kohta, samuti ka asjakohastes teabelehtedes sätestatud kalast ustegevuse tingimused.
3.3. Püügilitsentsevõibväljaandaüksneslaevadele,misontäitnudkõik litsentsideväljastamiseksvajalikudhalduslikudvor-
minõuded. Litsentsi saanud laevad kantakse püügiloaga laevade nimekirj a, mis edastatakse delegatsiooni kaudu kor-
raga järelevalveametile ja komisjonile.
3.4. Komisjoni teavitatakse delegatsiooni kaudu kõigist litsentsitaot lustest, mille ministeerium on jätnud rahuldamata. Va-
jaduse korral esitab ministeerium pärast kõigi olemasolevate maksmata t rahvide saldo mahaarvamist selliste litsentsi-
taotlustega seotud maksete kreeditarve.
3.5. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise litsentsisüsteemi r akendamise edendamises.
4.Litsentside kehtivusaeg ja kasutamine
4.1. Litsentsidkehtivadainulttasudegakaetudajavahemikujooksulnin gteabelehelkindlaksmääratudjakõnealusellitsent-
sil täpsustatud tingimustel.
Litsentse antakse välja kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks. Nei d saab pikendada.
Pelaagilise püügi laevade puhul (9. ja 11. püügiliik) võib litsentse välj a anda ühe kuu kaupa. Litsentsil märgitakse pe-
laagiliste traalerite puhul (ainult 9. püügiliik) ettenähtud kvoot lits entsiperioodi jooksul. Litsentsis ettenähtud tähtaja
jooksul väljapüüdmata kogused võib üle kanda sama laeva uuele litsentsil e või teisele sama püügiliigi laevale.
Litsentside kehtivusaeg määratakse vastavalt järgmisteks tähtaegadek s:
esimene tähtaeg: 1. august 2008 kuni 31. detsember 2008
teine tähtaeg: 1. jaanuar 2009 kuni 31. detsember 2009kolmas tähtaeg: 1. jaanuar 2010 kuni 31. detsember 2010neljas tähtaeg: 1. jaanuar 2011 kuni 31. detsember 2011viies tähtaeg: 1. jaanuar 2012 kuni 31. juuli 2012.
Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise tähtaja k estel.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/23
4.2. Iga litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi a nda. Liikmesriigi pädevate asutuste poolt nõueteko-
haseltkindlakstehtudvääramatujõukorralningkomisjonitaotluselase ndatakseühelelaevaleväljaantudlitsentsvõi-
malikult kiiresti teisele sama püügiliigi laevale antud litsentsiga tin gimusel, et kõnealuse püügiliigi puhul lubatud
tonnaaži ei ületata.
4.3. Asendatav litsents tagastatakse komisjoni delegatsiooni vahendus el ministeeriumile, kes seejärel annab välja uue
litsentsi.
4.4. Litsentsiasendamiselvajalikuksosutuvadmakstudsummadetäienda vadkohandusedteostatakseenneasenduslitsent-
si väljaandmist.
4.5. Litsentsid peavad olema kalapüügiõigusega laeva pardal ning need es itatakse järelevalveasutusele igal kontrollimisel.
III PEATÜKK
Tasud
1. Iga laeva tasud arvutatakse protokollis sisalduvates kalapüügi teabe lehtedes ettenähtud aastaste määrade põhjal. Kolme-
jakuuekuulistelitsentsidepuhul,v.apelaagilisepüügilaevad,arvuta taksetasud proratatemporis põhimõttelvastavaltkeh-
tivusaja pikkusele, kusjuures lisatakse vastavalt 3 % ja 2 %, et katta lits entside koostamisel tekkinud kulud. Litsentsita-
sudesummadsisaldavadkõikimuidseotudtasusidjamaksepealeparafiska alsemaksu, (1)sadamatasudejateenusteeest
makstavate tasude. Ilma et see piiraks protokolli artikliga 12 ettenähtu d sätteid, lisatakse rahandusseadusse eelarveas-
signeering volitatud ja sõltumatute teadusvaatlejate ja kontrollide ra hastamiseks, ning see asendab eelmise protokolliga
ettenähtud mitmes osas makstava makse.
Erandina7.ja8.liigist(tuunipüügilaevad,vtXIVpeatükk)ja9.ja11.li igist(maksedühekuukaupa),tulebparafiskaalset
maksu maksta kvartali kaupa või mitme kvartali kaupa, sõltumata bioloogi lise taastumise perioodist.
Kalendriaasta eest makstavate parafiskaalsete maksude puhul kasutatav vahetuskurss (MRO/EUR) on Mauritaania kesk-
panga poolt välja arvutatud eelmise aasta keskmine vahetuskurss, mis on m inisteeriumile edastatud hiljemalt vahetus-
kursi kohaldamisele eelneva aasta 1. detsembril.
2. Tasudemaksminetoimubkvartalitekaupa,väljaarvatudlepingussätes tatudvõisellerakendamisesttulenevatelühema-
te tähtaegade puhul, kui lõivud makstakse pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale.
3. Üks kvartal koosneb kolme kuu pikkusest ajavahemikust, mis algab vasta valt kas 1. oktoobril, 1. jaanuaril, 1. aprillil
või 1. juulil, välja arvatud protokolli esimene ja viimane tähtaeg, mis ke stavad vastavalt 1.8.2008 kuni 30.9.2008 ja
1.3.2012 kuni 31.7.2012.
(1) Mille määrad tööstusliku püügi laevadele kohalikus vääringus, vastava lt parafiskaalse maksu dekreedile on järgmised (1 uj b=1G T )
Vähilaadsete, peajalgsete ja süvamerepüük
Tonnaaž Summa kvartalis (MRO)
< 99 ujb 50 000100–200 ujb 100 000200–400 ujb 200 000400–600 ujb 400 000> 600 ujb 600 000
Pelaagiline püük (väike ja suur)
Tonnaaž Summa kuus (MRO)
< 2 000 ujb 50 0002 000–3 000 ujb 150 0003 000–5 000 ujb 500 0005 000–7 000 ujb 750 0007 000–9 000 ujb 1 000 000> 9 000 ujb 1 300 000L 203/24 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
IV PEATÜKK
Makseviisid
1. Maksed tehakse eurodes järgmiselt:
a) tasude puhul
— Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauri taania keskpanga välisarvele;
b) parafiskaalse maksuga seotud kulude puhul:
— järelevalveasutusele tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaa nia keskpanga välisarvele;
c) rahatrahvide puhul
— Mauritaania riigikassale tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauri taania keskpanga välisarvele;
d) litsentside suurendamise tasude puhul
— ministeeriumile tehtava ülekandega, mis kantakse ühele Mauritaania ke skpanga välisarvele.
2. Punktis1osutatudsummadloetaksetegelikultmakstuteksriigikassav õiministeeriumikinnitusealusel,misjärgnebMau-
ritaania keskpanga teatisele.
3. Enne protokolli jõustumist esitavad Mauritaania ametiasutused komis jonile nimekirja Mauritaania keskpanga välismaal
avatud arvetest koos rahvusvahelisi ülekandeid lihtsustavate üksikasj adega (BIC ja IBAN kood).
V PEATÜKK
Püügiandmete edastamine
1. Ühenduse laeva ühe merereisi kestus määratakse järgmiselt:
— ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja vööndist lahk umise vahel;
— ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja ümberlaadimi se vahel, või
— ajavahemik Mauritaania kalastusvööndisse sisenemise ja lossimise vah el Mauritaanias.
2.Püügipäevik
2.1. Laevade kaptenid registreerivad iga päev kõik kindlaksmääratud toi mingud püügipäevikus, mille näidis on käesoleva
lisa2.liitesjamidavõibmuutakooskõlasMauritaaniaõigusaktidega.Kõ nealunedokumentpeabolematäidetudnõue-
tekohaselt ja loetavalt ning sellel peab olema laeva kapteni allkiri. Sii rdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes ko-
haldatakse käesoleva lisa XIV peatükki.
Püügipäevikus deklareeritud ja inspekteerimise ajal tuvastatud pardal hoitavate kalakoguste vaheline lubatud kõiku-
mise protsent on:
— 7 % värske kala püügi puhul,— 4 % mittepelaagilise külmutatud kala puhul,— 2 % pelaagilise külmutatud kala puhul.
2.2. Püügipäevikud, milles puuduvad sissekanded või mis sisaldavad keht etut teavet, loetakse nõuetele mittevastavalt
täidetuks.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/25
2.3. Iga reisi lõpus saadab laeva kapten püügipäeviku originaaleksempla ri järelevalveametile. Laevaomanik peab 15 töö-
päeva jooksul edastama kõnealuse püügipäeviku ühe koopia liikmesriigi p ädevatele asutustele ning komisjoni
delegatsioonile.
2.4. IlmaetseepiiraksMauritaaniaõigusaktidegasätestatudkaristust ekohaldamist,peatataksepunktide2.1.,2.2.või2.3.
sätete täitmata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevao manik on oma kohustused täitnud.
2.5. Lepinguosalised lepivad kokku elektroonilise püügipäeviku süstee mi rakendamise edendamises.
2.6. Pelaagilise püügi laevade puhul (9. ja 11. püügiliik) toimub püügian dmete kontroll lossimise või ümberlaadimise ajal
või reisi lõpus.
3.Püügipäeviku lisa (Lossimise ja ümberlaadimise deklaratsioonid)
3.1. Lossimise ja ümberlaadimise puhul peavad laevakaptenid loetavalt j a nõuetekohaselt täitma ning allkirjastama püügi-
päeviku lisa, nagu on ettenähtud käesoleva lisa 3. liitele lisatud näidis es.
3.2. Iga lossimise lõpus saadab laevaomanik püügipäeviku lisa originaal eksemplari kuni 30 päeva jooksul järelevalveame-
tile ja koopia ministeeriumile. Samaks tähtajaks tuleb edastada koopia l iikmesriigi pädevatele asutustele ning komis-
joni delegatsioonile. Pelaagilise püügi laevade puhul on tähtaeg 15 päev a.
3.3. Kaptensaadabigaloakohaseümberlaadimiselõpusviivitamatapüügi päevikulisaoriginaaleksemplarijärelevalveame-
tile ja koopia ministeeriumile. 15 tööpäeva jooksul tuleb edastada koopi a liikmesriigi pädevatele asutustele ning ko-
misjoni delegatsioonile.
3.4. Punktide 3.1., 3.2. või 3.3. sätete täitmata jätmise korral peatatak se püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on
oma kohustused täitnud.
4.Kvartali püügideklaratsioonid
4.1. Komisjonteatabomadelegatsioonikauduigakvartalikolmandakuulõ puksministeeriumileühenduselaevadeeelmi-
seskvartalispüütudkogused.Pelaagilisepüügilaevadepuhul(9.ja11.p üügiliik)tehaksekõnealuneteatisühekuukau-
pa järgmise kuu 30. päeva jooksul.
4.2. Kõnealune teave esitatakse kuude, püügiliikide, laevade ja kalalii kide kaupa.
4.3. Need andmed edastatakse ministeeriumile ka ministeeriumi kasutata va tarkvaraga ühilduvas vormingus arvutifailina.
5.Andmete usaldusväärsus
Teave punktides 1, 2, 3 ja 4 osutatud dokumentides peab kajastama tegelikk u püügiolukorda, et neid saaks aluseks
võtta kalavarude muutumise seirel.
Kohaldada tuleb pardal oleva saagi alammõõte käsitlevaid Mauritaani keh tivaid õigusakte, mis on esitatud 6. liites.
Loetelu neist teguritest, mida kohaldatakse peata/tervete kalade ja/võ i roogitud/tervete kalade ümberarvestamise ko-
haldamisel on esitatud 7. liites.
VI PEATÜKK
Kaaspüük
1. Kaaspüügi protsendimäärad kehtestatakse igal püügietapil lähtuvalt pardal hoitava kogusaagi eluskaalust Mauritaania
õigusaktide kohaselt. Käesoleva lisa 5. liites on need protsendimäärad e sitatud püügiliikide kaupa.
Kõnealuseid kaaspüüke hõlmavad õigusaktid on kantud ka väljaantud litse ntsidele.L 203/26 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2. Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, koh aldatakse Mauritaania õigusaktide kohaselt
sanktsioone, mille tagajärjel võidakse lõplikult keelata õigusrikkuja te, kaptenite ja laevade kogu kalapüük Mauritaanias.
3. Keelustatud liikide pardal hoidmine on keelatud ning karistatav Mauri taania õigusaktides ettenähtud korras.
VII PEATÜKK
Lossimine Mauritaanias
Lepinguosalised, mõistes parema integratsiooni tähtsust mõlema kaland ussektori ühiseks arendamiseks, on otsustanud
julgustada vabatahtlikke lossimisi ja võtta vastu järgmised sätted loss imise kohta Mauritaania sadamates.
ÜLDTINGIMUSED JA RAHALISED STIIMULID
1. Lossimised toimuvad Mauritaania Nouâdhibou sadamas. Laevaomanikud v alivad lossimise kuupäevad. Nad teatavad jä-
relevalveasutuselejaMauritaaniasadamaametiasutustelevalitudkuup äevafaksivõielektronkirjateel72tundienneka-
vandatavat sadamasse saabumist, ning esitavad lossitava saagi hinnangu lise üldkoguse. Sadama valdajad kinnitavad 24
tunnijooksulfaksivõielektronkirjateellaevaomanikulevõilaevaoman ikuesindajale,etlossiminetoimub24tunnijook-
sul alates laeva saabumisest sadamasse.
2. Lossimine tuleb lõpule viia 24 tunni jooksul alates laeva sadamasse saa bumisest.
3. Lossimise lõpus annavad sadama pädevad asutused kaptenile lossimistõ endi.
4. Laeva sadamas viibimise aja jooksul on selle kaluritel õigus vabaks läb isõiduks meremehe teenistusraamatu alusel.
5. Ühenduse laevadel, mis lossivad või laadivad ümber Nouâdhibou sadamas , on õigus lossimise või ümberlaadimise ajal
makstavate litsentsitasude vähendamisele. Vähendamise määr on 25 % keht iva litsentsi maksumusest lossivate laevade
puhul ja 15 % ümberlaadivate laevade puhul. Ometi
— ei kohaldata litsentsitasude vähendamist laeva puhul, mis lossib/laad ib vähem kui 15 % asjaomase litsentsi kehti-
vusperioodi püügipäevikus deklareeritud püügist;
— kohaldatakselitsentsitasudevähendamist proratatemporis põhimõttellaevapuhul,mislossib/laadib16%kuni65%
asjaomaselitsentsikehtivusperioodipüügipäevikusdeklareeritudpüü gist(nt30%deklareeritudsaagilossiminevõi-
maldab litsentsitasude 25 % suurust vähendamist 30 % võrra vähendada.
— kohaldatakse litsentsitasude vähendamist täielikult laeva puhul, mis lossib/laadib rohkem kui 65 % asjaomase lit-
sentsi kehtivusperioodi püügipäevikus deklareeritud püügist.
6. Rakenduseeskirjad: asjaomaste laevade lossimisega seotud lossimist õendi(te) koopiad edastatakse delegatsiooni vahen-
dusel komisjonile. Kõnealuse laeva uue litsentsitaotluse esitamisel ed astab komisjon ministeeriumile tõendite koopiad
koos uue litsentsi tasude vähendamise taotlusega.
7. Ministeerium edastab enne käesoleva protokolli kohaldamise esimese k olme kuu lõppu delegatsiooni vahendusel ko-
misjonile järgmised andmed:
— lossimiste üldeeskirjad, kaasa arvatud sadamamaksud;— asjakohaste ühenduse määruste alusel heakskiidetud rajatised;— tollilaod;— laevade maksimaalne suurus ja arv, millel on võimalik nendele juurde pää seda;
— värskete, jahutatud ja sügavkülmutatud (– 22 °C) toodete ladustamistin gimused ja -maht;
— värskete kalatoodete välisturgudele transportimise vahendid ja saged us;31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/27
— keskmised tarnehinnad ja -tingimused (kütus, toidumoon jne);
— raadiokutsung, telefoni- ja faksinumber, teleksiaadressid, sadamaas utuste tööajad;
— igasugune muu lossimist hõlbustav teave.
MAKSUD JA RAHASTAMISTINGIMUSED
Nouâdhibou sadamas lossivad ühenduse laevad on vabastatud kõigist lõivu dest ja samaväärse toimega maksudest, välja ar-
vatud sadama teenustasud ja samadel tingimustel Mauritaania laevade suh tes kehtivad lõivud.
LossitudkalandussaadustesuhteskohaldataksetollikorraldustMaurit aaniaõigusaktidekohaselt.NeedonseetõttuMauritaa-
niasadamassesisenemiselvõieksportimiselvabastatudkõigisttollipr otseduuridestjatollimaksudestvõimuudestsamaväär-
se toimega maksudest ning neid käsitletakse „ajutiselt imporditud kaupa dena” (ajutine ladustamine).
Laevaomanikud otsustavad oma laevade toodangu kasutusotstarbe üle. Too dangut võib töödelda, tollikontrolli all ladusta-
da, müüa Mauritaanias või eksportida (välisvaluuta eest).
Mauritaania turule mõeldud toodete müügi korral Mauritaanias kehtivad M auritaania kalandustoodete suhtes kehtestatud
maksud ja lõivud.
Kasumi võib välja viia täiendavate maksudeta (vabastamine tollimaksude st ja samaväärse toimega maksudest).
Ümberlaadimiste puhul, mis toimuvad protokolli 5. liitega ettenähtud lu batud piirkondades, on kehtestatud sadamatasuks
1,25 USA dollarit ümberlaaditava kalatonni kohta. Kõiki kõnealuses maks ustamises tehtavaid muudatusi peab toetama le-
pingu ühiskomitee.
Lossivate ja varustuslaevade puhul kohaldab sadama ametiasutus ühtlasi sisenemis- ja lahkumistasu.
Nendele, 1. detsembril 2007 jõustunud meetmetele antakse hinnang pärast aastast rakendamist.
VIII PEATÜKK
Mauritaania meremeeste töölevõtmine
1. Väljaarvatudtuunipüügiseinerid,misvõtavadtöölevähemaltüheMaur itaaniameremehelaevakohta,ritvõngejadaga
tuunipüügilaevad, mis peavad võtma kolm Mauritaania meremeest laeva koh ta, ja 11. püügiliigi alla kuuluvad pelaa-
gilisepüügilaevad,millekohtaonkäesolevalisaXVpeatükipunktis6sät estatudüleminekusätted,võtavadkõikühen-
duse laevad reisi ajaks tööle vähemalt järgmise arvu Mauritaania meremeh i:
— 2 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga alla 200 GT;— 3 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 200 GT – 250 GT ;
— 4 meremeest ja 1 ohvitser või 1 vaatleja laevadel tonnaažiga 250 GT – 300 GT ;
— 6 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 300 GT – 350 GT;— 7 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 350 GT – 500 GT;— 8 meremeest ja 1 ohvitser laevadel tonnaažiga 500 GT – 800 GT;— laevadele tonnaažiga 800 GT – 2 000 GT kuni 37 % meeskonnast, kuid mitte väh em kui 8 meremeest ja 2
ohvitseri;
— laevadeletonnaažigaalates2000GTkuni37%meeskonnast,kuidmitteväh emkui12meremeestja2ohvitseri.L 203/28 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
1.2. Laevadel,milletonnaažon800GTvõirohkem,vähendatakseminimaals etpardalevõetavatemeremeestearvu2võr-
ra iga täiendavalt tööle võetud ohvitseri eest.
1.3. Laevaomanikud valivad oma laevadele töölevõetavad meremehed ja ohv itserid ise, kooskõlas kaubandusliku meresõi-
du koodeksi sätetega.
2. Laevaomanikvõitemaesindajaedastabministeeriumileomalaevaletöö levõetudMauritaaniameremeestenimed,mär-
kides, millised on nende tööülesanded meeskonnas.
3. Ühenduse kalalaevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse t äiel määral Rahvusvahelise Tööorganisatsioo-
ni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. Eelkõige on tegemist ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste
õiguse tegeliku tunnustamise ning tööhõive ja kutsealaga seotud diskrim ineerimise kõrvaldamisega.
4. Mauritaaniameremeestetöölepingud,millekoopiaantakseallakirjut ajatele,koostatakselaevaomanikeesindaja(te)ning
meremeesteja/võinendeametiühingutevõinendeesindajatevahel,pidad esnõuMauritaaniapädevateasutustega.Le-
pingudtagavadmeremeestelesotsiaalkindlustuse,sealhulgaselukindl ustuseninghaigus-jaõnnetusjuhtumikindlustuse.
5. Laevaomanikvõitemaesindajapeabkahekuujooksulpärastlitsentsivä ljastamistedastamaotseministeeriumilekoo-
pia asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt allkirj astatud lepingust.
6. Mauritaaniameremeestetöötasumaksavadlaevaomanikud.Töötasumäär atakseennelitsentsideväljastamistkindlaks
laevaomanike või nende esindajate ja asjaomaste Mauritaania meremeeste või nende esindajate kokkuleppel. Mauri-
taania meremeeste palgatingimused ei tohi olla halvemad Mauritaania lae vadel töötava meeskonna suhtes kohaldata-
vatest tingimustest, need peavad vastama ILO standarditele ega tohi olla nendest madalamad.
7. Kuiüksvõimitutöölevõetudmeremeestlaevaväljumiseajakskohaleeii lmu,võiblaevettenähtudpüügireisialustada,
kuitaonteavitanudlähtesadamapädevaidametiasutusimeremeestearvue bapiisavusestjaajakohastanudmeeskonna
nimekirja. Osutatud ametiasutused teavitavad sellest järelevalveasut ust.
Laevaomanik teeb kõik vajaliku tagamaks, et hiljemalt järgmisel püügire isil töötab tema laeval käesolevas lepingus et-
tenähtud arv meremehi.
8. KuiMauritaaniameremehieivõetapardalemuudelpõhjustelkuieelmise spunktisosutatud,onasjaomasedühenduse
laevaomanikud kohustatud kuni 3 kuu jooksul iga Mauritaania kalastusvöö ndis püütud päeva eest maksma kindlaks-
määratud summana 20 eurot meremehe kohta.
Maksmine meremeeste pardale mittevõtmise eest toimub tegelike püügipäe vade arvu ja mitte litsentsi kestuse alusel.
Seda summat kasutatakse Mauritaania kaluritest meremeeste koolituseks ja see makstakse käesoleva lisa IV peatüki
punktis 1b osutatud pangakontole.
9. Komisjon edastab oma delegatsiooni kaudu ministeeriumile kord poolaa stas, iga aasta 1. jaanuaril ja 1. juulil, ühen-
duse laevadel töölevõetud Mauritaania meremeeste nimekirja koos märkeg a nende sissekandmise kohta meremeeste
registrisse, näidates ära laevad, kuhu nad on tööle võetud.
10. Välja arvatud punktis 7 sätestatud juhud, peatatakse laevaomanike ko rduva ettenähtud meremeeste töölevõtmise ko-
hustuse rikkumise korral laeva püügilitsents automaatselt, kuni see koh ustus on täidetud.
IX PEATÜKK
Tehniline kontroll
1. Kõik ühenduse laevad peavad kord aastas ning iga kord pärast tonnaaži mu utmist või püügiliigiga seotud muudatusi,
misnõuavadteisttüüpipüügivahenditekasutuselevõttu,minemakehtiva teõigusaktidegaettenähtudinspekteerimisteks
Nouâdhibou või Nouakchott’i sadamasse. Kõnealused inspekteerimised pe avad toimuma 48 tunni jooksul alates laeva
sadamasse saabumisest.
Tuunipüügilaevade, triivõngejadaga laevade ja pelaagilise püügi laeva de tehnilise kontrolli kord on sätestatud käesoleva
lisa XIV ja XV peatükis.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/29
2. Laevakaptenileantaksepärasttehnilistkontrollitõend,millekehti vusaegvastablitsentsikehtivusajaleningmidapiken-
datakse tasuta automaatselt nende laevade suhtes, mis aasta jooksul lits entsi uuendavad. Tõendit tuleb hoida kogu aeg
laeva pardal.
3. Tehnilisekontrollikäiguskontrollitakselaevatehnilistenäitajat ejapüügivahenditevastavustningMauritaaniamereme-
hi käsitlevate sätete täitmist.
4. Mauritaaniaõigusaktidegasätestatudjaühenduselepinguosaliselee dastatudmääradelevastavadkontrollimisekuludkan-
nab laevaomanik. Kulud ei tohi olla suuremad kui muude laevade poolt taval iselt sama teenuse eest makstav summa.
5. Punktide 1 ja 2 sätete täitmata jätmise korral peatatakse püügilitsent s automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohus-
tused täitnud.
X PEATÜKK
Laeva andmed
1. Kõigi ühenduse laevade pardatähised peavad vastama asjakohastele ühe nduse õigusaktidele. Kõnealustest õigusaktidest
tulebministeeriumileteatadaennekäesolevaprotokollijõustumist.Ed aspiditulebministeeriumileteatadakõigistõigus-
aktides tehtud muudatustest vähemalt 1 kuu enne õigusakti jõustumist.
2. Iga pardatähist, nime või registrinumbrit peitva laeva suhtes rakenda takse Mauritaania kehtivate õigusaktidega sätesta-
tud sanktsioone.
XI PEATÜKK
Litsentside peatamine või tühistamine
Kui Mauritaania asutused otsustavad käesolevat protokolli ja Mauritaan ia õigusakte kohaldades peatada või lõplikult tühis-
tadaühenduselaevalitsentsi,peablaevakaptenkohelõpetamakalapüügi jasuundumaviivitamataNouâdhibousadamasse,
et anda litsentsi originaal üle järelevalveametile. Niipea kui ettenäht ud kohustused on nõuetekohaselt täidetud, teatab mi-
nisteerium komisjonile delegatsiooni kaudu peatamise lõpetamisest nin g litsents tagastatakse.
XII PEATÜKK
Rikkumised
1. Kõigi rikkumiste korral rakendatakse sanktsioone Mauritaania õigusa ktidega ettenähtud korras.
2. Tõsiste või väga tõsiste rikkumiste korral, nagu on määratletud Maurit aania õigusaktidega, jätab ministeerium endale
õiguse ajutiselt või lõplikult keelata asjaomaste laevade, kaptenite ja vajaduse korral laevaomanike kalapüügitegevuse
Mauritaania vetes.
XIII PEATÜKK
Trahvid
Kooskõlas Mauritaania õigusaktidega arvutatakse ühenduse laevadele mä äratud trahvisummad Mauritaania õigusaktidega
kindlaksmääratud alam- ja ülemmäärade piires. Summa peetakse kinni II li sa VI peatüki punktiga 3 ettenähtud korra koha-
selt.Järelevalveametarvutabkohaldatudtrahvisummaümbereurodessek äesolevalisaIIIpeatükipunktis1kehtestatudva-
hetuskursi alusel. Mõlemad summad teatatakse korraga nii laevaomanikul e kui ka delegatsiooni vahendusel komisjonile.
Mauritaania õigusaktid ning nende hilisemad muudatused edastatakse ühe ndusele.L 203/30 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
XIV PEATÜKK
Siirdekalade püügiga tegelevate laevade suhtes kohaldatavad sätted (tu unipüügilaevad ja
triivõngejada kasutavad laevad)
1. Tuunipüügiseinerite,ritvõngedegatuunipüügilaevadejatriivõngej adagalaevadelitsentsidantaksekalendriaastategakat-
tuvateks ajavahemikeks, välja arvatud käesoleva protokolli esimesel ja viimasel kehtivusaastal.
Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning see e sitatakse järelevalveameti nõudmisel. Komisjon
ajakohastabnendelaevadeesialgsenimekirja,milleleonkäesolevaprot okollisätetekohaseltpüügilitsentsitaotletud.Kõ-
nealune esialgne nimekiri edastatakse ministeeriumile pärast selle koo stamist ja edaspidi alati, kui seda on ajakohasta-
tud. Pärast komisjoni poolt ministeeriumile saadetud esialgse nimekirj a ja ettemakse tasumise teate kättesaamist lisab
Mauritaania pädev ametiasutus asjaomase laeva püügiloaga laevade nimek irja, mis edastatakse järelevalveasutusele. Sel
juhulsaadetaksenimekirjakinnitatudkoopialaevaomanikulejasedahoi taksepardalpüügilitsentsiasemelkuniviimase
väljastamiseni.
Ettemaksetasumisetõenditeesitamiselkoostabministeeriumlitsentsi jalisabasjaomaselaevapüügiloagalaevadenime-
kirja, mis edastatakse järelevalveametile ja delegatsiooni kaudu ka kom isjonile.
2. Enne litsentsi saamist tuleb kõik lepingu raames esmakordselt tegevus t alustavad laevad esitada kehtivate õigusaktidega
ettenähtud kontrollimisteks. Kõnealune kontroll võib toimuda kokkulep itud välissadamas. Kõik kontrollimisega seotud
kulud kannab reeder.
3. Litsentsid antakse välja pärast protokolli teabelehtedes kindlaksmä äratud ettemaksele vastava põhisumma tasumist IV
peatüki punkti 1 alapunktis a kindlaksmääratud kontole. Osutatud kindla ksmääratud summa arvutatakse lepingu esi-
mesel ja viimasel kehtivusaastal pro rata temporis põhimõttel vastavalt litsentsi tegelikule kehtivusajale.
ParafiskaalnemaksmakstakseMauritaaniapüügivööndisveedetudajaees tproratatemporis põhimõttel.Igakuiseidmak-
seid arvestatakse 30. päevaste tegeliku püügi perioodide kaupa. Käesole va sätte kohaselt on kõnealune maks jagamatu
ning seetõttu tuleb iga alustatud kuu eest kogu tasu maksta.
Esimene igakuine maksuosa tuleb tasuda litsentsi taotlemise ajal ja sel j uhul võetakse arvesse püügipäevade arvu
kattumist.
Laev,misonkalapüüdnudaastajooksul1–30päeva,maksabmaksuühekuuees t.Teineigakuinemaksuosatulebtasuda
pärast esimese 30-päevase ajavahemiku möödumist ja samamoodi iga järgne v osa.
Täiendavad igakuised maksed tuleb tasuda hiljemalt 10 päeva pärast iga tä iendava ajavahemiku 1. päeva.
4. LaevadelpeetakseMauritaaniavetestoimuvaigakalapüügiperioodiko htakäesolevalisa4.liitesesitatudICCATinäidise
kohast püügipäevikut. Seda täidetakse ka siis, kui püüki ei toimu.
Ajavahemike kohta, mil eelmises lõigus osutatud laev ei viibi Mauritaani a vetes, kantakse eelmises lõigus osutatud püü-
gipäevikusse sõnad „väljaspool Mauritaania majandusvööndit”.
Käesolevaspunktisosutatudpüügipäevikudsaadetakseministeeriumile jaliikmesriigipädevateleasutustele15tööpäeva
jooksul pärast laeva saabumist lossimissadamasse.
IlmaetseepiiraksMauritaaniaõigusaktidegasätestatudkaristustekoh aldamist,peatatakseeespoolnimetatudsätetetäit-
mata jätmise korral püügilitsents automaatselt, kuni laevaomanik on oma kohustused täitnud.
5. Arvestades kontrolle, mida Mauritaania soovib teostada, esitab komis jon delegatsiooni kaudu ministeeriumile iga lae-
vaomanikukoostatudjaliikmesriikidepüügiandmetekontrollimiseeest vastutavateteadusasutuste(InstitutdeRecherc-
he pour le Développement (IRD), Instituto Espanol de Oceanografia (IEO), Instituto Nacional de Investigaçao Agraria e
das Pescas (INIAP) ja Institut Mauritanien de Recherches Océanographiqu es et des Pêches (IMROP)) poolt kontrollitud
püügiaruannetepõhjalenneigaaasta15.juuniteelmiseaastaeestmaksmi selekuuluvatelitsentsitasudelõplikuarvestuse.
6. Lepingu viimase kehtivusaasta kohta teatatakse eelmise aasta eest mak smisele kuuluvate litsentsitasude lõplik arvestus
nelja kuu jooksul pärast lepingu kehtivusaja lõppu.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/31
7. Lõplik arvestus saadetakse asjakohastele laevaomanikele, kellel on a lates ministeeriumi poolt summade heakskiitmisest
teatamisest 30 päeva aega pädevate asutuste ees oma rahaliste kohustuste täitmiseks. Hiljemalt pooleteise kuu jooksul
pärast kõnealust teatamist tehakse Mauritaania riigikassale IV peatüki punkti 1 alapunktis a osutatud kontole makse
eurodes.
Kui lõpliku arvestuse summa on väiksem kui punktis 4 osutatud ettemakse, s iis nende vahet laevaomanikule tagasi ei
maksta.
8. Erandina II lisa I peatükist peavad laevad kolme tunni jooksul enne iga k alastusvööndisse sisenemist või sealt lahkumist
otse Mauritaania asutustele teatavaks tegema oma asukoha ning pardal ole va saagi koguse eelistatavalt faksi teel või kui
laeval ei ole faksi, siis raadio kaudu.
Faksinumbri ja raadiosageduse teatab järelevalveamet.Mauritaania asutused ja laevaomanikud säilitavad faksikoopiad või raad ioteadete salvestused, kuni mõlemad pooled on
punktis 5 osutatud tasude lõplikus suuruses kokku leppinud.
9. Mauritaaniaasutustetaotlusekorralningühiselkokkuleppelasjaoma selaevaomanikugaontuunipüügiseinerilelubatud
võtta kokkulepitud ajaks üks teadusvaatleja laeva kohta.
XV PEATÜKK
Pelaagilise püügi laevade suhtes kohaldatavad sätted
1. Litsentsi originaaleksemplar peab olema pidevalt laeva pardal ning se e esitatakse Mauritaania pädevate asutuste nõud-
misekorral.Kuilitsentsioriginaaleksemplarieisaapraktilistelpõhj ustellaevaletoimetadakohe,kuiministeeriumonsel-
le väljastanud, võib kuni kümne päeva jooksul olla pardal ka litsentsi koo pia või faksikoopia.
2. Laevade tehniline kontroll võib toimuda Euroopas. Sellisel juhul tule b ministeeriumi poolt kõnealuseks kontrollimiseks
määratud kahe isiku reisi- ja elamiskulud maksta laevaomanikel.
3. Litsentsitasude summad sisaldavad kõiki muid seotud tasusid ja makse p eale parafiskaalse maksu, sadamatasude ja tee-
nuste eest makstavate tasude.
Juhulkuiühendussoovib9.liigipuhul50 000tonniulatusestäiendavatkv ooti,teavitabtasellestMauritaaniathiljemalt
iga aasta 15. veebruaril. Ühisel kokkuleppel võivad lepinguosalised sii ski otsustada kõnealust piirmäära aasta kaupa ja
olemasolevate teaduslike soovituste alusel või pärast ühise teaduskomi tee arvamuse saamist suurendada.
Ühenduse edastatud teabe alusel koostatakse hiljemalt iga aasta 15. sept embriks eelnenud aasta püügi lõpparuanne.
Lepingupoolte heakskiidetud püügi lõpparuande alusel ja juhul, kui 250 0 00 tonni suurust kogutonnaaži on ületatud,
maksab komisjon Mauritaania riigikassa kontole täiendavat rahalist toe tust 40 eurot püügitonni kohta.
Püügi ülemmäära põhimõtet ei kohaldata 11. püügiliigi alla kuuluvate vär ske pelaagilise püügi laevade suhtes.
Litsentsitasud ning võimalikud lisatasud kantakse IV peatüki punkti 1 al apunktis a esitatud riigikassa kontole.
4. Pelaagilisepüügilaevadteatavadjärelevalveametileomakavatsuses tsisenedaMauritaaniakalastusvööndissevõisealtlah-
kuda. Kõnealune teatamine peab toimuma sisenemisel 12 tundi ette ning lah kumisel 36 tundi ette. Lahkumisest teata-
misel edastab iga laev ühtlasi pardal oleva saagi koguse ja liigid.
5. Laevaomanikud peavad võtma asjakohased meetmed Mauritaania meremees te ja teadusvaatlejate transportimiseks lae-
vaomanike kulul.L 203/32 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
6. 11. püügiliigi alla kuuluvate pelaagilise püügi laevade suhtes kohald atakse meremeeste töölevõtu osas järgmisi sätteid:
— kuue esimese tegevuskuu jooksul Mauritaania kalastusvööndis on laevad vabastatud Mauritaania meremeeste töö-
levõtmise kohustusest;
— kuue järgmise tegevuskuu jooksul võtavad laevad tööle 50 % VIII peatüki p unktiga 1 ettenähtud meremeestest;
Pärast neid kahte kuuekuulist ajavahemikku kohaldatakse 11. püügiliigi laevade suhtes VIII peatüki punkti 1 sätteid.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/33
1. liide
MAURITAANIA — EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSLEPING
PÜÜGILITSENTSI TAOTLUS
L 203/34 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2. liide
31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/35
3. liide
L 203/36 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
4. liide
ICCATI TUUNIPÜÜGIPÄEVIK
31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/37
5. liide
MAURITAANIA KEHTIVAD ÕIGUSAKTID KAASPÜÜGI KOHTA
Määrus RIM- 2002/073
Liigid Lubatud kaaspüük Keelatud püügiliigid
1 Vähilaadsete(v.alangustidjakrabid)püüdmiseks
ettenähtud laevad20 % kala ja 15 % peajalgseid,
7,5 % krabisidLangustid
2 Senegali merluusi traalerid ja põhjaõngejada ka-
sutavad laevadTraalerid 25 % kala,
põhjaõngejada kasutavad laevad 50 % kala.Peajalgsed ja vähilaadsed
3 Põhjalähedastekalade(v.asenegalimerluus)püü-
giksettenähtudlaevad,miskasutavadmuidpüü-givahendeid kui traalnoot10 % lubatud liikidest või liikiderühmast (väljendatuna eluskaalus), mi llest kuni 5 % krevette,
5 % kalmaare ja seepiaidKaheksajalad
Merluusid(%ülemmäärotsustatakseühiskomisjonis)
4 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraa-
lerid põhjalähedaste kalade püügiks10 % lubatud liikidest või liikiderühmast (väljendatuna eluskaalus), mi llest kuni 5 % krevette,
5 % kalmaare ja seepiaidKaheksajalad
5 Peajalgsete püügi laevad 5 % krevette
6 Langustipüügilaevad Kalad, peajalgsed, krevetid, ebalangustid ja krabid
7 Tuunikülmutusseinerid Lubatud liikidest või liikide rühmast erinevad liigid
8 Tuunipüügiritvõngelaevadjatriivõngejadagalae-
vadLubatud liikidest või liikide rühmast erinevad liigid
9 Pelaagilisi traalnootasid kasutavad külmutustraa-
lerid3 % lubatud liikidest või liikide rühmast (väljendatuna eluskaalus) Vähi laadsed või peajalgsed v.a kalmaarid
10 Krabipüük Kalad, lubatud liigist erinevad peajalgsed või vähi-
laadsed
11 Värske pelaagilise püügi laevad 3 % lubatud liikidest või liikide rühma st (väljendatuna eluskaalus) Vähilaadsed või peajalgsed v.a kalmaaridL 203/38 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
6. liide
PARDAL HOITAVA SAAGI ALAMMÕÕTE KÄSITLEVAD KEHTIVAD ÕIGUSAKTID
„III jagu: Liikide alammõõdud ja alamkaaludArtikkel 2: Alammõõte tuleb mõõta:
— kaladel ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni (kogupikkus),— peajalgsetel üksnes keha pikkus ilma haarmeteta;— vähilaadsetel nokise tipust kuni otslüli lõpuni.
Nokis ehk otsaork on pearindmikukilbi esiosa keskel asuva seljakilbi pik endus. Roosal langustil on mõõtmise lähtepunkt
kahe keskmise sarve vahel asuva seljakilbi nõgusa osa keskel.
Artikkel 3: Püügiks lubatud merekalade, peajalgsete, vähilaadsete alam mõõdud ja alamkaalud on:
a) merekalade puhul:
sardinella (Sardinella aurita ja Sardinella maderensis) 18 cm
sardiin (Sardina pilchardus) 16 cm
harilik stauriid ja stauriid Trachus trecae (Trachurus spp )1 9 c m
sigarstauriid ( Decapturus rhonchus )1 9 c m
jaapani makrell ( Scomber scombrus )2 5 c m
kuld-merikoger ( Sparus auratus )2 0 c m
merikoger (Sparus coeruleostictus), 23 cmmerikoger, pagrus (Sparus auriga, Sparus pagrus) 23 cmhammasahven ( Dentexspp) 15 cm
besuugo (Pagellus bellottii, Pagellus acarne) 19 cmurisejalane (Plectorhynchus mediterraneus) 25 cmkivikoha (Epinephelus nigritus) 25 cmtume kotkaskala (Sciana umbra)2 5 c m
kotkaskala (Argirosomus regius) ja kaptenkala (Pseudotholithus senega lensis) 70 cm
perekond kivikohad e. meruud ( Epinephelus spp) 40 cm
sinikala e. lufar ( Pomatomus saltator )3 0 c m
lääneaafrika merisultan ( Pseudupeneus prayensis )1 7 c m
kefaal (Mugil spp) 20 cm
kärphai (Mustellus mustellus, Leptocharias smithi) 60 cmahvenalised (Dicentrarchus punctatus) 20 cmkoerakeellased (Cynoglossus canariensis, Cynoglossus monodi) 20 cmkoerakeellased (Cynoglossus cadenati, Cynoglossus senegalensis) 30 cmmerluusid (Merliccius spp) 30 cm
kulduim tuun (Thunnus albacares) kaaluga kuni 3,2 kg
suursilm tuun (Thunnus obesus) kaaluga kuni 3,2 kg
b) peajalgsete puhul:
harilik kaheksajalg ( Octopus vulgaris ) 500 gr (ilma sisikonnata)
harilik ebakalmaar ( Loligo vulgaris )1 3 c m
harilik seepia (Sepia officinalis)1 3 c m
seepia (Sepia bertheloti) 07 cm31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/39
c) vähilaadsete puhul:
ebalangust (Panulirus regius) 21 cm
roosa langust (Palinurus mauritanicus) 23 cmviburhännak, punakas aristiid ( Parapeneus longriostrus )0 6 c m
krabilised (Geyryon maritae) 06 cm
viburhännak või karamot-viburhännak ( Penaeus notialis, Penaeus kerathurus ) 200 indv/kg”
7. liide
LOETELU ÜMBERARVESTUSEL ARVESTATAVATEST NÄITAJATEST
ÜMBERARVESTUSKURSS, MIDA KOHALDATAKSE TRAALERITE PARDAL ÜMBERTÖÖDELD UD PELAAGILISTEST
VÄIKELIIKIDEST SAADUD LÕPPTOODETE PUHUL
Tootmine Töötlemisviis Ümberarvestuskurss
Sardinella
peata käsitsi tükeldatud 1,416Peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,675peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,795
Makrell
peata käsitsi tükeldatud 1,406peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,582peata masinaga tükeldatud 1,445peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,661
Lintsabalased
peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,323lõigud käsitsi tükeldatud 1,340peata, sisikonnata (eritükeldus) käsitsi tükeldatud 1,473
Sardiin
peata käsitsi tükeldatud 1,416peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,704peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,828
Stauriid
peata käsitsi tükeldatud 1,570peata masinaga tükeldatud 1,634peata, sisikonnata käsitsi tükeldatud 1,862peata, sisikonnata masinaga tükeldatud 1,953
NB:Kalade töötlemisel kalajahuks on ümberarvestuskurss 5,5 tonni värsket k ala 1 tonni kalajahu kohta.L 203/40 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
II LISA
MAURITAANIA ISLAMIVABARIIGI KALASTUSVÖÖNDIS KALASTAVATE ÜHENDUSE LAE VADE
KALASTUSTEGEVUSE KONTROLLI ALANE KOOSTÖÖ
I PEATÜKK
Mauritaania kalastusvööndisse sisenemine ja kalastusvööndist lahkumi ne
1. Käesoleva kokkuleppe alusel töötavad ühenduse laevad, välja arvatud t uunipüügilaevad, triivõngejada kasutavad laevad
ja pelaagilise püügi laevad (mille tähtajad on sätestatud I lisa XIV ja XV p eatükis), peavad teatama:
a) sisenemistest
vähemalt 36 tundi ette, esitades järgmised andmed:— laeva asukoht teatamise ajal;— ligikaudne Mauritaania majandusvööndisse sisenemise päev, kuupäev ja kellaaeg;
— teatamiseajalpardalolevasaagikogusjaliigid,kuilaevonvaremteata nudmuukalastusvööndipüügilitsentsi
olemasolust selles alampiirkonnas. Sellisel juhul peab järelevalveame tile olema kättesaadav kõnealuse vööndi
püügipäevik ning kontrollimise aeg ei või olla pikem käesoleva peatüki pu nktis 4 ettenähtud tähtajast;
b) väljumistest
vähemalt 48 tundi ette, esitades järgmised andmed:— laeva asukoht teatamise ajal;— Mauritaania majandusvööndist väljumise päev, kuupäev ja kellaaeg;— teatamise ajal pardal oleva saagi kogus ja liigid.
2. Laevaomanikud teatavad järelevalveametile Mauritaania kalastusvöö ndisse sisenemisest ja sealt lahkumisest faksi, elek-
tronposti või kirja teel käesoleva lisa 1. liites osutatud faksinumbrite l või aadressil. Kui osutatud viisidel on teatamine
raskendatud, võib teabe edastada erandkorras ühenduse kaudu.
Komisjonile teatatakse delegatsiooni kaudu kõigist kõnealuste numbrit e või aadresside muutmistest 15 päeva ette.
3. Mauritaaniamajandusvööndisviibimiseajalpeavadühenduselaevadjä lgimapidevaltrahvusvahelisekõnesagedusi(VHF
kanal 16 või HF 2 182 Khz).
4. Kalastustsoonist lahkumise teate kättesaamisel on Mauritaania ameti asutustel õigus võtta vastu kontrolli teostamise ot-
sus enne laevade lahkumist proovide võtmise teel Nouâdhibou või Nouakcho tt’i sadamas.
Kõnealused kontrollimised ei tohi kesta pelaagiliste liikide puhul (9. l iik) üle kuue tunni ja muude liikide puhul üle kol-
me tunni.
5. Punktide 1 kuni 3 sätete täitmatajätmise korral rakendatakse järgmisi sanktsioone:
a) esimesel korral:
— laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,— pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa ni mel,
— laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud minimaalse rahatr ahvi;31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/41
b) teisel korral:
— laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,— pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa ni mel,
— laev maksab Mauritaania õigusakti kohaselt määratud maksimaalse rahat rahvi,
— litsents tunnistatakse kehtetuks allesjäänud kehtivusajaks;
c) kolmandal korral:
— laev suunatakse võimaluse korral kõrvale,— pardal olev kalasaak laaditakse maha ja konfiskeeritakse riigikassa ni mel,
— litsents tunnistatakse lõplikult kehtetuks,— kapteni ja laeva tegevus Mauritaanias keelustatakse.
6. Eeskirju rikkuva laeva põgenemise korral teatab ministeerium komisjo nile ja asjaomasele liikmesriigile, et võidakse ko-
haldada punktis 5 osutatud sanktsioone.
II PEATÜKK
Rahumeelne läbisõit
Ühendusekalalaevadel,miskasutavadrahumeelseläbisõidujameresõidu õigustMauritaaniakalastusvööndisÜhinenudRah-
vaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja asjakohaste siserii klike ja rahvusvaheliste õigusaktide kohaselt, peavad
parda püügivahendid olema stoovitud (pakitud) nii, et neid ei oleks võima lik viivitamata kasutada.
III PEATÜKK
Ümberlaadimised
1. ÜhenduselaevadekalasaagidlaaditakseümberainultMauritaaniasada matesjakäesolevalisa5.liitesosutatudtsoonides.
2. Saagi ümberlaadimist soovivate ühenduse laevade suhtes kohaldatakse punktidega 3 ja 4 ettenähtud korda.
3. Kõnealustelaevadekaptenidteatavadjärelevalveametilekäesoleval isaIpeatükipunktis2osutatudsidevahenditekaudu
vähemalt 36 tundi ette järgmised andmed:
— ümberlaadivate kalalaevade nimed;— kaubalaeva nimi;— ümberlaaditavad kogused tonnides liikide kaupa;— ümberlaadimise päev, kuupäev ja kellaaeg.Järelevalveamet teatab oma vastuse maksimaalselt 24 tunni jooksul.
4. Ümberlaadimine loetakse Mauritaania kalastusvööndist väljumiseks. Laevad peavad seetõttu esitama järelevalveametile
kalapüügipäeviku originaaleksemplari ning kalapüügipäeviku lisa ning teatama oma kavatsusest kalapüüki jätkata või
lahkuda Mauritaania kalastusvööndist.
5. Igasugunemuukuipunktide1kuni4kohaseltreguleeritavümberlaadimi neonMauritaaniamajandusvööndiskeelatud.
Iga kõnealust sätet rikkuva isiku suhtes rakendatakse Mauritaania õigus aktidega ettenähtud sanktsioone.
6. Mauritaania jätab endale õiguse keelduda ümberlaadimisest, kui trans pordilaev on tegelenud ebaseadusliku, deklareeri-
mata ja reguleerimata kalapüügiga kas Mauritaania majandusvööndis või s ellest väljaspool.L 203/42 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
IV PEATÜKK
Järelevalve ja kontrollimised
1. Ühendusekalalaevadekaptenidvõimaldavadjasoodustavadkalapüügij ärelevalvejakontrollimiseeestvastutavateMau-
ritaania ametiisikute pardaletulekut ning nende kohustuste täitmist.
Kõnealused ametiisikud ei või pardal viibida kauem, kui on vaja nende üles annete täitmiseks.
Pärast iga vaatluse ja kontrolli läbiviimist antakse laeva kaptenile kon trollkäigu aruanne.
2. Ühendus kohustub säilitama ühenduse sadamates erijälgimisprogrammi . Programm edastatakse ministeeriumile, kellel
on õigus kontrollis osaleda vastavalt V peatüki sätetele. Ministeeriumi le saadetakse korrapäraselt kontrollimiste kohta
koostatud ettekannete kokkuvõtted.
V PEATÜKK
Maismaal toimuvate kontrollimiste vastastikune vaatlussüsteem
Lepinguosalised on otsustanud luua maismaal toimuvate kontrollimiste v astastikuse vaatlussüsteemi, et kontrolli tõhu-
sust parandada. Selleks nimetavad nad esindajad, kes osalevad riiklike k ontrolliasutuste poolt tehtavatel kontrollimistel
ja inspekteerimistel ning võivad teha märkusi käesoleva protokolli koha ldamise kohta.
Kõnealustel esindajatel peab olema:— kutsekvalifikatsioon,— piisav kalandusalane kogemus ja— põhjalikud teadmised lepingu ja käesoleva protokolli tingimustest.Kontrollimisi teevad riiklikud kontrolliasutused ning nendes osalevad esindajad ei tohi omal algatusel kasutada riigi-
ametnikele antud inspekteerimisvolitusi.
Esindajad peavad koos riigiametnikega juurde pääsema laevadele, tööruu midele ja dokumentidele, mida kõnealused
ametnikud inspekteerivad, et koguda nende ülesande täitmiseks vajalikk e andmeid, mis ei sisalda nimelisi viiteid.
Esindajadvõtavadkoosriigikontrolliasutustegaosakäikudestsadamat esse,dokisseisvatelelaevadele,avalikupakkumi-
sekeskustesse,kalahulgimüügikohtadesse,külmhoonetessejamuudesse tööruumidesse,kuskalaenneturuleviimistlos-
sitakse ja hoitakse.
Esindajad koostavad ning esitavad iga nelja kuu tagant aruande üksikasja like andmetega inspekteerimiste kohta, milles
ta on osalenud. Kõnealune aruanne adresseeritakse pädevatele asutustel e. Nimetatud asutused saadavad aruande koopia
teisele lepinguosalisele.
1.Rakendamine
Kummagilepinguosalisepädevkontrolliasutusteatabigalüksikjuhtumi lteiselelepinguosaliselekirjalikultkümmepäeva
ette kavandatavatest maismaal toimuvatest inspekteerimistest.
Teine lepinguosaline teatab viis päeva ette kavatsusest saata oma esinda ja.
Esindaja lähetus ei tohiks kesta üle 15 päeva.
2.Konfidentsiaalsus
Esindajasuhtubvastutustundlikultrajatistessejaseadmetesseningkõ igisseseadeldistesselaevapardal,ningtunnistabkõi-
gi talle kättesaadavate dokumentide konfidentsiaalsust.
Esindaja edastab oma töö tulemused ainult asjaomastele pädevatele asutu stele.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/43
3.Asukoht
Käesolevat programmi rakendatakse ühenduse lossimissadamates ja Mauri taania sadamates.
4.Rahastamine
Iga lepinguosaline kannab oma esindaja kulud ühises kontrollioperatsio onis, sealhulgas reisi ja laevaloleku kulud.
VI PEATÜKK
Laeva peatamine ja sanktsioonide rakendamine
1.Peatamise protokoll
Peatamiseprotokollikoostabjärelevalveametlaevakontrollkäigujäre lkoostatudaruandestuvastatudjamärgitudvõi-
malike rikkumiste põhjal. Kontrollkäigu aruandes on täpselt esitatud pe atamiseni viinud olukord ja peatamise põhju-
sed, aruande peab olema allkirjastanud laeva kapten, kellel on õigus esit ada oma vastuväiteid; järelevalveamet edastab
kaptenile koopia kontrollkäigu aruandest.
Antudallkirieipiirakapteniõigusiegameetmeid,midatavõibtallesüük spandudrikkumisepuhulendakaitseksvõtta.
2.Teatis laeva peatamisest
Peatamise puhul saadab järelevalveamet postiga laeva esindajale rikkum ise protokolli ja kontrollkäigu aruande. Järe-
levalveamet teatab delegatsioonile võimalikult kiiresti, kuid siiski 4 8 tunni jooksul igast Mauritaania kalastusvööndis
toimunud ühenduse kalalaeva peatamisest või laeva suhtes sanktsiooni ra kendamisest.
Kui on tegemist rikkumisega, mida ei ole võimalik merel lõpetada, peab kap ten viima järelevalveameti nõudmisel lae-
vaNouâdhibousadamasse.Kuiontegemistrikkumisega,midakaptentunnis tabjamidasaabmerellõpetada,võiblaev
püüki jätkata.
Mõlemal juhul võib laev pärast täheldatud rikkumise lõpetamist püüki jät kata.
3.Laeva peatamise juhtumi menetlus
3.1. KäesolevaprotokolliningMauritaaniaõigusaktidekohaseltvõibri kkumisedlahendadakokkuleppemenetluseabilvõi
kohtumenetlusega.
3.2. Kuirikkuminelahendataksekokkuleppemenetluseabil,määratakset rahvisummaMauritaaniaõigusaktidegakindlaks-
määratud alam- ja ülemmäärade piires.
Õigusrikkumisele lahenduse leidmiseks võtab laevaomaniku esindaja jär elevalveametiga viivitamata ühendust.
Menetluskomisjon kutsutakse järelevalveameti poolt kokku ainult tööpä eval 24 tundi pärast laeva sadamasse jõud-
mist. Samuti toimitakse laeva peatamise puhul vööndist lahkumise kontro lli ajal.
Trahv tuleb tasuda ülekandega hiljemalt 30 päeva pärast asja menetlemist . Laeva väljumisel Mauritaania majandus-
vööndist peab makse olema tehtud enne kõnealust väljumist. Laev vabastat akse, kui trahvi tasumise kinnituseks on
esitada järelevalveasutusele edastatud riigikassa tõend ja/või Maurit aania keskpangale (Nouâdhibou või Nouakchott)
tehtudSWIFT-ülekandekoopia.JuhulkuikinnituseksonSWIFT-ülekandet õend,peablaevaomanikuesindajaesitama
hiljemalt 72 tundi pärast laeva vabastamist riigikassale laekumise tõen di originaali.
3.3. Kui ülekandetoiming ei ole lõpetatud, edastab ministeerium toimiku viivitamata vabariigi prokuratuuri. Kehtivate
õigusaktide kohaselt peab laevaomanik tegema võimalike trahvide kattek s pangatagatise. Laev vabastatakse 72 tundi
pärast tagatise esitamise kuupäeva.L 203/44 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
3.4. Pangatagatisteitagastataennekohtuprotsessilõppemist.Ministe eriumvabastabtagatiseotsekohe,kuikohtumenetlus
lõpebsüüdimõistvaotsuseta.Samaskuisüüdimõistvaotsuseganähakseet tetrahv,peabsellemaksminetoimumavas-
tavalt kehtivale õigusaktile, millega nähakse ette pangatagatise vabas tamine siis, kui 30 päeva jooksul pärast kohtuot-
suse väljakuulutamist on makse tehtud.
3.5. Laev vabastatakse ja meeskonnal lubatakse sadamast lahkuda:
— kui kokkuleppemenetlusest tulenevad kohustused on täidetud, või— enne kohtumenetluse lõppu niipea, kui laevaomanik on maksnud punktis 3. 3 osutatud pangatagatise ja minis-
teerium on selle heaks kiitnud.
4.Menetluste jälgimine
Kogu teave ühenduse laevade toimepandud rikkumiste kohta edastatakse 48 tunni jooksul komisjonile tema delegat-
siooni kaudu.
VII PEATÜKK
Kalalaevade satelliitseire
1. Kõiki käesoleva lepingu raames kalastavaid laevu jälgitakse satellii di abil ajal, mil nad asuvad Mauritaania
majandusvööndis.
2. Satelliitseire eesmärgil on Mauritaania majandusvööndi koordinaadi d (pikkus- ja laiuskraadid) esitatud 4. liites.
3. Lepinguosalised vahetavad aadresside ja elektroonilise andmeedastu se spetsifikaadiga seotud teavet oma kontrollikes-
kuste vahel punktides 5 ja 7 sätestatud korras. Sealhulgas edastatakse võ imaluse korral kontrollikeskuste omavaheli-
seks üldiseks sidepidamiseks mõeldud andmed, nagu nimed, telefoni- ja fa ksinumbrid ning e-posti aadressid (Internet
või https). Teave Mauritaania kontrollikeskuse kohta on esitatud käesol eva lisa 1. liites.
4. Laevade asukoht määratakse kindlaks vea ülemmääraga kuni 500 m ja usald usvahemikuga 99 %.
5. Kui lepingu alusel kalastav laev, mida ühenduse õiguse kohaselt satell iitside abil jälgitakse, siseneb Mauritaania majan-
dusvööndisse,teatablipuriigikontrollikeskusseirekeskusele(FMC)v iivitamatajamaksimaalseltigatunnijärellaevaasu-
koha (laeva tunnusandmed, pikkus- ja laiuskraadid, kurss ja kiirus). Sõn umid peavad olema asukohateadetena
identifitseeritavad.
6. Punktis 5 osutatud sõnumid edastatakse elektroonilisel kujul https pr otokollis või mõnes muus turvatud vormingus
(X.25…). Teated saadetakse reaalajas vastavalt 3. liites esitatud tabel is esitatud vormile.
7. Kuikalalaevapardalolevasasukohapidevajälgimisesatelliitsüstee misesinebtehnilisiviguvõiseeenameitööta,edas-
tab laeva kapten faksi teel lipuriigi kontrollikeskusele ning Mauritaan ia seirekeskusele määratud aja jooksul punktis 5
osutatud teabe. Selliste asjaolude korral tuleb üldine asukohateade saa ta iga 4 tunni tagant. See asukohateade sisaldab
laeva kapteni poolt vastavalt punktis 5 sätestatud tingimustele iga kahe tunni järel registreeritud asukohateateid. Ette-
vaatuse huvides on laevaomanikel soovitatav hoida pardal ka teist raadio jaama.
Lipuriigi kontrollikeskus saadab need teated viivitamata Mauritaania s eirekeskusele. Rikkis seade parandatakse või va-
hetatakseväljamaksimaalseltviiepäevajooksul.Selletähtajamöödumi selpeabkõnealunelaevMauritaaniamajandus-
vööndist lahkuma või sisenema mõnesse Mauritaania sadamasse.
Tõsise tehnilise probleemi korral, mis nõuab lisaaega, võidakse kapteni taotlusel anda maksimaalselt 15 päevane pi-
kendus.Selliseljuhuljäävadkehtimapunkti7sättedjakõiklaevad,välj aarvatudtuunipüügilaevad,peavadpöörduma
tagasi sadamasse, et võtta pardale Mauritaania teadusvaatleja.
8. Lipuriikide kontrollikeskused jälgivad oma laevade liikumist Maurit aania majandusvööndis iga tunni tagant. Kui lae-
vade jälgimist pole võimalik nõuetekohaselt läbi viia, teavitatakse sel lest viivitamata Mauritaania seirekeskust ning toi-
mitakse vastavalt punktile 7.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/45
9. KuiMauritaaniaseirekeskusleiab,etlipuriikeiedastapunktis5osut atudteavet,teavitabtasellestdelegatsioonikaudu
viivitamata komisjoni.
10. Käesolevate sätete kohaselt teisele lepinguosalisele edastatud sei reandmeid tuleb kasutada üksnes sellise kontrolli ja jä-
relevalve puhul, mida Mauritaania ametiasutused teostavad käesoleva le pingu alusel kalastavate ühenduse laevade üle.
Andmeid ei tohi mitte mingil tingimusel edastada kolmandatele isikutele .
11. Satelliitseiresüsteemiseadmedjatarkvarapeavadolemausaldusvää rsed,needeitohivõimaldadamingisugustasukoha
võltsimist ning need ei tohi olla käsitsi seadistatavad.
Süsteem peab olema täisautomaatne ja alati töökorras, sõltumata keskkon na- ja ilmastikutingimustest. Satelliitseire-
süsteemi on keelatud hävitada, kahjustada, kasutuskõlbmatuks muuta ja s egada.
Laevakaptenid tagavad, et:— andmeid ei muudeta;— satelliitseireseadme antenni või antennide ees ei oleks takistusi;— satelliitseireseadme elektritoidet ei katkestata;— satelliitseireseade ei ole lahti ühendatud.
12. Lepinguosalised kohustuvad nõudmisel teineteisele oma satelliitse ireseadmete kohta teavet andma, eesmärgiga veen-
duda, et kõnealused seadmed vastavad täielikult teise lepinguosalise nõ udmistele käesolevate sätete järgimiseks.
13. Käesolevate sätete tõlgendamisel ja nende kohaldamisel tekkivate er imeelsuste korral peavad lepinguosalised nõu le-
pingu artiklis 10 osutatud ühiskomitees.
14. KahtlusekorralkindlalaevasuhtessaadabMauritaaniaseirekeskust aotluselipuriigiseirekeskusele,misseejäreledastab
viivitamata kõnealuse laeva geograafilise asukoha taotluses märgitud a javahemiku jooksul.
Kuiteatavatelaevadetegevuseosasonkahtlusi,teavitabMauritaaniase llestametlikultlaevalipuriikijaühendust.Ühen-
dus kohustub kohaldama ühenduse õiguse asjakohaseid sätteid.
15. Lepinguosalised kohustuvad lepingu artiklis 10 sätestatud ühiskomi tee raames otsima kõige sobivamaid lahendusi, et:
a) lahendada enne käesoleva protokolli jõustumist kõik tehnilised probl eemid, mis võivad mõjutada laevaseiresüs-
teemi (VMS) tõhusust Mauritaania kalandusvööndis;
b) analüüsida kõiki viise ja vahendeid, mis võimaldavad tugevdada koostö öd laevaseiresüsteemi (VMS) rakendamise
parandamiseks, eelkõige selleks, et soodustada Euroopa laevade andmete üheaegset edastamist lipuriigi seirekes-
kusele ning järelevalveametile.
VIII PEATÜKK
Mauritaania teadusvaatlejad ühenduse laevade pardal
Käesolevaga luuakse vaatlussüsteem ühenduse laevadel.1. Iga Mauritaania kalastusvööndi litsentsiga ühenduse laev võtab parda le Mauritaania teadusvaatleja, välja arvatud tuu-
nipüügiseinerid,millepuhultoimubpardalevõtmineministeeriumitaot lusel.Ühellaevalonkorragaainultüksvaatleja.
Ministeerium esitab komisjonile delegatsiooni kaudu igas kvartalis enn e litsentside väljaandmist nende laevade nime-
kirja, mis peavad pardale võtma teadusvaatleja.L 203/46 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
2. Vaatleja laevapardal viibimise aeg vastab ühe reisi pikkusele. Minist eeriumi selgelt väljendatud nõudmise korral võib
kõnealust aega pikendada mitme reisi pikkuseni, olenevalt konkreetse la eva reisi keskmisest pikkusest. Ministeerium
esitab selle nõudmise kõnealusele laevale määratud vaatleja nime teatam ise ajal.
Vaatleja võib reisi lühendamise korral teha ka järgmise reisi samal laeva l.
3. Ministeeriumteatabdelegatsioonikaudukomisjonileametissemäärat udningvajalikedokumentidegavarustatudvaat-
lejate nimed vähemalt seitse tööpäeva enne vaatlejate laevalemineku kav andatavat kuupäeva.
4. Kõik vaatlejate tegevusest tulenevad kulud, sealhulgas nende palk, ra halised tasud ja toetused, kannab ministeerium.
Vaatleja laevalemineku või laevalt lahkumise korral välissadamas maksa b reisikulud ja päevaraha laevaomanik, kuni
vaatleja on asunud Mauritaania laevale või saabunud Mauritaania sadamas se.
5. Laeva kaptenid, kelle laevale on määratud teadusvaatleja, võtavad kõi k meetmed, et võimaldada vaatleja laevalemine-
kut ja laevalt lahkumist.
Vaatlejaid koheldakse laeva pardal samal viisil nagu laeva juhtkonda.Vaatleja käsutusse antakse kõik tema kohustuste täitmiseks vajalikud va hendid. Kapten võimaldab vaatlejatele juurde-
pääsu kõigile vaatleja kohustuste täitmiseks vajalikele sidevahendite le, laeva kalapüügiga vahetult seotud dokumenti-
dele,stpüügipäevikule,püügipäevikulisalejalogiraamatule,ninglae vaosadele,millelejuurdepääsvõimaldabvaatlejatel
täita oma ülesandeid.
6. Vaatlejad lähevad laevale ja lahkuvad laevalt tavaliselt Mauritaania sadamates esimese reisi alguses, mis järgneb mää-
ratud laevade nimekirjast teatamisele, mis peab toimuma vähemalt 20 päev a enne reisi algust.
Asjaomased laevaomanikud teevad oma kohalike esindajate kaudu 15 päeva j ooksul pärast kõnealust teatamist käes-
oleva lisa I peatükis loetletud sidevahendite kaudu teatavaks vaatleja p ardalevõtmise kuupäeva ja sadama.
7. Vaatlejadpeavadettenähtudlaevakaptenileomakohalolekustteatama ükspäevennekavandatavatlaevaleminekukuu-
päeva. Juhul kui teadusvaatleja kohale ei ilmu, teatab laeva kapten selle st järelevalveametile, kes järgmise kahe tunni
jooksulasjaomasevaatlejaasendab.Vastaseljuhulonlaevalõigussadam astlahkuda,varustatunatõendigateadusvaat-
leja puudumise kohta. Siiski võib ministeerium oma kuludega saata pardal e uue teadusvaatleja, ilma laeva kalastuste-
gevust häirimata.
8. Kui laevaomanik ei täida teadusvaatlejatega seotud tingimusi, peatat akse sellest tulenevalt litsents automaatselt, kuni
laevaomanik on oma kohustused täinud.
9. Teadusvaatlejatel peab olema:
— kutsekvalifikatsioon,— piisav kalandusalane kogemus ja— põhjalikud teadmised käesoleva protokolli ja kohaldatavate Mauritaan ia eeskirjade kohta.
10. Teadusvaatlejad tagavad, et ühenduse laevade tegevus Mauritaania ka lastusvööndis vastaks käesoleva protokolli
tingimustele.
Nad koostavad selle kohta aruande. Eelkõige teevad nad järgmist:— jälgivad laevade püügitegevust,— tuvastavad püügiga tegelevate laevade asukoha,— võtavad teadusprogrammi raames bioloogilisi proove,— registreerivad püügivahenditega seotud andmed ning kasutatud võrkude silmasuurused.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/47
11. Vaatlemisel piirdutakse käesoleva protokolliga reguleeritava kala püügi ja sellega seotud tegevusega.
12. Teadusvaatleja:
— võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema pardaletulek ja laeval vi ibimine ei katkestaks ega takistaks
kalapüüki,
— kasutab käesoleva lepingu kohaselt kasutatavate võrkude silmasuuruse mõõtmisel kinnitatud vahendeid ja me-
netlusi ning
— käsitseb hoolikalt pardal olevat omandit ja seadmeid ning tunnistab kõi gi laevadokumentide konfidentsiaalsust.
13. Vaatlejad koostavad vaatlusperioodi lõpus ja enne laevalt lahkumist käesoleva lisa 2. liites esitatud näidise kohase aru-
ande. Vaatlejad kirjutavad aruandele alla kapteni juuresolekul, kes või b omalt poolt aruandesse lisada kõik asjakoha-
sekspeetavadmärkused,võinõudanendelisamist,ningkirjutabseejärel alla.Aruandekoopiaantaksekaptenilevaatleja
laevalt lahkumisel.
Ministeerium edastab iga kuu delegatsiooni kaudu komisjonile teadmisek s eelmise kuu aruanded.
IX PEATÜKK
Merre tagasilaskmine ja reostus
Lepinguosalised uurivad kalalaevadelt vette tagasi lastud kogustega se otud probleeme ning kõnealuste koguste ärakasuta-
mise võimalusi.
Lepinguosalised kohustuvad rakendama alates käesoleva protokolli jõus tumisest kontrollimeetmeid, millega hoida ära ka-
lalaevade jääkkütteõli merre laskmine.
X PEATÜKK
Võitlus ebaseadusliku kalapüügi vastu
Lepinguosalised, püüdes ennetada ja piirata kalanduspoliitikat kahjus tavat ebaseaduslikku kalapüüki Mauritaania kalastus-
vööndis, lepivad kokku kõnealuse tegevusega seotud teabe korrapärases v ahetamises.
Lisaks olemasolevate õigusaktide alusel juba kasutuselevõetud abinõud ele peavad nad üksteisega nõu ühiselt või eraldi võe-
tavate täiendavate meetmete üle. Selleks tõhustavad nad koostööd eelkõi ge võitluses ebaseadusliku kalapüügi vastu.L 203/48 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
1. liide
MAURITAANIA — EUROOPA ÜHENDUSE KALANDUSLEPING
JÄRELEVALVEAMETI ANDMED
Délégation à la Surveillance des Pêches et au Contrôle en Mer
(Merekalapüügi järelevalve ja kontrolli delegatsioon)(DSPCM)
Aadress: Boîte Postale (BP) 260 Nouadhibou
Mauritanie
Tel: (222) 574 57 01Fax: (222) 574 63 12E-post: dspcm@toptechnology.mr
MAURITAANIA SEIREKESKUSE ANDMED
Seirekeskuse nimi: DSPCM SSN
Laevaseiresüsteemi (VMS) tel: (222) 574 67 43/574 56 26VMSi faks: (222) 574 67 43VMSi e-post: dspcm@toptechnology.mrX.25 aadress: 2080340300631531.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/49
2. liide
TEADUSVAATLEJA ARUANNE
L 203/50 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/51
3. liide
VMS TEADETE EDASTAMINE MAURITAANIAS
ASUKOHATEADE
Andmed KoodKohustuslik/
valikulineMärkused
Teate algus SR K Süsteemiga seotud teave — märgib teate algust
Saaja AD K Teatega seotud teav e — saaja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3)
ISOKood
Saatja FR K Teatega seotud teav e — saatja. Riigi kolmetäheline (Alpha-3)
ISOKood
Lipuriik FS KTeate tüüp TM K Teatega seotud teave — teate tüüp „POS”Raadiokutsung RC K Laevaga seotud teave — laeva rahvusvaheline raadiokut sung
Lepinguosalise laevasti-
kuregistri sisenumberIR K Laevagaseotudteave—lepinguosaliseuniversaalnumber(lipurii-
gi ISO-3-kood, millele järgneb number)
Pardatähis XR K Laevaga seotud teave — laeva küljele kantud numberLaiuskraad LA K Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minutit es ja
sekundites N/S KKMM.s (WGS–84)
Näiteks: N2046.3
Pikkuskraad LO K Laeva asukohaga seotud teave — asukoht kraadides, minuti tes ja
sekundites E/W KKMM.s (WGS–84)
Näiteks: W01647.6
Kurss CO K Laeva suund 360° skaalalKiirus SP K Laeva kiirus kümnendiksõlmedesKuupäev DA K Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise UTC
kuupäev (AAAAKKPP)
Kellaaeg TI K Laeva asukohaga seotud teave — asukoha registreerimise UTC
kellaaeg (TTMM)
Teate lõpp ER K Süsteemiga seotud teave — märgib teate lõppu
Märgistik: ISO 8859.1
Andmeedastuse struktuur on järgmine:— topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad teate algust,— kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi.Mittekohustuslikud andmeelemendid tuleb esitada andmeelementide „tea te algus” ja „teate lõpp” vahel.L 203/52 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
4. liide
MAURITAANIA MAJANDUSVÖÖNDI PIIRID
Majandusvööndi koordinaadid/protokoll
VMS EL
1 Lõunapiir Laiuskraad 16° 04’ N Pikkuskraad 19° 58’ W
2 Koordinaadid Laiuskraad 16° 30’ N Pikkuskraad 19° 54’ W3 Koordinaadid Laiuskraad 17° 00’ N Pikkuskraad 19° 47’ W4 Koordinaadid Laiuskraad 17° 30’ N Pikkuskraad 19° 33’ W5 Koordinaadid Laiuskraad 18° 00’ N Pikkuskraad 19° 29’ W6 Koordinaadid Laiuskraad 18° 30’ N Pikkuskraad 19° 28’ W7 Koordinaadid Laiuskraad 19° 00’ N Pikkuskraad 19° 43’ W8 Koordinaadid Laiuskraad 19° 23’ N Pikkuskraad 20° 01’ W9 Koordinaadid Laiuskraad 19° 30’ N Pikkuskraad 20° 04’ W
10 Koordinaadid Laiuskraad 20° 00’ N Pikkuskraad 20° 14,5’ W11 Koordinaadid Laiuskraad 20° 30’ N Pikkuskraad 20° 25,5’ W12 Põhjapiir Laiuskraad 20° 46’ N Pikkuskraad 20° 04,5’ W
5. liide
Vööndi koordinaadid, mille puhul on lubatud ümberlaadimine Nouâdhibou s adamas
(BUOY 2= N 20° 43,6 W 17° 01,8)
1 Koordinaadid Laiuskraad 20° 43,6’ N Pikkuskraad 17° 01,4’ W
2 Koordinaadid Laiuskraad 20° 43,6’ N Pikkuskraad 16° 58,5’ W3 Koordinaadid Laiuskraad 20° 46,6’ N Pikkuskraad 16° 58,5’ W4 Koordinaadid Laiuskraad 20° 46,7’ N Pikkuskraad 17° 00,4’ W5 Koordinaadid Laiuskraad 20° 45,3’ N Pikkuskraad 17° 00,4’ W6 Koordinaadid Laiuskraad 20° 45,3’ N Pikkuskraad 17° 01,5’ W
Vööndi koordinaadid, mille puhul on lubatud ümberlaadimine Nouakchott’ i sadamas
1 Koordinaadid Laiuskraad 18° 01,5’ N Pikkuskraad 16° 07’ W
2 Koordinaadid Laiuskraad 18° 01,5’ N Pikkuskraad 16° 03,8’ W3 Koordinaadid Laiuskraad 17° 59’ N Pikkuskraad 16° 07’ W4 Koordinaadid Laiuskraad 17° 59’ N Pikkuskraad 16° 03,8’ W31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/53
6. liide
L 203/54 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
III LISA
KALANDUSMINISTEERIUM TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGI OSAKOND
KALALAEVADE PÜÜGITEGEVUSE 2005. AASTA ANDMED
RIIGISISENE EL MUUD KOKKU
LIIGID LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK
1 22 10 484 5 413 2 390 1 538 35 18 408 9 889 4 682 7 663 9 7 151 2 135 697 468 66 36 043 17 437 7 769 9 669
2 8 7 042 3 171 398 386 14 4 794 3 089 1 956 7 210 1 307 161 18 6 23 12 143 6 421 2 372 7 6023 6 2 049 1 040 904 1 294 13 2 387 1 244 1 418 4 036 4 1 939 799 418 503 23 6 375 3 083 2 740 5 833
40 0000 9 4 9 4 6 2 4 7 0 8 3 4 8 5 8 0 0000 9 4 9 4 6 2 4 7 0 8 3 4 8 5 8
5C 1 0 0 6 3 3 1 6 2 9 8 7 6 1 9 7 9 5 2 2 3 3 3 5 0 3 4 5 5 4 2 0 9 2 2 9 7 5 8 1 6 8 3 3 0 0000 1 5 0 9 7 8 7 0 5 0 7 9 8 29 553 39 166
G 8 8 2 6 6 9 9 2 0 0 8 1 1 1 7 1 4 1 0 1 3 7 0 0000 0 0000 8 8 2 6 6 9 9 2 0 0 8 1 1 1 7 1 4 1 0 1 3 7
S T 1 8 8 9 0 0 1 5 4 9 9 5 7 3 1 5 0 9 3 2 4 7 0 5 0 3 4 5 5 4 2 0 9 2 2 9 7 5 8 1 6 8 3 3 0 0000 2 3 8 1 2 4 5 6 9 7 0 8 79 41 267 49 303
60 0000 0 0000 0 0000 0 000070 0000 2 3 4 6 2 6 5 2 8 9 8 3 1 7 0 8 0 0000 2 3 4 6 2 6 5 2 8 9 8 3 0 1 7 0 88 0 0 0 0 0 27 9 797 6 137 7 633 4 1 451 909 31 11 248 7 046 0 7 6339 3 10 350 17 136 594 28 587 12 75 460 59 699 1 044 112 347 51 145 449 316 158 7 848 416 212 66 231 259 392 993 9 486 557 146
10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4 1 236 839 44 80 4 1 236 839 44 80
KOKKU227 119 940 76 717 35 796 64 275 183 196 611 132 433 19 691 158 288 73 157 533 321 00 1 9 025 417 269 483 474 084 530 151 64 512 639 833
LIIGID:
LA: Laevade arv 1 — VÄHILAADSED V. A LANGUST 7 — TUUNIPÜÜGISEINERIDKW: Aluse võimsus 2 — SENEGALI MERLUUS 8 — RITVÕNGEDEGA JA TRIIVÕNGEJADAGA TUUNIPÜÜGILAE-
VAD
KT: Kogutonnaaž 3 — MUUD PÕHJALÄHEDASED PÜÜGIVAHENDID KUI
TRAALNOOT9 — PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
PPA: Püügipäevade arv 4 — PÕHJATRAALERID (V. A SENEGALI MERLUUS) 10 — KRABI D
PÜÜK: Laevade kogupüük, 5 — PEAJALGSED 11 — VÄRSKE PELAAGILINE PÜÜK
sihtliigid ja kaaspüük 6 — LANGUSTID
NB:2005. aastal on Läänemere laevade (Leedu ja Läti) tegevusandmed, k.a püüg inäitajad (133 053 tonni) veerus „muud laevad” ja mitte veerus „ELi laevad ”.
(*) ELi kalalaevade alla kuuluvate 7. ja 8. liigi tuunipüügilaevade andme d on veerus EL31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/55
KALANDUSMINISTEERIUM TÖÖSTUSLIKU KALAPÜÜGI OSAKOND
KALALAEVADE PÜÜGITEGEVUSE 2006. AASTA ANDMED
RIIGISISENE EL MUUD KOKKU
LIIGID LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK LA KW KT PPA PÜÜK
1 20 13 616 4 715 3 039 1 474 34 14 926 9 601 6 910 7 042 3 1 501 936 293 308 57 30 043 15 2 52 10 242 8 824
2 2 5 8 9 2 2 4 8 8 4 7 6 1 3 3 9 1 5 3 4 1 4 2 5 2 6 7 8 7 4 0 0000 1 5 4 5 0 4 3 6 3 8 2 6 1 4 8 3 5 03 6 2 7 7 9 1 0 1 0 5 9 4 4 6 6 1 7 1 1 1 0 5 5 2 6 3 7 2 1 7 3 0 0000 1 3 3 8 8 9 1 5 6 2 1 2 3 1 6 8 3 44 0 0000 0 0000 0 0000 0 0000
5C8 4
67 290 26 1761 8 9 4 7 1 1 2 1 2 4 3 3 0 0 8 6 1 7 9 8 3 7 6 6 5 1 3 9 9 5 0 0000 1 2 7
97 376 44 15926 612 25 207
G 4 2 7 5 4 6 4 8 3 8 0 0000 0 0000 4 2 7 5 4 6 4 8 3 8
ST 126 26 493 16 050 43 7 665 13 995 169 34 158 30 045
6 0 0000 1 5 7 0 2 1 9 9 8 1 1 0 0000 1 5 7 0 2 1 9 9 8 1 17(
*) 0 0000 1 0 2 0 0 6 2 8 5 4 7 9 7 8 1 1 2 2 0 6 8 5 6 5 0 2 1 4 2 1 3 0 1 4 1 9 7
8(*) 0 0000 2 0 8 3 8 3 3 2 0 7 7 8 1 2 1 6 4 6 1 1 4 9 1 4 3 6 1 2 9 9 4 8 1 2 1
9 0 0000 1 5 5 6 2 6 9 7 3 4 4 1 1 9 3 9 2 6 4 6 4 5 2 2 9 0 3 8 5 1 1 3 5 0 6 3 7 0 5 2 7 1 4 8 0 3 7 1 4 6 6 5 4 1 8 6 9 47 5 644 536 125
1 0 1 6 9 2 1 3 2 9 0 1 6 0 1 4 4 1 2 5 2 6 1 1 8 0 0 0000 2 1 1 3 3 3 8 4 1 5 1 3 4 01 1 0 0000 0 0000 0 0000 0 0000
KOKKU 155 84 966 32 257 30 304 22 821 144 135 762 117 216 19 836 304 709 52 118 565 125 006 3 998 271 788 351 339 293 274 479 54 138 590 528
LIIGID:
LA: Laevade arv 1 — VÄHILAADSED V. A LANGUST 7 — TUUNIPÜÜGISEINERIDKW: Aluse võimsus 2 — SENEGALI MERLUUS 8 — RITVÕNGEDEGA JA TRIIVÕNGEJADAGA TUUNIPÜÜGILAE-
VAD
KT: Kogutonnaaž 3 — MUUD PÕHJALÄHEDASED PÜÜGIVAHENDID KUI
TRAALNOOT9 — PELAAGILISE PÜÜGI LAEVAD
PPA: Püügipäevade arv 4 — PÕHJATRAALERID (V. A SENEGALI MERLUUS) 10 — KRABI D
PÜÜK: Laevade kogupüük, 5 — PEAJALGSED 11 — VÄRSKE PELAAGILINE PÜÜK
sihtliigid ja kaaspüük 6 — LANGUSTID
(
*) ELi kalalaevade alla kuuluvate 7. ja 8. liigi tuunipüügilaevade andmed o n veerus EL.
Lepinguosalised lepivad kokku ajakohastada igal aastal kõnealust püügi koormuse ülevaadet hiljemalt järgmise aasta 1. mail.L 203/56 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
IV LISA
Suunised, mis võimaldavad töötada välja eesmärkide ja tulemuslikkuse mõ õtmise näitajate maatriksi
Mauritaania meremajanduse ja kalandussektori säästva arengu strateegi a rakendamise jälgimiseks
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
1.Püügipiirkondade haldamine ja rendi optimeeri-
mine
1.1.Püügipiirkondade jätkusuutlik haldamine Koostatud, rakendatud ja hinnatud arenduskavade arv.
Registreeritud ühenduse laevade arv (absoluutväärtuses
ja protsentides).
Laevaregistri pidamine Mauritaania majandusvööndis.
1.2.Kalandusalaste ja okeanograafiauuringute tõhustamine Kalavarude hindamiseks teostatud kampaaniate arv.
Elluviidud uurimisprogrammide arv.Peamistevarudeseisukorrakohtaväljaantudjajärgitudsoo-
vituste arv (eelkõige ülepüütud kalavarude külmutus- ja säi-litusmeetmed).
1.3.Püügijärelevalve tugevdamine [Sõltumatute volitatud inspektorite arv ja vastavad kanded
seadusega kooskõlas olevas eelarves]
Teostatudkontrollimistetasejamitmekesisus(merejäreleval-
vepäevade arv, sadamas ja merel toimunud kontrollimistearv, õhust toimunud kontrollimiste arv, avaldatud statistilis-te ülevaadete arv).
Radariga kaetud ala määr Mauritaania majandusvööndis.Laevastiku kaetuse määr laevaseiresüsteemiga VMS.Elektroonilise püügipäeviku kasutamise määr/kogu tööstus-
lik ja rannikupüügi laevastik.
1.4.Suutlikkuse kontroll ja ajakohastamine Suutlikkuse ajakohastamise programm on ellu viidud.
Põhjalähedasi liike (eelkõige kaheksajalgu) püüdvate laevade
vähendamise määr
1.5.Uute püügivõimaluste väljaarendamine Uute püügivõimaluste väljaarendamise projektid on ellu vii-
dud
2.Sektorit hõlmavate majanduslike ja sotsiaalsete
tagajärgede suurenemine
2.1.Infrastruktuuride ja sadamateenuste arendamine Nouâdhibou sadama taastamise seis.
Nouâdhibou väikesemahulise püügi sadama taastamise ja
laiendamise seis.
Kalaturunõuetegavastavusseviimiseksvõetudmeetmetearv.Väikesemahulise püügi lossimiskaide ehitamise seis.Nouâdhibou reidilt koristatud vrakkide arv.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/57
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
2.2.Väikesemahulise kalapüügi laevastiku ajakohastamine ja
sanitaarnõuetega vastavusse viimineÜmberstruktureerimiseks võetud meetmete arv.
Väljapakutud rahaliste vahendite tase.Jahutusseadmetega varustatud piroogide arv.Piroogide ja nende toodete suhtes kohaldatavaid minimaal-
seid hügieeni- ja tervishoiutingimusi käsitlevate eeskirjadeväljatöötamine ja rakendamine.
2.3.Kalandustoodete kvaliteedi parandamine (lossitud ja töödel-
dud toodete vastavus sanitaarnõuetele)Kalandustoodete kontrolli süsteemi on kohandatud ja see
toimib.
Hügieeninormide nõudeid tutvustavate kampaaniate arv
(korraldatud koolituste arv ja koolitatud isikute arv).
Toimiv analüüside labor Nouakchott’is.Nouakchott’i kalaturg on sanitaarnormidega vastavusse vii-
dud.
Külmutusseadmega varustatud piroogide arv.Väikesemahulise püügi jaoks loodud lossimis- ja töötlemis-
kohtade arv.
2.4.Väikesemahulisekalapüügi,sisevetekalandusejavesiviljeluse
arendamineVäikesemahulise kalapüügi maht.
Elluviidud vesiviljelusprojektide arv.Sisevetekalanduse projektide rahastamise osakaal.
2.5.Sektorisse tehtavate erainvesteeringute edendamine Heakskiidetud institutsionaalsete reformide arv.
Investeeringutetegemiseksvajalikuõiguslikukeskkonnapa-
randamine.
Heakskiidetudrahastamisvahenditekasutamine(väikesema-
hulise püügi toetamine, tööstusliku püügi toetamine).
Toimunud kaubanduspartnerluse foorumite arv.Tehtud erainvesteeringute maht.Väljaarendatud projektide arv avaliku ja erasektori partner-
luseks või erasektori ja erasektori vaheliseks partnerluseks.
3.Merekeskkonna, elupaikade ja ranniku kaitse
3.1.Merekeskkonna ja vee-elupaikade säilitamine Toimunud merekeskkonna diagnostiliste uuringute arv (al-
gusetapp ja keskkonnanäitajate jälgimise uuringud).
Võetud säilitusmeetmete tase ja arv.Saasteainetetöötlemisevõimekuseparandamine(jääkkütteõ-
li kogumisreservuaarid jne), kasutatud vee töötlus- ja puhas-tuskeskused.
Saasteainete käitlemise määrus on vastu võetud ja seda ra-
kendatakse.
3.2.Diagnoosivõimekuse suurendamine ja meresaastevastase
võitluse parandamineSaastamisvastase keskuse asutamise seis.
Meresaastevastasesvõitluseskasutatavamaterjalitasejahulk.L 203/58 ET Euroopa Liidu Teataja 31.7.2008
Strateegilised teljed ja eesmärgid Näitajad (soovituslik nimekiri)
4.Õiguslik ja institutsiooniline reform
4.1.Töötajate koolituse tõhustamine Koolituskava on vastu võetud ja seda rakendatakse.
Koolituskava raames toimunud täienduskoolituste arv.Tehniliste töötajate täienduskoolituste arv.
4.2.Kalandusministeeriumitehnilistetalitustejavaldkonnahal-
damisega seotud talituste tõhususe parandamineTegevuse eelarve suurenemise määr.
Jooksvaid andmeid sisaldav andmebaas.Väikesemahulisejatööstuslikukalapüügilitsentsidehaldami-
se parandamine
4.3.Järelevalvetõhustamine—strateegiarakendamisehindami-
ne (süsteemi juhtimine)Operatiivse järelevalve süsteem toimib.
Asjaomased näitajad on kättesaadavad ning neid mõõdetak-
se korrapäraselt.
Korrapäraselt toimunud hindamiste arv.31.7.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 203/59