ET Euroopa Liidu Teataja L 348/54

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE OTSUS nr 9/2005,

27. juuli 2005,

mis käsitleb ettevõtluse arenduskeskuse (EAK) personalieeskirju

(2005/939/EÜ)

AKV-EÜ SUURSAADIKUTE KOMITEE,

võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele on alla kirjutatud Cotonous 23. juunil 2000 (1) edaspidi Cotonou leping, eriti selle III lisa artikli 2 lõiget 6,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 12. septembri 2000. aasta sisekokkulepet ühenduse abi rahastamise ja haldamise kohta vastavalt Cotonou lepingu finantsprotokollile,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis koostati kokkuleppel ettevõtluse arenduskeskusega,

ning arvestades, et suursaadikute komitee peab pärast Cotonou lepingu allakirjutamist sätestama ettevõtluse arenduskeskuse personalieeskirjad,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISED ETTEVÕTLUSE ARENDUSKESKUSE PERSONALIEESKIRJAD:

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

1. Käesolevaga sätestatakse personalieeskirjad, edaspidi “käesolevad eeskirjad”, võttes arvesse ettevõtluse arenduskeskuse (edaspidi “keskus”) tegevuse rahvusvahelist ja avalikku iseloomu. Eelkõige reguleerivad need töötajate õigusi ja kohustusi, teenistustingimusi, ametikohtade liigitust ja teenistuse lõppemist; töötingimusi; töö tasustamist ja sotsiaaltoetusi, distsiplinaarmeetmeid ja kaebuste esitamise korda.

2. Keskuse juhatus, edaspidi “juhatus”, võib käesolevate eeskirjade piires võtta vastu keskuse direktori, edaspidi “direktor”, esitatud ettepanekuid sise-eeskirjade kohta või sise-eeskirjade muudatusi, et käesolevates eeskirjades sisalduvaid põhimõtteid üksikasjalikumalt sätestada. Seda võimalust kohaldatakse eelkõige käesolevates eeskirjades sõnaselgelt ettenähtud aspektide suhtes.

3. Juhatus teavitab AKV-EÜ suursaadikute komiteed, edaspidi “komitee”, ja komisjoni sise-eeskirjade kohta vastuvõetud ettepanekutest või sise-eeskirjade muudatustest esimesel võimalusel, kuid mitte hiljem kui 30 tööpäeva jooksul nende vastuvõtmisest.

Kui juhatus peab seda vajalikuks, võib ta ajutiselt ja tingimuslikult kohaldada ettepanekuid sise-eeskirjade kohta või vastuvõetud sise-eeskirjade muudatusi. Kohaldamise kuupäev ei tohi eelneda juhatuse poolt vastuvõtmise kuupäevale.

Mitte hiljem kui kolm kuud pärast teavitamiskuupäeva võtab komitee sise-eeskirjad, millest teavitati, vastu või teeb neisse muudatusi.

4. Direktori, direktori asetäitja ja keskuse töötajate, kelle tähendus on määratletud artiklis 2, suhtes kohaldatava õigusliku raamistiku moodustavad Cotonou leping, Belgia ja keskuse vaheline peakontori leping, keskuse põhikiri ja töökord, käesolevad eeskirjad ja nende lahutamatuteks osadeks olevad lisad, keskuse finantseeskiri, pärast käesolevate eeskirjade jõustumist vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3 vastuvõetud sise-eeskirjad, direktori kehtestatud sisesed rakenduseeskirjad ning töölevõtmisel või pärast seda, mõlemal juhul juhatuse nõusolekul, kirjalikult sätestatud mis tahes individuaalsed tingimused.

5. Töötajad, kellel oli vastavalt eelnevate konventsioonide personalieeskirjadele õigus toetustele ja maksuvähendustele, säilitavad selle õiguse.

Artikkel 2

1. Käesolevates eeskirjades sätestatakse tingimused, mida kohaldatakse järgmiste isikute suhtes:

— keskuse direktor ja direktori asetäitja,

— keskuse töötajad,

— keskuse kohalikud töötajad.

2. Käesolevate eeskirjade tähenduses on keskuse töötaja mis tahes isik, kes on tööle võetud direktori poolt allkirjastatud lepingu alusel, mis on sõlmitud piiritletud tähtajaga artikli 6 lõike 2 punktide a ja b tähenduses, ning käesolevates eeskirjades sätestatud viisil ja piirides.

3. Käesolevate eeskirjade kohaldamisel mõistetakse kohaliku töötaja all mis tahes isikut, kes on keskuse poolt vastavalt kohalikele tavadele ja lepingu alusel tööle võetud piiritletud tähtajaks, et täita töölise või teenindaja ülesandeid artiklis 7 piiritlemata ametikohal.

4. Mis tahes käesolevate eeskirjade viidet meessoost isikule käsitatakse samuti viitena naissoost isikule ja vastupidi, kui kontekstis ei ole selgelt tähistatud teisiti.

Artikkel 3

1. Juhatus kiidab direktori ettepanekul heaks astmetele 2.A ja 2.B töölevõetavad isikud ning vastutab töötajatega sõlmitud lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise eest ning ühe või mitme töötajaga seotud individuaalsete eritingimuste eest.

Direktor otsustab kohalike töötajate töölevõtmise ning nende lepingute uuendamise, pikendamise või lõpetamise tavapärases korras vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2. Direktor peab juhatuse nõusolekut taotlema kõikides küsimustes, mis on seotud töötajate töölevõtmise ning töölepingute uuendamise, pikendamise ja lõpetamisega. Selliste küsimuste hulka kuuluvad inter alia vabad ametikohad, vabade ametikohtade väljakuulutamise viis, laekunud avaldused ning kandidaatide valimise viis ja alused.

Artikkel 4

1. Tuleb luua:

— personalikomitee

— töölevõtu/edutamiskomitee,

mis täidab talle käesolevate eeskirjadega määratud ülesandeid.

Nende organite koosseis ja töökord määratakse kindlaks vastavalt V lisa sätetele.

2. Personalikomitee esindab töötajate huve keskuse ees ning hoiab ühendust keskuse ja töötajate vahel. Personalikomitee aitab kaasa teenistuse tõrgeteta toimimisele, olles kanaliks arvamuse avaldamisele personaliküsimustes.

Personalikomitee võib esitada direktorile ettepanekuid töötajate töötingimuste või üldiste elutingimuste parandamiseks.

3. Direktorit tuleb teavitada personalikomitee valimisest, esitatud kandidaatidest ja häälte jagunemisest.

Direktor teatab juhatusele personalikomitee liikmete nimed.

Direktor tagab personalikomiteele selle kohustuste täitmiseks sobivad vahendid.

4. Direktor nimetab iga eelarves ettenähtud (ja artikli 6 lõike 2 punktis a osutatud määramata tähtajaga lepinguga seotud) vaba koosseisulise ametikoha või edutamise jaoks töölevõtu/edutamiskomitee.

Artikkel 5

Keskus võib kasutada töölähetuses viibivate ekspertide või kolmandate isikute poolt rahastatavate ekspertide teenuseid. Need eksperdid peavad lähtuma direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadest.

Töölähetuses viibivaks eksperdiks loetakse mis tahes siseriiklikku või rahvusvahelist avalikku teenistujat või erasektori juhtivtöötajat, kelle kvalifikatsioon ja kogemused vastavad keskuse töötaja puhul nõutavale astmele ja kes on sinna ajutiselt üle viidud või teise töötajaga vahetatud lõikes 1 viidatud eeskirjade alusel.

II JAOTIS

TÖÖTAJAD

I PEATÜKK

Ametisse nimetamine – palgaastmed – ametikohtade loetelu

Artikkel 6

1. Töötaja ametisse nimetamise ainus eesmärk on täita vastavalt käesolevates eeskirjades sätestatud tingimustele vaba ametikoht, mis sisaldub artikli 10 kohaselt eelarvele lisatud ametikohtade loetelus.

2. Koosseisuliste töötajate töölevõtmise aluseks on üks järgmistest lepingutest:

a) Tähtajatu leping Juhatuse poolt heakskiidetud lepingu suhtes kehtivad järgmised eeldused: — rahastamisvahendite olemasolu — jätkuvalt rahuldavad töötulemused kooskõlas artikliga 30 — töötaja tööülesannete säilimine — suutlikkus täita lepingu kohaseid tööülesandeid. Tähtajatust lepingust ei järeldu, et töösuhe oleks alaline. Iga lepingu võib lõpetada distsiplinaarmenetluse korras.

b) Tähtajaline leping — Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus ja mille eelarvepädevad institutsioonid on liigitanud ajutiseks. Selliste lepingute kestus on kuni kaks aastat, mida võib uuendada vaid kaks korda, kuid mitte rohkem kui viieks aastaks. — Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle ametikohale, mis on loodud keskuse poolt juhitava programmi raames või hallatavate vahendite alusel.

c) Lühikese tähtajaga leping Direktori poolt heakskiidetud leping töötajaga, kes võetakse tööle täisajaga või osalise tööajaga, kuid mitte ametikohale, mis sisaldub keskuse eelarvele lisatud ametikohtade loetelus. Lühikese tähtajaga lepingute kestus on kuni üks aasta, mida saab uuendada vaid kaks korda, kõik kokku kuni kaheks aastaks. Lepingus, millega töötaja tööle võetakse ja mis koostatakse vastavalt I lisas toodud näidisele, on kirjas tähtajatu lepingu jõustumise kuupäev, ametikategooria, -aste ja -järk ning töötaja kohustus järgida käesolevaid eeskirju. Lepingus arvestatakse eelnevat teenistusaega keskuse töötajana mis tahes ametikohal.

Artikkel 7

1. Käesolevate eeskirjadega hõlmatud ametikohad jagatakse vastavalt nende olemusele ja nendega kaasnevatele kohustustele nelja kategooriasse, mis on kahanevas tähtsuse järjekorras “direktorid”, “spetsialistid”, “kantseleitöötajad” ja “abitöötajad”.

2. Iga kategooria jaguneb astmeteks ja iga aste järkudeks.

Kategooriad, astmed (nendega tavapäraselt kaasnevate kohustustega) ja järgud on koos muu teabega ära toodud II lisas viidatud tabelis. Selle tabeli põhjal määratleb direktor keskuse iga ametikohaga kaasnevad tööülesanded ja pädevused.

3. Kategooriasse “spetsialistid” kuuluvad töötajad, kes täidavad arendusvaldkonnas haldus- ja nõuandvaid ülesandeid, mis eeldavad ülikooliharidust. See kategooria koosneb neljast astmest:

a) aste 2.A ja aste 2.B töötajatele, kes täidavad “peaspetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 20 või 15 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist;

b) aste 2.C ja aste 2.D töötajatele, kes täidavad “spetsialisti” ülesandeid, mis eeldavad ülikoolikraadi või sellega võrdväärset haridust, mis annab õiguse alustada magistriõpinguid, ning vastavalt vähemalt 10 või 5 aastast asjaomast töökogemust pärast kraadi saamist.

Astme 2.A ametikohtade arvu määrab juhatus direktori ettepanekul.

4. Kategooria “kantseleitöötajad” jaguneb kolmeks astmeks:

a) kaks astet töötajatele, kes täidavad vastavalt “vanemabi” ja “kantseleiabi” ülesandeid: — aste 3.A, mis eeldab erialast kõrgharidusdiplomit või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist; — aste 3.B, mis eeldab keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni, tunnustatud sekretäridekooli diplomit ning vähemalt viieaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist;

b) aste 3.C töötajatele, kes täidavad “sekretäri” või “kantseleiametniku” ülesandeid, millega kaasnevad tööülesanded eeldavad keskkooliharidust või sellega võrdväärset kvalifikatsiooni ning vähemalt kolmeaastast asjaomast töökogemust pärast kvalifikatsiooni omandamist.

5. Kategooria “abitöötajad” koosneb astmest 4.A töötajatele, kes täidavad “tehniliste töötajate” ülesandeid, millega kaasnevad töölise või teenindaja tööülesanded eeldavad põhiharidust, võimalik, et koos tehniliste teadmistega, ja vähemalt kaheaastast töökogemust.

Artikkel 8

1. Töölenimetamisel töötajale palgaastme omistamise, kategooria, astme ja järgu täpsustamise korraldab direktor vastavalt eelarvele ning direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2. Töötaja tuleb tööle võtta oma astme esimesse järku.

Ent arvestamaks asjaomase isiku väljaõpet ja töökogemusi võib direktor tal lubada ühe järgu vahele jätta, võttes ta tööle 2. järku.

3. Töötaja nimetamisel töölevõtmise aegsest kõrgema astme ametikohale on vaja tema lepingut muuta.

Artikkel 9

1. Direktor nimetab iga töötaja üleviimise teel ametikohale, millega kaasnevad tööülesanded vastavad tema kategooriale ja astmele, järgides vaid keskuse huve ning mitte arvestades töötaja kodakondsust.

2. Töötaja nimetamine mis tahes astme üksuse juhi või juhi asetäitja kohale toimub üksnes funktsionaalsetel kaalutlustel.

3. Töötajate ametissenimetamisel lähtutakse nii palju kui võimalik sellest, et keskus on oma olemuselt seotud nii AKV kui EÜga.

4. Väljaspool Brüsselit asuvasse teenistuskohta tööle nimetamist reguleerivad direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjad.

Artikkel 10

Keskuse iga-aastasele eelarvele lisatud tabelis on fikseeritud iga kategooria ja astme ametikohtade arv ning nimetatud vabad ametikohad.

II PEATÜKK

Õigused ja kohustused

Artikkel 11

1. Töötajad täidavad oma tööülesandeid ja lähtuvad üksnes keskuse huvidest. Nad ei küsi ega täida ühegi valitsuse, asutuse, organisatsiooni ega keskusesse mittekuuluva isiku juhtnööre.

2. Nad ei võta direktori loata üheltki valitsuselt ega üheltki keskuseväliselt allikalt vastu mis tahes teenet, kinki või makset, välja arvatud enne ametissenimetamist või eripuhkuse ajal osutatud teenuste eest ning selliste teenustega seoses.

Artikkel 12

1. Töötajad hoiduvad tegevustest ja avalikest arvamuseavaldustest, mis võiksid kahjustada nende seisundit või keskuse mainet.

2. Töötajad väldivad tegevusi, mis olenemata sellest, kas need on tulusad või mitte, vähendavad töötajate sõltumatust või kahjustavad keskuse huve.

Artikkel 13

Kui töötaja seaduslikul abikaasal või isikul, kellega töötaja on vabaabielus, on tulus töökoht, peab töötaja sellest direktorit teavitama.

Kui see töökoht osutub oma olemuselt töötaja ametikohaga või keskuse huvidega sobimatuks ja kui töötaja ei saa anda lubadust, et sellest piiritletud ja mõistliku aja jooksul loobutakse, teeb direktor ettepaneku, et juhatus võtaks vastu otsuse selle kohta, kas töötaja võib oma ametikohal töötamist jätkata, kas ta leping lõpetatakse või peatatakse.

Artikkel 14

Töötaja, kellel tuleb oma tööülesannete täitmisel langetada otsus küsimuses, mille käsitlemine või tulemus on tema isiklikes huvides, kahjustades sel viisil tema sõltumatust, teavitab sellest direktorit.

Artikkel 15

Töötajat seob ka pärast teenistusest lahkumist kohustus käituda ausalt ja diskreetselt teatavate otseselt või kaudselt keskusega seotud ametissenimetamiste või soodustuste vastuvõtmise osas.

Artikkel 16

1. Töötajad peavad äärmiselt diskreetselt ümber käima kõigi faktide ja teabega, mis saavad neile teatavaks tööülesannete täitmisel või sellega seoses. Nad ei tohi mingil moel ühelegi volitamata füüsilisele või juriidilisele isikule anda mis tahes dokumenti ega teavet, mida pole juba avalikustatud. See kohustus seob neid ka pärast teenistusest lahkumist kümne aasta jooksul

2. Töötajad ei avalda ega lase avaldada ei üksi ega koos teistega mis tahes teavet keskuse töö kohta, kui selleks puudub direktori luba. Loa andmisest keeldutakse üksnes juhul, kui kavandatav avaldamine kahjustataks keskuse huve.

Artikkel 17

Kõik õigused, sealhulgas autoriõigused ja muud intellektuaalomandi õigused, kirjutistele ja muudele töötajate poolt teenistuskohustuste täitmisel tehtud töödele kuuluvad keskusele.

Artikkel 18

Töötajad elavad kohas, kus nad töötavad, või sellele tööülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt lähedal.

Artikkel 19

1. Töötaja abistab oma ametiastmest olenemata oma ülemusi ja annab neile nõu. Töötaja vastutab talle määratud tööülesannete täitmise eest.

2. Teenistuse mis tahes haru juhtiv töötaja vastutab oma ülemuste ees talle antud volituste ja tema poolt antud juhtnööride täitmise eest. Tema alluvate vastutus ei vabasta teda mingil moel tema enda vastutusest.

3. Töötaja, kes saab juhiseid, mida ta peab eeskirjade vastaseks või tõenäoliselt tõsiseid raskusi põhjustavaks, teavitab sellest oma otsest ülemust, vajadusel kirjalikult. Kui ta saab seejärel ülemuselt juhistele kirjaliku kinnituse, järgib ta neid, kui see ei too kaasa kriminaalõiguse rikkumist ega põhjusta ülemäärast ohtu isiklikule julgeolekule. Juhul, kui juhtnööride järgimine tooks kaasa seaduserikkumise, teavitab töötaja sellest juhtumist direktorit.

Artikkel 20

1. Töötaja peab täielikult või osaliselt heastama mis tahes kahju, mida ta on tõsise üleastumise tõttu tööülesannete täitmisel või nendega seoses keskusele põhjustanud.

2. Direktori ettepanekul võtab juhatus vastavalt distsiplinaarküsimuste osas sätestatud korrale vastu põhjendatud otsuse.

Artikkel 21

1. Keskuse töötajatele antakse privileegid ja immuniteedid üksnes keskuse huvides. Vastavalt asjaomastele sätetele Cotonou lepingu protokollis privileegide ja immuniteetide kohta, mida kohaldatakse keskuse ja selle töötajate suhtes, või asjaoludest sõltuvalt vastavalt peakontori lepingule ei ole töötajad vabastatud oma isiklike kohustuste täitmisest ega kehtivate seaduste ja politseieeskirjade järgimisest.

2. Kui nimetatud privileegide ja immuniteetidega seoses tekib vaidlusi, teavitab asjaomane töötaja koheselt direktorit.

Artikkel 22

1. Keskus abistab iga töötajat mis tahes kohtumenetluses ähvardajate, solvajate või laimajate vastu või seoses mis tahes isiku- või varavastase rünnakuga, millega töötajal või tema pereliikmel on tulnud kokku puutuda töötaja ametikoha või tööülesannete tõttu. Keskus hüvitab töötaja poolt seejuures kantud kahju viimasega solidaarselt, kui töötaja ei põhjustanud seda kahju sihilikult või tõsise hooletuse tõttu ega ole saanud hüvitist kahju põhjustanud isikult.

2. Keskus võimaldab töötajatele koolitust, kui see ühtib teenistuse nõuetekohaseks toimimiseks vajalikuga ja tuleb keskusele kasuks.

Artikkel 23

Töötajal on lubatud kasutada ühinemisõigust, eelkõige võib ta kuuluda ametiühingutesse või töötajate liitudesse. Ametiühingus või töötajate liidus kohustuste täitmine ei sea asjaomast isikut mingil moel ebasoodsasse olukorda.

Artikkel 24

1. Töötajad võivad oma kohustustega seotud küsimustes direktorile esitada taotlusi.

2. Käesolevate eeskirjade alusel vastuvõetud mis tahes otsusest, mis on seotud konkreetse isikuga, teatatakse töötajale viivitamata kirjalikult.

3. Mis tahes otsuses, millel on töötajale ebasoodne mõju, peavad olema toodud selle põhjused.

Artikkel 25

1. Iga töötaja kohta on vaid üks isikutoimik. Selles toimikus on:

— kõik dokumendid, mis on seotud tema haldusliku seisundiga ja kõik aruanded tema võimete, tõhususe ja käitumise kohta;

— töötaja mis tahes märkused nende dokumentide kohta.

Töötajal on õigus tutvuda kõigi oma toimikus sisalduvate dokumentidega. Pärast teenistusest lahkumist säilitab ta selle õiguse kuni kaheks aastaks.

Isikutoimik on konfidentsiaalne ja selle vaatamine on lubatud üksnes juhatuse ruumides. Asjaomaste dokumentide koopiad edastatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule (Administrative Tribunal), kui kohtule on esitatud töötajaga seotud kaebus ja kui kohus seda nõuab.

2. Töötaja isikutoimikus sisalduv mis tahes dokument esimese raskusastme distsiplinaarmeetme kohta vastavalt artikli 55 lõikele 2 kustutatakse kolme aasta möödumisel, kui selle aja jooksul ei ole töötaja suhtes kohaldatud ühtki muud distsiplinaarmeedet.

III PEATÜKK

Töölevõtmine – perioodiline hindamine– ametialane edutamine – teenistuse/lepingu lõppemine – ametist vabastamine

1. jagu

Tööle võtmine

Artikkel 26

1. Töötajate töölevõtmisel juhindutakse eesmärgist saada keskuse teenistusse võimalikult võimekad, tõhusad ja ausad isikud.

2. Töötajad valitakse konkursi alusel vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

3. Lõikes 2 viidatud eeskirjadega kehtestatud töölevõtukord peab olema avatud ja läbipaistev, pakkudes ühesuguseid osalemis- ja töövõimalusi kõikide Cotonou lepingu allkirjastanud riikide kodanikele.

Töötajate valikul ei lähtuta nende rassist, usulistest veendumustest ega soost.

Ühtki ametikohta ei eraldata konkreetse liikmesriigi kodanikule.

Ametikohale nimetamise eelduseks oleva ametialase kvalifikatsiooni ja kogemuste võrdse astme korral võetakse Cotonou lepingule allakirjutanud riikide kodanikke tööle võimalikult laialt geograafiliselt alalt.

Töötajate töölevõtmisel lähtutakse nii palju kui võimalik sellest, et keskus on oma olemuselt seotud nii AKV kui EÜga.

Artikkel 27

1. Töötaja võib tööle võtta üksnes tingimusel, et ta:

a) on Cotonou lepingu allkirjastanud riigi kodanik;

b) on täitnud kõik talle sõjaväeteenistust reguleerivate õigusaktidega pandud kohustused;

c) esitab nõuetekohased iseloomustused tema sobivuse kohta kõnealuste tööülesannete täitmiseks;

d) võeti tööle vastavalt artikli 26 lõikes 2 viidatud konkursipõhisele korrale;

e) on füüsiliselt võimeline oma tööülesandeid täitma, nagu on kindlaks määranud keskuse nimetatud arsti läbi viidud arstlik läbivaatus;

f) esitab tõendi selle kohta, et tunneb põhjalikult üht keskuse kahest peamisest töökeelest (prantsuse või inglise keelt) ja tunneb rahuldavalt keskuse teist töökeelt oma tööülesannete täitmiseks vajalikul astmel.

2. Iga töötaja esitab enne tööleasumist keskusele järgmised dokumendid:

a) arstitõend, mis tõendab tema võimet täita ülesandeid, mille täitmiseks ta tööle võeti;

b) dokument, mis tõendab, et ta on täitnud oma sõjaväeteenistuskohustuse;

c) dokumentaalse tõenduse selle kohta, et ta on ühe Cotonou lepingule allakirjutanud riigi kodanik ja tal on kõik asjaomase riigi kodaniku õigused;

d) dokumendid tema perekonnaseisu kohta, samuti tema seadusliku abikaasa ja ülalpeetavate laste staatuse kohta.

3. Keskuse nõudmisel läbivad töötajad enne katseaja lõppu keskuse arsti juures arstliku läbivaatuse.

Artikkel 28

1. Vabade ametikohtade täitmiseks algatab direktor pärast seda, kui on kaalunud võimalusi nimetada neile ametikohtadele üleviimise või vastavalt artiklite 32 ja 33 tingimustele astme või kategooria tõstmise teel keskuse töötajaid, konkursipõhise keskusevälise töölevõtmise vastavalt artikli 4 lõikes 1 ja artikli 26 lõikes 2 ning V lisas viidatud eeskirjadele.

2. Töölevõtmise võib algatada ka varunimekirja koostamiseks edaspidiste töölevõtmiste jaoks.

Artikkel 29

1. Töötaja võetakse tööle kuuekuulise katseajaga.

2. Oma ametikohale sobimatuks osutunud töötaja vabastatakse töölt. Ent erakorralistel asjaoludel võib direktor katseaega pikendada, kokku veel kuni kuue kuu ulatuses.

3. Kui haigus, sünnituspuhkus või õnnetus takistab töötajat katseajal ja pikendatud katseajal vähemalt ühe kuu jooksul tööülesandeid täitmast, võib direktor tema katseaega vastava ajavahemiku võrra pikendada.

4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei tohi katseaja kogupikkus mitte mingil tingimusel ületada kahtteist kuud.

5. Katseajal olev töötaja võib katseaja jooksul mis tahes hetkel töölt lahkuda, teatades sellest kuu aega ette, kui pole teisiti kokku lepitud.

2. jagu

Perioodiline hindamine – Ametialane edutamine

Artikkel 30

1. Iga kaheteist kuu tagant, kalendriaasta lõpul ja vastavalt direktori kehtestatud sisesed rakenduseeskirjadele, hindavad töötaja ülemused tema võimeid, tõhusust ja käitumist ning koostavad selle kohta aruande.

2. Töötaja saab selle aruandega tutvuda. Tal on õigus teha selle kohta märkusi, mida peab asjakohaseks.

Artikkel 31

1. Töötaja, kes on oma tööülesandeid hästi täitnud, olnud samal astmel ja järgus järjepanu teenistuses vähemalt kaks aastat ning kelle leping kehtib vähemalt ühe kuu jooksul pärast seda, võidakse edutada sama astme järgmisesse järku.

2. Eelnimetatud järgu tõstmine ei ole automaatne ja selle kohta teeb otsuse direktor töötaja võimete, tõhususe ja käitumise põhjal, nagu seda on hinnanud tema ülemused, ning tema tööülesannete keerukuses toimunud muutuste põhjal.

Artikkel 32

1. Töötaja edutamine kõrgemale astmele toimub ainult vabade ametikohtade täitmiseks direktoripoolse nimetamisega vahetult kõrgemale astmele vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2. Töötaja nimetatakse tema omast vahetult kõrgemale astmele töötajate hulgast, kes on oma astmel teenistuses olnud nõutava miinimumaja jooksul, pärast nende teenete hindamist ja otseste ülemuste aruannete arvestamist.

3. Töötaja võidakse vahetult kõrgemasse kategooriasse nimetada ainult pärast seda, kui on konkursipõhiselt hinnatud kandideerivaid töötajaid, kellel on nõutav väljaõpe ja kogemused ning kes on oma astmel teenistuses olnud nõutava miinimumaja jooksul. Töötaja nimetatakse uue kategooria madalaimale astmele.

4. Kõrgemale astmele või kategooriasse edutamiseks sobimise tingimuseks on vähemalt kaheaastane teenistus samal astmel.

Artikkel 33

1. Töötaja liigitatakse järku, mille palk on kõige lähedasem sellele, mida ta oma eelmisel astmel sai.

2. Mitte mingil juhul ei saa töötaja oma uuel astmel madalamat põhipalka kui see, mida ta sai eelmisel astmel.

3. Mitte mingil juhul ei tohi töötajat rahalises mõttes karistada juhul kui ta oleks edutamatajätmise korral oma endisel astmel teenete eest kõrgema järgu saanud. Sellisel juhul saab töötaja täiendava järgu kuupäeval, mil ta oleks oma endisel astmel teenete eest kõrgema järgu saanud.

3. jagu

Teenistussuhte lõppemine – Lepingu lõppemine

Artikkel 34

Töösuhe lõppeb surma korral ja järgmistel juhtudel:

1. Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töötaja on avaldanud soovi teenistusest lahkuda. Nimetatud etteteatamistähtaja pikkus on minimaalselt kolm kuud ja maksimaalselt kuus kuud, kui ei lepita kahepoolselt kokku lühemas tähtajas.

2. Etteteatamistähtaja möödumisel, kui töösuhte suhte lõpetamiseks on soovi avaldanud keskus. Etteteatamistähtaja pikkus on üks kuu iga lõpetatud teenistusaasta kohta, kuid mitte vähem kui kolm kuud ega rohkem kui üheksa kuud. Etteteatamistähtaeg ei alga siiski sünnitus- ega haiguspuhkuse ajal, kui selline haiguspuhkus ei ületa kolme kuud. Lisaks sellele peatatakse sünnitus- ja haiguspuhkuse ajaks selle arvestamine, kui ei ületata eelnimetatud piiri.

3. Selle kuu lõpul, millal töötaja saab 65aastaseks.

4. Keskuse tõhusa töö huvides võidakse töötaja leping lõpetada ebapädevuse või mitterahuldava teenistuse tõttu vastavalt artiklile 55.

5. Keskuse sulgemise korral, mis tuleneb peamiselt rahapuudusest, saab töötaja hüvitist ühe kuu brutopõhipalga ulatuses iga lõpetatud teenistusaasta kohta, maksimaalselt kaheteist kuu ulatuses. Nimetatud arvestus toimub töötaja viimase töökuu brutopõhipalga põhjal.

6. Ametikoha koondamisest teatatakse asjaomasele töötajale ette, nagu on sätestatud lõikes 2, ja ta saab hüvitist, nagu on määratletud lõikes 5.

Artikkel 35

Töötaja leping võidakse direktori algatusel etteteatamiseta lõpetada:

a) katseajal või katseaja lõpus, vastavalt artikli 29 lõikes 2 sätestatud tingimustele;

b) kui töötaja ei täida enam artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimusi;

c) artiklis 36 ettenähtud juhul;

d) artiklis 37 ettenähtud juhul.

Artikkel 36

1. Pärast käesoleva jaotise VI peatükis sätestatud distsiplinaarmenetluse lõppu võidakse töötaja leping etteteatamiseta distsiplinaarkorras lõpetada, kui ta on jätnud oma kohustused olulisel määral täitmata, kas sihilikult või hooletuse tõttu. Lepingu lõpetamise otsuse teeb direktor pärast seda, kui asjaomasel isikul on olnud võimalus end kaitsta.

2. Enne lepingu lõpetamist võidakse töötaja artiklis 57 sätestatud tingimustel töölt kõrvaldada.

3. Töösuhte lõpetamisel vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 võib direktor teha juhatusele ettepaneku mitte maksta ajaomasele isikule artiklites 46 ja 52 viidatud eeskirjades ettenähtud hüvitisi või kulukompensatsiooni või mingit osa neist.

Artikkel 37

1. Keskus peab töötaja lepingu etteteatamiseta lõpetama, kui direktor leiab, et asjaomane isik esitas töölevõtmise ajal sihilikult valeteavet oma ametialaste oskuste või artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohta.

2. Sellisel juhul lõpetab juhatus direktori ettepanekul lepingu pärast seda, kui asjaomane isik on ära kuulatud ning käesoleva jaotise VI peatükis sätestatud distsiplinaarmenetlus lõppenud.

3. Enne lepingu lõpetamist võidakse töötaja artiklis 57 sätestatud tingimustel töölt kõrvaldada.

Kohaldatakse artikli 36 lõike 3 tingimusi.

IV PEATÜKK

Töötingimused

1. jagu

Töö kestus

Artikkel 38

1. Teenistuses olevad töötajad on igal ajal keskuse käsutuses.

Tavapärase töönädala pikkus ei ületa siiski kolmekümmend seitset ja poolt tundi. Tavapärase tööpäeva pikkus määratakse vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

2. Direktor võib lubada töötajal osalise tööajaga töötada, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud ja kui direktor leiab, et see on keskuse huvidega kooskõlas.

Sellise loa andmise kord sätestatakse direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjades.

Artikkel 39

1. Kiireloomuliste olukordade või erakorralise töökoormuse korral võidakse töötajatelt nõuda ületunnitöö tegemist. Öötööd ja pühapäeviti või riigipühadel töötamist võidakse lubada üksnes vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

2. Töötajalt nõutava ületunnitöö kogukestus ei tohi ületada 150 tundi kuue kuu kohta.

3. “Spetsialistide” ja “kantseleitöötajate” kategooriatesse kuuluvatel töötajatel ei ole õigust ületunnitöö eest hüvitist või tasu saada.

Lõikes 1 viidatud sisestes rakenduseeskirjades sätestatud tingimuste alusel on “abitöötajate” kategooriasse kuuluvatel töötajatel õigus saada ületunnitöö eest hüvitavat puhkust või, kui teenistuse vajadused ei võimalda sellist hüvitamist ületunnitöö tegemisele järgneva kuue kuu jooksul, automaatset tasu ületundide eest, nagu on määratud nimetatud eeskirjades.

2. jagu

Puhkus

Artikkel 40

1. Töötajatel on õigus saada kalendriaastas minimaalselt 24 tööpäeva ja maksimaalselt 30 tööpäeva põhipuhkust vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele. Nimetatud eeskirjades täpsustatakse puhkuse ühelt kalendriaastalt teisele ülekandmise tingimused.

2. Lisaks põhipuhkusele võib direktor töötajatele erandkorras anda eripuhkust, kui need seda taotlevad. Eripuhkuse andmise kord kehtestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

Artikkel 41

Lisaks artikliga 40 ettenähtud puhkusele on naistöötajatel õigus saada arstitõendi esitamisel täielikult tasustatud sünnituspuhkust, mis algab tavaliselt kuus nädalat enne tõendil näidatud oodatavat sünnituskuupäeva ja lõppeb tavaliselt 10 nädalat pärast sünnituskuupäeva. Nimetatud puhkus ei tohi olla lühem kui 16 nädalat.

Ent arsti loal võib asjaomane töötaja sünnituspuhkusele jääda vähem kui kuus nädalat enne oodatavat sünnituskuupäeva. Sellisel juhul lõppeb sünnituspuhkus siis, kui sünnituskuupäevast on möödunud kümme nädalat, millele lisandub aeg, mille vältel asjaomane töötaja jätkas töötamist tegelikule sünnituskuupäevale eelnenud kuue nädala jooksul.

Meestöötajatel on õigus saada viis päeva isapuhkust lapse sünnikuupäevale järgneva kümne nädala jooksul.

Artikkel 42

Töötajal, kes esitab tõendi selle kohta, et ta pole haiguse või õnnetuse tõttu võimeline oma tööülesandeid täitma, on automaatselt õigus saada haiguspuhkust vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele. Keskus võib oma äranägemisel otsustada küsida meediku ekspertarvamust.

Artikkel 43

Kui töötajal on lubatud töötada osalise tööajaga, vähendatakse tema põhipuhkust vastavalt tema tööajale. Mahaarvestatavate päevade osa arvutatakse proportsionaalselt vastavalt direktori kehtestatud sisestele rakenduseeskirjadele.

Artikkel 44

1. Töötaja ei tohi oma otsese ülemuse eelneva loata puududa, välja arvatud haiguse või õnnetuse korral. Ilma et see piiraks mis tahes kehtida võivate distsiplinaarmeetmete kohaldamist, arvestatakse nõuetekohaselt kinnitust leidnud põhjuseta puudumised asjaomase töötaja põhipuhkusest maha. Kui ta on oma põhipuhkuse täielikult ära kasutanud, jääb ta automaatselt ilma samaväärse ajavahemiku töötasust.

2. Kui töötaja soovib veeta oma haiguspuhkuse kusagil mujal kui teenistuse asukohas, peab ta selleks direktorilt saama eelneva nõusoleku.

3. Töötajale võidakse erakorralistel asjaoludel ja tema vastava taotluse korral direktori äranägemisel anda palgata puhkust isiklikel põhjustel. Palgata puhkuse kestus ei tohi ületada ühte aastat viieteistaastase ajavahemiku kohta.

Palgata puhkuse ajal ei tõsteta töötaja järku, samuti ei arvestata tema palgata puhkuse aega artikli 31 lõigetes 1 ja 2 sätestatud miinimumaja hulka.

Palgata puhkuse suhtes kohaldatavad eeskirjad määratletakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

4. Vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele on töötajatel, nende seaduslikel abikaasadel ja ülalpeetavatel lastel iga 18kuuse pideva teenistuse lõppedes õigus tagasisõidule nende päritolukohta.

3. jagu

Riigipühad

Artikkel 45

Riigipühade loetelu koostab direktor.

V PEATÜKK

Töötasu ja kulud

Artikkel 46

1. Vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades sätestatud tingimustele ja kui ei ole teisiti ette nähtud, on töötajal õigus saada tema kategooriale, astmele ja järgule vastavat töötasu juba üksnes temaga sõlmitud töösuhte tõttu.

Ta ei või sellest õigusest loobuda.

2. Töötasu koosneb põhipalgast ning pere- ja muudest toetustest.

Artikkel 47

Töötasu arvestatakse ja makstakse eurodes.

Artikkel 48

Direktori ettepanekul kiidab juhatus heaks Euroopa Liidu Nõukogu poolt ühenduse töötajate suhtes kokku lepitud metoodikal põhineva töötasu aastapõhise korrigeerimise.

Artikkel 49

Iga kategooria, astme ja järgu põhikuupalgad määratakse vastavalt II lisas sisalduvale tabelile.

Artikkel 50

1. Peretoetused, millele töötajal õigus on, sätestatakse artiklis 46 osutatud sise-eeskirjades ja need koosnevad järgmistest toetustest:

a) majapidamistoetus;

b) ülalpeetava lapse toetus;

c) haridustoetus.

2. Käesolevas artiklis viidatud peretoetuste saamisel peab töötaja teatama mujalt saadud sama liiki toetustest ning need toetused arvestatakse käesolevate eeskirjade alusel makstavatest maha.

3. Ülalpeetava lapse toetus võidakse direktori nõuetekohaselt põhjendatud eriotsusega kahekordistada, kui keskuse määratud arsti koostatud arstitõendid kinnitavad, et kõnealuse lapse vaimse või füüsilise puude tõttu on töötajal suured kulud.

Artikkel 51

Kui töötaja oma teenistusajal sureb, makstakse tema lesele või ülalpeetavale lapsele lahkunu täispalka kuue kuu vältel alates tema surma kuule järgnevast kuust.

Artikkel 52

Artiklis 46 viidatud sise-eeskirjades sätestatud tingimuste kohaselt on töötajal õigus saada hüvitist kulude eest, mida ta kandis tööülesandeid täitma asudes, üleviimisel, perioodilisel puhkusel kodumaal või lepingu lõppedes, ning tööülesannete täitmise käigus või seoses tööülesannetega tehtud kulutuste eest, ilma et see piiraks artikli 36 lõike 3 kohaldamist.

Artikkel 53

1. Töötaja, tema seadusliku abikaasa või ülalpeetava lapse surma korral hüvitab keskus surnukeha transportimise kulud töötaja teenistuskohast tema koduriiki. Keskus võib anda selleks otstarbeks avanssi.

Keskus hüvitab ka surnud töötaja päritolukohta naasvate eelmises lõigus mainitud üleelanud isikute reisikulud ning isiklike esemete ja pagasi transportimisega seotud kulud.

2. Kui töötaja sureb lähetuse ajal, hüvitab keskus surnukeha surmakohast töötaja päritolukohta transportimise kulud.

Artikkel 54

Mis tahes enammakstud summa nõutakse tagasi, kui selle saaja oli enammaksmisest teadlik või kui enammaksmine oli nii ilmne, et ta ei saanud seda mitte teada. Tagasinõudmise korra kehtestab direktor.

VI PEATÜKK

Distsiplinaarmeetmed

Artikkel 55

1. Kui töötaja jätab täitmata kohustused, mis tal vastavalt käesolevatele eeskirjadele on, kas siis tahtlikult või hooletuse tõttu, võetakse tema suhtes kasutusele distsiplinaarmeetmed.

2. Distsiplinaarmeetmena kasutatakse üht järgmistest:

— esimese raskusastme meetmed: a) kirjalik hoiatus; b) noomitus;

— teise raskusastme meetmed: a) madalamasse järku üleviimine; b) madalamale astmele või madalamasse kategooriasse üleviimine; c) ametikohalt kõrvaldamine.

3. Ühe rikkumisega seoses ei tohi kasutada rohkem kui üht distsiplinaarmeedet.

Artikkel 56

1. Direktor võib teha hoiatuse või noomituse ilma juhatusega konsulteerimata töötaja otsese ülemuse ettepanekul või omal algatusel. Asjaomane isik kuulatakse eelnevalt ära. Töötaja võib soovi korral hoiatusele või noomitusele vastata. Tema vastust hoitakse tema isikutoimikus.

2. Muid meetmeid määrab juhatus pärast artiklis 58 sätestatud distsiplinaarmenetluse lõppu. Distsiplinaarmenetluse võib algatada direktor või juhatus pärast asjaomase isiku ärakuulamist.

Artikkel 57

1. Kui töötajat süüdistatakse tõsises üleastumises, seisnegu see siis tööülesannete täitmatajätmises või seaduserikkumises, võib direktor anda korralduse tema töölt kõrvaldamiseks. Töötaja töölt kõrvaldamise otsus tuleb teha ettevaatusabinõuna nelja tööpäeva jooksul pärast nende tegude avastamist, milles teda süüdistatakse.

2. Töötaja töölt kõrvaldamise otsuses on täpsustatud, kas töölt kõrvaldamise ajal jätkatakse talle töötasu maksmist või milline osa sellest kinni peetakse. Kinnipeetav osa ei tohi olla suurem kui pool töötaja põhipalgast.

3. Kui kahe kuu jooksul pärast töötaja töölt kõrvaldamise otsuse jõustumise kuupäeva ei ole töötaja kohta otsust tehtud, peab juhatus kinnitama töölt kõrvaldamise jätkumise.

4. Kui nelja kuu jooksul pärast töötaja töölt kõrvaldamise otsuse jõustumise kuupäeva ei ole töötaja kohta otsust tehtud, hakkab töötaja uuesti saama täistöötasu.

5. Kui distsiplinaarmenetluse lõppedes ei ole töötaja suhtes võetud ühtki distsiplinaarmeedet või muud meedet kui kirjalik hoiatus või noomitus, on asjaomasel töötajal õigus saada hüvitist kinnipeetud töötasu ulatuses.

6. Ent kui töötajale esitatakse nendesamade tegude eest süüdistus, tehakse lõplik otsus alles pärast seda, kui asja arutav kohus on teinud oma lõpliku otsuse.

Artikkel 58

1. Distsiplinaarmenetluse algatab direktor, keda abistab ad hoc uurimiskomisjon, mis esitab direktorile aruande, millest peavad selguma kaebuse aluseks olevad asjaolud ning vajaduse korral nende asetleidmise tehiolud.

Nimetatud aruanne edastatakse juhatuse esimehele, kes teavitab asjaomast töötajat kirjalikult.

Kui teavitamine nurjub töötaja süül või töötaja keeldub vastuvõtuteatisele alla kirjutamast, loetakse teavitamine toimunuks.

2. Ad hoc uurimiskomisjoni koosseis ja töökord sätestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

III JAOTIS

DIREKTOR JA DIREKTORI ASETÄITJA

Artikkel 59

1. Käesolevate eeskirjade sätteid, millega nähakse ette töötajate õigused ja kohustused, kohaldatakse mutatis mutandis direktori ja direktori asetäitja suhtes.

2. Kui käesolevates eeskirjades on ette nähtud, et töötajate ja kohalike töötajate suhtes teeb otsused direktor, teeb direktori ja direktori asetäitja suhtes vastavad otsused juhatus.

Samamoodi, kui on ette nähtud, et töötajad ja kohalikud töötajad annavad teavet direktorile, annavad direktor ja direktori asetäitja sellist teavet juhatusele.

IV JAOTIS

SÄTTED SOTSIAALKINDLUSTUSE, MAKSUSTAMISE JA KAEBUSTE KOHTA

I PEATÜKK

Sotsiaalsätted

1. jagu

Sotsiaalkindlustus

Artikkel 60

1. Sotsiaalkindlustusskeemide osas võivad töötajad, direktori asetäitja, direktor ja vajalikul määral nende seaduslikud pereliikmed, keda keskus tunnustab, valida keskuse peakontori asukohariigi, oma viimase elukohariigi või kodakondsusjärgse riigi sotsiaalkindlustusskeemi või mis tahes erasotsiaalkindlustusskeemi, millega keskusel on leping sõlmitud.

Ent sotsiaalkindlustusskeemi tohib valida vaid korra ja seda tuleb teha kolme kuu jooksul töölevõtmise kuupäevast. Sotsiaalkindlustus hakkab kehtima tööleasumise kuupäevast.

2. Töötajatel, direktori asetäitjal, direktoril ning nende seaduslikel abikaasadel, kui viimastel ei ole sama liiki ja suurusega hüvitistele õigus muude õigusnormide alusel, ja ülalpeetavatel lastel, nagu on viidatud sise-eeskirjades, on kindlustuskaitse haiguste vastu. Kindlustuskaitse suurus määratletakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

3. Haigustevastase kindlustuskaitse tagamiseks vajalikud kindlustusmaksed teevad töötajad ja keskus vastavalt lõikes 2 viidatud sise-eeskirjadele.

Artikkel 61

1. Töötajad, direktori asetäitja ja direktor on vastavalt artiklis 60 viidatud sise-eeskirjadele teenistusse asumise kuupäevast kindlustatud tööga seotud riskide ja tööõnnetuste vastu. Nende riskide vastu kindlustamise kulud tasuvad nimetatud isikud osaliselt ise.

2. Kindlustusega katmata riskid, maksmisele kuuluvad hüvitised ja kaetavad kulud täpsustatakse lõikes 1 viidatud sise-eeskirjades.

Artikkel 62

1. Töötaja, direktori asetäitja või direktori lapse sünni korral makstakse tegelikult last hooldavale isikule ühekordset, kindla suurusega toetust vastavalt artiklis 60 viidatud sise-eeskirjadele.

2. Lapse sünnitoetuse saaja peab teatama kõikidest samalaadsetest toetustest, mida on sama lapse puhul saadud teistest allikatest; need toetused arvatakse lõikes 1 viidatud toetusest maha. Kui mõlemad vanemad on keskuse töötajatena toetuskõlblikud, makstakse toetust ainult üks kord.

2. jagu

Vastastikuse abistamise fond

Artikkel 63

1. Keskus loob vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele töötajate, direktori asetäitja ja direktori vastastikuse abistamise fondi. Nimetatud eeskirjadega kehtestatakse nende töötajate ja keskuse poolt fondi kohustuslike ja vabatahtlike sissemaksete tegemise viisid ning keskuse teenistusest lahkuvatele töötajatele fondist raha maksmise viisid.

2. Vastastikuse abistamise fondi loomiseks vajalikud maksed teevad töötajad ja keskus vastavalt lõikes 1 viidatud sise-eeskirjadele.

3. jagu

Lahkumistoetus omal soovil lahkumise korral

Artikkel 64

1. Töötaja, kelle leping lõpetatakse töötaja ja keskuse kokkuleppel ning kes on olnud keskuse teenistuses vähemalt viis aastat, võib saada juhatuse otsusel ja direktori koostatud aruande põhjal lahkumistoetust vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjadele.

2. Lahkumistoetus ei ole automaatne ning selle andmise otsustamisel arvestatakse keskuse huve ja eesmärke. Lahkumistoetust makstakse vastavalt direktori ettepanekul juhatuse poolt kehtestatud tingimustele ning lõikes 1 viidatud sise-eeskirjadele.

3. Lahkumistoetust ei maksta, kui leping lõpetatakse artiklis 36 ja 37 sätestatud viisil.

4. Direktor ja direktori asetäitja sellist lahkumistoetust ei saa.

5. Lahkumistoetus ei ole ühitatav artikli 34 lõikes 5 viidatud hüvitisega.

II PEATÜKK

Maksusätted

Artikkel 65

1. Keskuse direktor, direktori asetäitja ja töötajad on neile keskuse poolt makstud töötasu osas maksukohustuslased keskuse kasuks.

Maksustamise tingimused ja kord on sätestatud III lisas. Komiteel on õigus nimetatud lisa vajaduse korral muuta.

2. Keskus kogub makse allikamaksustamise põhimõttel kinnipidamise teel. Maksulaekumisi kajastatakse keskuse eelarves tuludena.

III PEATÜKK

Kaebusi käsitlevad sätted

Artikkel 66

1. Töötajad, direktori asetäitja ja direktor võivad esitada pädevale organile taotluse nendega seotud otsuse tegemiseks. Pädev organ teavitab asjaomast isikut oma põhjendatud otsusest kahe kuu jooksul alates taotluse esitamise kuupäevast. Kui selle ajavahemiku lõpuks ei ole taotlusele mingit vastust saadud, loetakse taotlus vaikimisi tagasilükatuks, mille kohta võib vastavalt järgmisele lõikele esitada kaebuse.

2. Töötajad, direktori asetäitja ja direktor võivad esitada pädevale organile kaebuse neid ebasoodsalt mõjutava tegevuse kohta, kui pädev organ on teinud otsuse või ei ole vastu võtnud käesolevate eeskirjadega ettenähtud meedet. Kaebus on kirjalik dokument, milles taotletakse vaidlusalusele küsimusele rahumeelse lahenduse leidmist. Kaebus tuleb esitada kahe kuu jooksul, vastasel juhul kaebeõigus minetatakse. See ajavahemik algab:

— asjaomasele isikule otsuse teatamise kuupäeval, hiljemalt kuupäeval, millal nimetatud isik selle teate kätte sai, kui meede mõjutab konkreetset isikut; ent kui konkreetset isikut mõjutav meede on seotud ka teise isikuga, algab ajavahemik selle teise isiku osas kuupäeval, millal viimane selle kohta teate saab,

— vastamiseks ettenähtud tähtaja möödumisel, kui kaebus on seotud taotluse vaikimisi tagasilükkamisega, nagu on sätestatud lõikes 1.

Pädev organ teavitab asjaomast isikut oma põhjendatud otsusest kahe kuu jooksul alates kaebuse esitamise kuupäevast. Kui selle ajavahemiku lõpuks ei ole kaebusele mingit vastust saadud, loetakse kaebus vaikimisi tagasilükatuks, mille kohta võib vastavalt artiklile 67 apellatsioonikaebuse esitada.

Pädeva organi poolt põhjendatud otsuse tegemise kord sätestatakse direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

Käesolevas artiklis määratletud tähenduses on pädev organ:

— töötajate puhul direktor,

— direktori ja direktori asetäitja ning direktori poolt võetud distsiplinaarmeetmele apellatsioonikaebuse esitamisel juhatus,

— juhatuse poolt direktori või direktori asetäitja suhtes võetud distsiplinaarmeetme apellatsioonikaebuse esitamisel komitee.

Artikkel 67

1. Töötajate ja keskuse vahelised vaidlused ning direktori või direktori asetäitja ja keskuse vahelised vaidlused võidakse lahendada lepitamise teel vastavalt käesolevate eeskirjade IV lisas sätestatud menetlustele. Kokkuleppe mittesaavutamisel on töötajal õigus pöörduda Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu poole.

2. Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu, edaspidi “halduskohus”, pädevusse kuuluvad kõik keskuse ja keskuse töötaja vahelised vaidlused seoses töötajat ebasoodsalt mõjutava tegevuse õiguspärasusega artikli 66 lõike 2 tähenduses.

3. Halduskohtusse edasi kaebamine on lubatud ainult siis, kui:

— pädevale organile on eelnevalt artikli 66 lõike 2 kohaselt seal ettenähtud aja jooksul kaebus esitatud,

— kaebus on selgesõnalise või vaikimisi otsusega tagasi lükatud,

— lepitamine ebaõnnestus või kui nelja kuu jooksul lepitaja nimetamisest ei ole kokkulepet saavutatud.

4. Lõikes 2 nimetatud edasikaebus esitatakse kolme kuu jooksul. See ajavahemik algab päeval, mil mõlemaid pooli teavitati lepitamise ebaõnnestumisest või lepitaja nimetamisele järgneva neljakuulise tähtaja viimasel päeval, kui kokkulepet ei ole saavutatud.

V JAOTIS

KOHALIKUD TÖÖTAJAD

Artikkel 68

1. Kohalikud töötajad võtab tähtajaliste töölepingutega tööle direktor.

2. II jaotist, välja arvatud artiklid 6–10, 29, 31–37, 40–43, 46–50 ja VI peatükk, kohaldatakse kohalike töötajate suhtes mutatis mutandis.

Artikkel 69

Kohalike töötajate teenistustingimused, eelkõige:

a) nende töölevõtmise viisi ja lepingute lõppemise;

b) puhkuse ja

c) palgaastmete määramise ja töö tasustamise,

otsustab direktor vastavalt kehtivatele eeskirjadele ja tööülesannete täitmise koha tavadele.

Artikkel 70

Keskus tasub kohaliku töötaja tööülesannete täitmise kohas kehtivate õigusaktidega sätestatud sotsiaalkindlustusmaksete tööandja osa.

Artikkel 71

Kohalik töötaja võib esitada direktorile taotluse temaga seotud otsuse tegemiseks. Direktor teavitab asjaomast isikut oma otsusest, tuues ära selle põhjused, ühe kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast. Kui kohalik töötaja ei nõustu otsusega, võib ta selle edasi kaevata vastavalt artiklile 72.

Artikkel 72

Keskuse ja kohalike töötajate vahelised vaidlused lahendab pädev kohus vastavalt kohaliku töötaja tööülesannete täitmise kohas kehtivatele õigusaktidele.

VI JAOTIS

VÄLISMAAL TEENISTUSES OLEVAD TÖÖTAJAD

Artikkel 73

Välismaal teenistuses olevate töötajate suhtes kohaldatavad sätted on ära toodud direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

VII JAOTIS

AJUTISELT KESKUSESSE ÜLEVIIDUD TÖÖTAJATE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD

Artikkel 74

Koostööd või töötajate vahetust käsitlevate erikokkulepete alusel organisatsioonidest või äriühingutest ajutiselt keskusesse üleviidud isikute suhtes kohaldatavad sätted on ära toodud direktori ettepanekul juhatuse poolt vastuvõetud sise-eeskirjades.

VIII JAOTIS

LÕPPSÄTTED

Artikkel 75

Käesolevad eeskirjad jõustuvad samal ajal, kui AKV-EÜ saadikute komitee otsus, millega need heaks kiidetakse.

Artikkel 76

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. juuli 2005. Suursaadikute komitee nimel eesistuja F. J. WAHNON FERREIRA

(1) EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3. Lepingut on muudetud AKV-EÜ ministrite nõukogu otsusega nr 1/2003 (ELT L 141, 7.6.2003, lk 25).

PERSONALIEESKIRJADE I LISA ETTEVÕTLUSE ARENDUSKESKUSE (EAK) LEPING (1) JÄRGMISE ISIKUGA: Pr/hr Sünniaeg Kodakondsus Isikutunnistuse nr Välja antud Arvestades teavet, mis oli ära toodud Teie avalduses, ja järgides konkursipõhise töölevõtmise korda, on ettevõtluse arenduskeskus (EAK), mida esindab selle direktor, …………………………………, vastavalt AKV-EÜ suursaadikute komitee otsuse nr 9/2005, millega kehtestatakse keskuse personalieeskirjad, artiklile 6 otsustanud Teid tööle võtta. Teie teenistustingimused on järgmised: 1. KESTUS Leping jõustub ………………. ja on sõlmitud määramata ajaks Cotonou lepingu III lisa raames. 2. KATSEAEG Teenistuse esimest kuut kuud loetakse katseajaks. Sel ajal võib kumbki pool lepingu ilma etteteatamiseta tähtkirjaga lõpetada. Katseaega kohaldatakse ainult uute töötajate puhul. 3. KOHT Teie teenistuskohaks on praegu...... Sellegipoolest võidakse Teid eranditult keskuse huvides määrata teise teenistuskohta. 4. LIIGITUS Kategooria Aste Järk Te nõustute sellega, et direktor nimetab Teid, kui ta peab seda keskuse huvides olevaks, Teie kategooriat ja astet eeldavale ametikohale, mis võib kaasa tuua Teie tööülesannete muutumise. 5. TÖÖNÄDAL Töönädala pikkus on kolmkümmend seitse ja pool tundi. 6. LEPINGU LÕPETAMINE ETTETEATAMISEGA Vastavalt keskuse kehtivate personalieeskirjade artiklile 34 võib kumbki pool käesoleva lepingu tähtkirjaga lõpetada. 7. PERSONALIEESKIRJAD Mõlemad lepingupooled tunnistavad, et neile on siduvad: a) keskuse põhikiri ja töökord, keskuse personalieeskirjad ja peakontori leping; b) erinevad sise-eeskirjad, mille keskus on välja andnud vastavalt eelnimetatud personalieeskirjadele, mida Te tunnistate tundvat; ühtegi sise-eeskirjade muudatust ei tohi kasutada Teie vastu, kui Teid pole muudatusest teavitatud; c) mis tahes individuaalsed tingimused, mille keskus võib Teie suhtes sätestada vastavalt eelnimetatud personalieeskirjade artikli 1 lõikele 5. Käesolevaga loobute Te teenistusse asumisel sõnaselgelt personalieeskirjadega ettenähtud hüvitistest, mida Te juba saite mis tahes eelneva lepingu tõttu keskusega. Käesolevas lepingus arvestatakse Teie eelnevaid teenistusaastaid keskuse töötajana mis tahes ametikohal. 8. VAIDLUSED Teie ja keskuse vaidlused lahendatakse lepitamise teel või Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtus vastavalt personalieeskirjade artiklile 67. Vaidlusi ei lahendata ühelgi muul moel. 9. DEKLARATSIOONID A lisa (Haldusdeklaratsioon) ja B lisa (Peredeklaratsioon) on lepingu lahutamatud osad. Ettevõtluse arenduskeskuse nimel Brüssel, direktor Keskuse direktorile Nõustun igati eeltoodud lepinguga ja selles sätestatud tingimustega. Olen saanud keskuse põhikirja ja kodukorra, keskuse personalieeskirjad ja keskuse sise-eeskirjad ning nendega tutvunud. Nõustun järgima personalieeskirjades sätestatud reegleid keskusega tekkida võivate vaidluste lahendamiseks ja loobun sõnaselgelt mis tahes muust vaidluste lahendamise viisist, sealhulgas mis tahes muu kohtuorgani poole pöördumisest. Kuupäev Töötaja allkiri (1) Käesolevate eeskirjade artiklis 6 viidatud tähtajaliste ja lühikese tähtajaga lepingute puhul tuleb lepingu näidist kohandada, et arvestada antud lepinguliigi suhtes kohaldatavaid sätteid ja võimaldada kehtestada lepingu sõlmimisel individuaalseid tingimusi. I LISA A LISA HALDUSDEKLARATSIOON Nimi: Eesnimi (eesnimed): Sünniaeg: Perekonnaseis: Lepingu sõlmimise kuupäev: Lepingu jõustumise kuupäev: Lepingu kestus: Lähtepunkt: Elukoht teenistuse ajal: Kategooria, aste ja järk: Põhikuupalk: Erisätted: Töötaja allkiri direktor I LISA B LISA PEREDEKLARATSIOON Nimi: Eesnimi (eesnimed): Sünniaeg ja -koht: ÜLALPEETAVAD Nimi ja eesnimi Sünniaeg ja -koht Sugulus/hõimlus Perekonnaseis Kodakondsus Käesolevaga kinnitab allakirjutanu, et eeltoodud teave on õige Töötaja allkiri direktor Kuupäev:

PERSONALIEESKIRJADE II LISA PÕHIKUUPALKADE (BRUTO) TABEL (EURODES) Kohaldatav 1. juulist 2003 (koostatud juunis 2003) Kategooria Aste Põhiametikoht Järk 1 2 3 4 5 6 1. DIREKTORID 1.A Direktor 12 016,80 12 737,81 1.B Direktori asetäitja 10 643,46 11 282,07 2. SPETSIALISTID 2.A Peaspetsialist 8 583,47 9 098,43 9 613,46 10 190,27 2.B Peaspetsialist 6 866,75 7 278,71 7 725,10 8 171,43 8 652,13 9 171,26 2.C Spetsialist 6 008,44 6 386,08 6 763,77 7 141,47 7 553,38 8 006,58 2.D Spetsialist 4 806,73 5 098,55 5 407,56 5 733,75 6 077,09 6 441,72 3. KANTSELEITÖÖTAJAD 3. A Vanemabi 4 017,11 4 257,35 4 497,75 4 789,59 5 081,39 5 386,27 3. B Kantseleiabi 3 090,01 3 261,68 3 467,71 3 673,74 3 879,42 4 112,19 3. C Sekretär/kantseleiametnik 2 231,71 2 369,02 2 506,39 2 643,72 2 815,35 2 984,27 4. ABITÖÖTAJAD TÖÖTAJAD 4. A Tehniline personal 1 819,66 1 922,67 2 025,70 2 128,73 2 266,02 2 401,98 Ühegi astme kõrgeima järgu töötajate arv ei tohi ületada 25 % vastava astme koosseisulistest töötajatest, välja arvatud astmete 1.A ja 1.B puhul.

PERSONALIEESKIRJADE III LISA Keskuse kasuks maksu kohaldamise tingimused ja kord 1. Personalieeskirjade artiklis 65 nimetatud maksukohustus keskuse kasuks lasub järgmistel isikutel: keskuse direktor, direktori asetäitja ja töötajad, välja arvatud kohalikud töötajad. Maksustatavad isikud tasuvad makse igakuiselt keskuse makstavatelt palkadelt ja rahalistelt tasudelt. Tööülesannete täitmisel kantud kulude hüvitamisel ühekordse summana või osade kaupa makstud raha ja toetusi ei arvestata maksustatava põhisumma hulka. 2. Pere- ja sotsiaaltoetused arvestatakse maksustatavast põhisummast maha. 3. Käesoleva lisa lõigete 1 ja 2 kohaldamisel saadud summat vähendatakse 10 % võrra tööga seotud ja isiklike kulutuste jaoks. Ülalpeetava lapse eest vastutava isiku suhtes kohaldatakse täiendavat maksuvähendust, mis on iga ülalpeetava lapse või isiku kohta kaks korda suurem kui saadav toetus. Maksustatava põhisumma arvutamisel kohaldatakse iga kodumaalt eemalviibiva töötaja brutotöötasu suhtes täiendavat 16 % maksuvähendust. Selle sätte alusel tehtava maksuvähenduse suurus on vähemalt 200 eurot. Kõik summad, mis isik tasub vastavalt oma sotsiaalkindlustusskeemile, arvestatakse maksustatavast põhisummast maha, nagu on määratletud artiklites 60–63 ja vastavates sise-eeskirjades. 4. Maksu arvutatakse lõike 3 kohaldamisel saadud maksustatavalt põhisummalt, jättes kõrvale kõik summad, mis ei ületa 84,96 eurot, ning kohaldades järgmist maksumäära: — 0 % summadelt, mis jäävad alla 84,96 euro — 8 % summadelt suurusega 84,97 – 1 501,99 eurot — 10 % summadelt suurusega 1 502,00 – 2 068,75 eurot — 12,5 % summadelt suurusega 2 068,76 – 2 370,93 eurot — 15 % summadelt suurusega 2 370,94 – 2 692,21 eurot — 17,5 % summadelt suurusega 2 692,22 – 2 994,41 eurot — 20 % summadelt suurusega 2 994,42 – 3 287,26 eurot — 22,5 % summadelt suurusega 3 287,27 – 3 588,08 eurot — 25 % summadelt suurusega 3 588,09 – 3 882,46 eurot — 27,5 % summadelt suurusega 3 882,47 – 4 184,60 eurot — 30 % summadelt suurusega 4 184,61 – 4 477,50 eurot — 32,5 % summadelt suurusega 4 477,51 – 4 779,78 eurot — 35 % summadelt suurusega 4 779,79 – 5 072,72 eurot — 40 % summadelt suurusega 5 072,73 – 5 374,80 eurot — 45 % summadelt, mis ületavad 5 374,81 eurot Makstava maksu summat ümardatakse allapoole lähima ühikuni. Eeltoodud maksustatavaid summasid kohaldatakse 1. juulist 2003. 5. Erandina lõigetest 3 ja 4 maksustatakse ületunnitöö eest hüvitisena makstud summasid maksumääraga, mida kohaldati maksmisele eelneval kuul töötaja töötasu kõrgeima maksustatava summa suhtes. Teenistuse lõpetamisel makstud summasid maksustatakse pärast lõike 3 esimeses kolmes lõigus sätestatud maksuvähenduste kohaldamist maksumääraga, mis on võrdne kahe kolmandikuga suhtest, mis viimase palgamakse tegemise ajal oli: — tasumisele kuuluva maksusumma ja — lõigetes 1, 2 ja 3 määratletud maksustatava põhisumma vahel. 6. Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on lühem kui üks kuu, kohaldatakse vastaval kuul tehtud väljamaksetele rakenduvat maksumäära. Kui maksustatav väljamakse hõlmab ajavahemikku, mis on pikem kui üks kuu, kohaldatakse maksumäära samamoodi, kui väljamakse oleks jagunenud ühtlaselt neile kuudele, millega väljamakse on seotud. Korrigeerivad maksed, mis ei ole seotud kuuga, mille jooksul neid tasutakse, kuuluvad maksustamisele selle maksumääraga, mida oleks kohaldatud nende õigeaegse tasumise ajal. 7. Komitee võtab vastu vajalikud käesoleva lisa rakendussätted. Keskuse direktor tagab nimetatud sätete rakendamise. Direktor võib vajadusel juhinduda analoogsetest õigusnormidest, mida kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike suhtes, eelkõige nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 260/68, millega kehtestatakse Euroopa ühendustele makstavate maksude kohaldamise tingimused ja kord (1). (1) EÜT L 56, 4.3.1968, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1750/2002 (EÜT L 264, 2.10.2002, lk 15).

PERSONALIEESKIRJADE IV LISA LEPITAMINE Artikkel 1 Reguleerimisala Vaidlused ühelt poolt keskuse töötajate, direktori või direktori asetäitja ning teiselt poolt keskuse vahel võidakse lahendada lepitamise teel vastavalt käesolevatele lepitusmenetluse eeskirjadele. Artikkel 2 Mõisted Neis eeskirjades mõistetakse järgmisi sõnu ja väljendeid neile siin antud tähenduses, kui kontekst ei nõua teisiti: — AKV riik: riik, mis kuulub Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma, mis on alla kirjutanud Cotonou lepingule — liikmesriik: Euroopa Liidu liikmesriik — kohus: Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohus — leping: Cotonous allkirjastatud AKV-EÜ koostööleping — ministrite nõukogu: AKV-EÜ ministrite nõukogu, millele on viidatud Cotonou lepingus — komitee: AKV-EÜ suursaadikute komitee — juhatus: ettevõtluse arenduskeskuse juhatus — keskus: ettevõtluse arenduskeskus — personalieeskirjad: vastavalt Cotonou lepingule kehtestatud ettevõtluse arenduskeskuse personalieeskirjad — kaebaja: pool, kes algatab lepitamise, teavitades teist poolt menetluse algatamise taotlusest ja nõuete esitamisest — vastustaja: lepitusmenetluse pool, kelle vastu nõuded esitatakse — pool: lepitusmenetlusega seoses kaebaja või vastustaja. Artikkel 3 Teavitamine ja tähtaegade arvutamine 1. Nende eeskirjadega ettenähtud teatised saadetakse tähtkirjaga või antakse üle otse, mõlemal juhul koos taotlusega saada kuupäevaga varustatud vastuvõtuteatis. Teatis loetakse vastuvõetuks päeval, mil see on sellisel viisil edastatud. Kui teatise edastamine ebaõnnestub saajast johtuvatel põhjustel või kui viimane keeldub vastuvõtuteatisele alla kirjutamast, loetakse teatis edastatuks. 2. Kui nende eeskirjade alusel arvutatakse ajavahemikku, algab selline ajavahemik teatise või ettepaneku vastuvõtmisele järgneval päeval. Kui sellise ajavahemiku viimane päev on teatise või ettepaneku saamise kohas riigipüha või puhkepäev, pikendatakse ajavahemikku kuni sellele järgneva esimese tööpäevani. Ent neid riigipühi või puhkepäevi, mis jäävad ajavahemiku sisse, võetakse arvesse. Artikkel 4 Lepitamine 1. Enne Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtu poole pöördumist peab isik, kellel on õigus sellist lahendust taotleda, taotlema vaidluse lahendamist lepitusmenetluse teel vastavalt käesolevatele eeskirjadele. Lepitaja nimetamise taotlus tuleb esitada kahe kuu jooksul. See ajavahemik algab: — kaebust käsitleva otsuse teatamise kuupäeval, — vastamiseks ettenähtud tähtaja lõppemise päeval, kui kaebus käsitleb artikli 66 lõike 2 kohast kaudset kaebuse tagasilükkamise otsust. Kui kaebus lükatakse tagasi otsese otsusega pärast selle tagasilükkamist kaudse otsusega, kuid enne kaebuse esitamise tähtaja möödumist, algab kaebuse esitamise tähtaja kulgemine uuesti. 2. Kui vaidlus on tekkinud direktori või direktori asetäitja ja keskuse vahel, saadab kaebaja komiteele taotluse lepitaja nimetamiseks. Komitee nimetab lepitaja mitte hiljem kui 60 päeva jooksul pärast taotluse vastuvõtmist. 3. Kui vaidlus on tekkinud töötaja ja keskuse vahel, saadab kaebaja juhatusele taotluse lepitaja nimetamiseks. Lepitaja nimetatakse mitte hiljem kui 45 päeva jooksul. 4. Lepitajaks võib nimetada isiku, kellel on lepingule allakirjutanud riigi kodakondsus. 5. 30 päeva jooksul alates lepitaja nimetamise kohta teatise saamisest teavitab lepitusmenetluse taotluse esitaja teist poolt ja lepitajat taotlusest. Taotlus koosneb kaebaja juhtumi selgitusest ja sellele lisatakse asjaomaste dokumentide koopiad. 6. 30 päeva jooksul alates taotluse kohta teatise saamisest saadab teine pool lepitajale ja kaebajale kaebaja avalduse kohta vastuse. 7. Lepitaja menetlus on nii mitteformaalne ja kiire kui on sobilik erapooletuks ja objektiivseks vaidluse lahendamiseks ning see põhineb mõlema poole õiglasel ärakuulamisel. Kumbagi poolt võib esindada või abistada tema valitud isik. 8. Pärast asjaolude uurimist esitab lepitaja pooltele vaidluse lahendamise tingimused. 9. Kokkuleppele jõudmisel, koostab ja allkirjastab lepitaja kokkuleppe teksti. Pooled kirjutavad sellele nõusoleku märgiks alla. Poolte allkirjastatud kokkulepe on neile siduv. 10. Allkirjastatud kokkuleppe koopiad antakse pooltele. 11. Kui lepitamine ebaõnnestub või kui nelja kuu jooksul alates lepitaja nimetamisest ei ole kokkulepet saavutatud, on pooltel õigus anda vaidlus lahendamiseks üle Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule; sellisel juhul ei mõjuta ükski menetlusega seoses lepitaja ees selgunud asi mingil moel poolte õigusi kohtus. 12. Asja võib anda kolme kuu jooksul Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni halduskohtule. See ajavahemik algab päeval, mil mõlemaid pooli teavitati lepitamise ebaõnnestumisest või lepitaja nimetamisele järgneva neljakuulise tähtaja viimasel päeval, kui kokkulepet ei ole saavutatud.