39. LISA

DNA, SÕRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE

0. PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1 Eesmärk Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada andmekaitse-, haldus- ja tehnilised sätted, mis on vajalikud käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise rakendamiseks.

Artikkel 2 Tehnilised spetsifikatsioonid Riigid järgivad ühiseid tehnilisi spetsifikatsioone kõikide taotluste ja vastuste puhul, mis on seotud DNA-profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete otsingute ja võrdlemisega. Need tehnilised spetsifikatsioonid on esitatud 1.–3. peatükis.

Artikkel 3 Andmesidevõrk DNA-andmete, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete elektrooniline vahetamine riikide vahel toimub üleeuroopalise telemaatilise arvutivõrgu haldusüksustevahelise (TESTA II) andmesidevõrgu ja selle edasiarenduste kaudu.

Artikkel 4 Automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus Riigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et DNA-andmete, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing või võrdlemine on võimalik 24 tundi päevas ja seitse päeva nädalas. Tehnilise rikke korral teatavad riikide riiklikud kontaktpunktid sellest üksteisele viivitamata ning lepivad kokku ajutises alternatiivses teabevahetuskorralduses vastavalt kohaldatavatele õigussätetele. Automatiseeritud andmevahetus taastatakse võimalikult kiiresti.

Artikkel 5 DNA-andmete ja daktüloskoopiliste andmete viitenumbrid Käesoleva lepingu artiklites 529 ja 533 osutatud viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest: a) kood, mis võimaldab riigil kokkulangevuse korral saada isikuandmeid ja muud teavet oma andmebaasidest, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile riikidele kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 536; b) kood, mis näitab DNA-profiili või daktüloskoopiliste andmete riiklikku päritolu; ning c) DNA-andmete korral kood, mis näitab DNA-profiili liiki.

Artikkel 6 DNA-andmete vahetamise põhimõtted 1. Riigid kasutavad DNA-andmete vahetamiseks kehtivaid standardeid, nagu Euroopa standardkogum (ESS) või Interpoli lookuste standardkogum (ISSOL). 2. DNA-profiilide automatiseeritud otsingu ja võrdlemise puhul toimub edastamine detsentraliseeritud süsteemis. 3. Tuleb võtta sobivad meetmed, et tagada teistele riikidele edastatavate andmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist. 4. Riigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada teistele riikidele võrdlemiseks kättesaadavaks tehtud või saadetud DNA-profiilide terviklus ning et tagada selliste meetmete vastavus rahvusvahelistele standarditele, nagu ISO 17025. 5. Riigid kasutavad riikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 7 DNA-andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Käesoleva lepingu artiklis 530 või 531 osutatud automatiseeritud otsingu või võrdlemise taotlus sisaldab üksnes järgmist teavet: a) taotluse esitanud riigi kood; b) taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; c) DNA-profiilid ja nende viitenumbrid; d) edastatud DNA-profiilide liik (identifitseerimata DNA-profiilid või DNA-viiteprofiilid); ning e) andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave. 2. Lõikes 1 osutatud taotlustele antud vastus (kokkulangevuse aruanne) sisaldab ainult järgmist teavet: a) teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevusi ei olnud; b) taotluse kuupäev, kellaaeg ja number; c) vastuse kuupäev, kellaaeg ja viitenumber; d) taotluse esitanud ja taotluse saanud riikide koodid; e) taotluse esitanud ja taotluse saanud riikide viitenumbrid; f) edastatud DNA-profiilide liik (identifitseerimata DNA-profiilid või DNA-viiteprofiilid); g) taotletud DNA-profiilid ja need, mille puhul esines kokkulangevus; ning h) andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik teave. 3. Kokkulangevuse kohta esitatakse automaatne teatis, kui automatiseeritud otsingu või võrdlemise tulemusel on saadud miinimumarvu lookuste kokkulangevus. See miinimumarv on kindlaks määratud 1. peatükis. 4. Riigid tagavad, et taotlused on kooskõlas käesoleva lepingu artikli 529 lõike 3 kohaselt esitatud avaldustega.

Artikkel 8 Artikli 530 kohasel identifitseerimata DNA-profiilide automatiseeritud otsingu tegemisel kohaldatav andmeedastuskord 1. Kui identifitseerimata DNA-profiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust riiklikus andmebaasis või leiti kokkulangevus identifitseerimata DNA-profiiliga, võib selle identifitseerimata DNA-profiili seejärel edastada kõigi teiste riikide andmebaasidele ja kui selle identifitseerimata DNA-profiili põhjal tehtud otsingu käigus leitakse kokkulangevus DNA-viiteprofiilidega ja/või identifitseerimata DNA-profiilidega teiste riikide andmebaasides, teatatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ja DNA-viiteandmed edastatakse taotluse teinud riigile; kui teiste riikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse esitanud riigile. 2. Kui identifitseerimata DNA-profiili põhjal tehtud otsingus on teiste riikide andmebaasides leitud kokkulangevus, võib iga asjaomane riik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

Artikkel 9 Artikli 530 kohasel DNA-viiteprofiilide automatiseeritud otsingu tegemisel kohaldatav andmeedastuskord Kui DNA-viiteprofiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust DNA-viiteprofiiliga riiklikus andmebaasis või kui leiti kokkulangevus identifitseerimata DNA-profiiliga, võib selle DNA-viiteprofiili edastada kõigi teiste riikide andmebaasidele ja kui selle DNA-viiteprofiili põhjal tehtud otsingus leitakse kokkulangevused DNA-viiteprofiilidega ja/või identifitseerimata DNA-profiilidega teiste riikide andmebaasides, teatatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA-viiteandmed edastatakse taotluse esitanud riigile; kui teiste riikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt taotluse esitanud riigile.

Artikkel 10 Artikli 531 kohasel identifitseerimata DNA-profiilide automatiseeritud võrdlemisel kohaldatav andmeedastuskord 1. Kui identifitseerimata DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste riikide andmebaasides kokkulangevused DNA-viiteprofiilidega ja/või identifitseerimata DNA-profiilidega, teavitatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA-viiteandmed edastatakse taotluse esitanud riigile. 2. Kui identifitseerimata DNA-profiiliga võrdlemisel leitakse teiste riikide andmebaasides kokkulangevused identifitseerimata DNA-profiilidega või DNA viiteprofiilidega, võib iga asjaomane riik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.

Artikkel 11 Daktüloskoopiliste andmete vahetamise põhimõtted 1. Daktüloskoopiliste andmete digitaliseerimisel ja nende edastamisel teistele riikidele kasutatakse ühtset andmevormingut, mis on kindlaks määratud 2. peatükis. 2. Iga riik tagab, et tema edastatud daktüloskoopilised andmed on sõrmejälgede automatiseeritud tuvastamise süsteemi (AFIS) abil võrdlemiseks piisava kvaliteediga. 3. Daktüloskoopiliste andmete vahetamiseks kohaldatavat andmeedastuskorda rakendatakse detsentraliseeritud süsteemis. 4. Võetakse sobivad meetmed, et tagada teistele riikidele saadetavate daktüloskoopiliste andmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist. 5. Riigid kasutavad riikide koode vastavalt ISO 3166-1 alfa-2 standardile.

Artikkel 12 Daktüloskoopiliste andmete põhjal otsingute tegemise suutlikkus 1. Iga riik tagab, et tema otsingu tegemise taotlused ei ületa taotluse saanud riigi poolt kindlaks määratud otsingute tegemise suutlikkust. Ühendkuningriik teatab oma maksimaalse otsingute tegemise suutlikkuse päeva kohta nii identifitseeritud isikute daktüloskoopiliste andmete puhul kui ka veel identifitseerimata isikute daktüloskoopiliste andmete puhul. 2. Maksimaalne daktüloskoopiliste andmete hulk, mis on ühe edastuse käigus kontrollimiseks lubatud edastada, on sätestatud 2. peatükis.

Artikkel 13 Daktüloskoopiliste andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad 1. Taotluse saanud riik kontrollib viivitamata edastatud daktüloskoopiliste andmete kvaliteeti, kasutades täielikult automatiseeritud menetlust. Juhul kui andmed on automatiseeritud võrdluseks sobimatud, teatab taotluse saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riigile. 2. Taotluse saanud riik teeb otsingud taotluste saamise järjekorras. Taotlused töödeldakse 24 tunni jooksul täielikult automatiseeritud menetlust kasutades. Taotluse esitanud riik võib paluda oma taotluste menetlemise kiirendamist, kui tema siseriiklik õigus seda ette näeb, ja taotluse saanud riik viib need otsingud läbi viivitamata. Kui tähtaegadest ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu kinni pidada, viiakse võrdlus läbi niipea kui takistused on kõrvaldatud.

Artikkel 14 Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu põhimõtted 1. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu tegemiseks kasutavad riigid Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara eriversiooni, mis on spetsiaalselt välja töötatud käesoleva lepingu artikli 537 kohaldamiseks, ning selle tarkvara muudetud versioone. 2. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing toimub detsentraliseeritud struktuuris. 3. EUCARISe süsteemis vahetatav teave edastatakse krüpteeritult. 4. Sõidukite registreerimisandmete andmeühikud, mida võib vahetada, on määratletud 3. peatükis. 5. Käesoleva lepingu artikli 537 rakendamisel võivad riigid teha eelisjärjekorras otsinguid, mis on seotud raskete kuritegude vastu võitlemisega.

Artikkel 15 Kulud Iga riik kannab artikli 14 lõikes 1 osutatud süsteemi EUCARIS rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.

Artikkel 16 Eesmärk 1. Andmeid saaval riigil on lubatud isikuandmeid töödelda üksnes eesmärkidel, milleks andmed on käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohaselt edastatud. Töötlemine muudel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava riigi eelneval loal ja üksnes andmeid saava riigi õiguse kohaselt. Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava riigi õigusega. 2. Otsingut tegeval või andmeid võrdleval riigil on lubatud artiklite 530, 531 ja 534 kohaselt edastatud andmeid töödelda üksnes selleks, et: a) teha kindlaks, kas võrreldavad DNA-profiilid või daktüloskoopilised andmed omavahel kokku langevad; b) nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku õigusega politsei- või õigusasutuse õigusabitaotlus; c) andmeid käesoleva peatüki artikli 19 tähenduses salvestada. 3. Registrit haldav riik võib talle edastatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 530, 531 ja 534 üksnes juhul, kui see on vajalik võrdlemiseks, otsingutele automaatvastuste andmiseks või käesoleva peatüki artikli 19 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast andmete võrdlemist või otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik edasine töötlemine käesoleva artikli lõike 2 punktides b ja c nimetatud eesmärkidel. 4. Registrit haldav riik võib kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 537 edastatud teavet kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik otsingutele automaatvastuste andmiseks või käesoleva peatüki artikli 19 kohaseks salvestamiseks. Edastatud andmed kustutatakse viivitamata pärast otsingutele automaatvastuste saamist, kui edasine töötlemine käesoleva peatüki artikli 19 kohaseks salvestamiseks ei ole vajalik. Otsingut tegev riik võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing tehti.

Artikkel 17 Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitusaeg 1. Riigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui ex officio ilmneb või andmesubjekt teatab, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, teavitatakse sellest viivitamata andmeid saavat riiki. Asjaomasel riigil (asjaomastel riikidel) on kohustus kõnealused andmed parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui andmeid saaval organil on põhjust arvata, et edastatud andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teavitatakse sellest viivitamata andmeid edastavat organit. 2. Andmed, mille õigsuse andmesubjekt vaidlustab ning mille õigsust või ebaõigsust ei saa kindlaks teha, varustatakse andmesubjekti taotlusel hoiatusmärkega kooskõlas riikide õigusega. Kui hoiatusmärge on lisatud, võib selle eemaldada kooskõlas riikide õigusega ja ainult andmesubjekti loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel. 3. Edastatud isikuandmed, mida ei oleks pidanud edastama või saama, kustutatakse. Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse: a) kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; kui isikuandmeid edastati ilma taotluseta, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati; b) pärast andmeid edastava riigi õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel nimetatud maksimumajavahemikust. 4. Kui on põhjust arvata, et kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud.

Artikkel 18 Tehnilised ja korralduslikud meetmed andmekaitse ja andmeturbe tagamiseks 1. Andmeid edastavad ja saavad organid astuvad samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta või juhusliku muutmise või volituseta avalikustamise eest. 2. Automatiseeritud otsingumenetluse tehnilise spetsifikatsiooni üksikasjad sätestatakse käesoleva lepingu artiklis 539 osutatud rakendusmeetmetega, millega tagatakse, et: a) andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige andmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid; b) üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud krüpteerimis- ja autoriseerimistoiminguid; ning c) otsingute lubatavust kooskõlas käesoleva peatüki artikli 19 lõigetega 2, 5 ja 6 saab kontrollida.

Artikkel 19 Logimine ja salvestamine: automatiseeritud ja automatiseerimata andmeedastust käsitlevad erieeskirjad 1. Riigid tagavad, et kõik automatiseerimata isikuandmete edastused ja kättesaamised registrit haldava organi ja otsingut tegeva organi poolt logitakse, et kontrollida andmeedastuse lubatavust. Logitakse järgmine teave: a) andmeedastuse põhjus; b) edastatavad andmed; c) andmeedastuse kuupäev ning d) otsingut tegeva organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood. 2. Käesoleva lepingu artiklite 530, 534 ja 537 alusel tehtava andmete automatiseeritud otsingu puhul ja automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt käesoleva lepingu artiklile 531 kohaldatakse järgmist: a) automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide erivolitustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 6 osutatud järelevalveasutustele ja teistele riikidele; b) riigid tagavad, et registrit haldav organ ning otsingut tegev organ salvestavad kõik isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave: i) edastatavad andmed; ii) andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg ja iii) otsingut tegeva organi ja registrit haldava organi nimi või viitekood. 3. Otsingut tegev organ salvestab samuti andmed otsingu või andmeedastuse põhjuste kohta ning otsingut teostanud ametniku ja otsinguks või andmeedastuseks korralduse andnud ametniku identifitseerimistunnuse. 4. Andmed salvestanud organ edastab salvestatud andmed taotluse korral viivitamata asjaomase riigi pädevatele andmekaitseasutustele hiljemalt nelja nädala jooksul taotluse saamisest. Salvestatud andmeid võib kasutada üksnes järgmistel eesmärkidel: a) andmekaitse järelevalve; b) andmeturbe tagamine. 5. Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse kaks aastat. Säilitusaja lõppemisel kustutatakse salvestatud andmed viivitamata. 6. Isikuandmete edastamise või kättesaamise õiguspärasuse kontrollimise kohustus lasub asjaomaste riikide sõltumatutel andmekaitse- või asjakohasel juhul õigusasutustel. Igaüks võib taotleda, et kõnealused asutused kontrolliksid nende isikut käsitleva teabe töötlemise õiguspärasust kooskõlas siseriikliku õigusega. Sõltumata sellistest taotlustest, kontrollivad need asutused ning andmete salvestamise eest vastutavad organid pisteliselt andmeedastuse õiguspärasust asjaomaste registrite alusel. 7. Sõltumatud andmekaitseasutused hoiavad sellise pistelise kontrolli tulemusi inspekteerimiseks 18 kuud. Pärast nimetatud ajavahemikku kustutatakse need viivitamata. Teise riigi sõltumatu andmekaitseasutus võib paluda andmekaitseasutusel kasutada oma volitusi kooskõlas siseriikliku õigusega. Riikide sõltumatud andmekaitseasutused täidavad vastastikuse koostöö raames vajalikke inspekteerimisülesandeid, eelkõige vahetades asjakohast teavet.

Artikkel 20 Andmesubjektide õigused kahjuhüvitisele Kui riigi organ on isikuandmeid edastanud käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohaselt, ei saa edastatud andmete ebaõigsus olla teise riigi andmeid saavale organile põhjuseks, mille alusel siseriikliku õiguse kohaselt vältida vastutust kahju kannatanud isiku ees. Kui andmeid saavalt organilt mõistetakse välja kahjuhüvitis edastatud ebaõigete andmete kasutamise eest, hüvitab andmed edastanud organ andmeid saavale organile kahjuhüvitisena makstud summa täies ulatuses.

Artikkel 21 Riikide taotletav teave Taotluse korral teavitab andmeid saav riik andmeid edastavat riiki saadud andmete töötlemisest ning saadud tulemusest.

Artikkel 22 Avaldused ja teave määratud riiklike kontaktpunktide kohta 1. Ühendkuningriik edastab oma käesoleva lepingu artikli 529 lõike 3 ja käesoleva peatüki artikli 12 lõike 1 kohased avaldused ning teabe käesoleva lepingu artikli 535 lõike 1 ja artikli 537 lõike 3 kohaselt määratud kontaktpunktide kohta õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele. 2. Faktiline teave, mille esitab Ühendkuningriik nende avaldustega ja määratud kontaktpunkte käsitleva teabega ning mille esitavad liikmesriigid käesoleva lepingu artikli 539 lõike 3 kohaselt, lisatakse otsuse 2008/616/JSK artikli 18 lõikes 2 osutatud juhendisse. 3. Riigid võivad lõike 1 kohaselt esitatud avaldusi ja teavet igal ajal õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele esitatava teatega muuta. Õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomitee edastab kõik saadud avaldused nõukogu peasekretariaadile. 4. Nõukogu peasekretariaat teavitab õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed kõigist lõikes 2 osutatud juhendis tehtud muudatustest.

Artikkel 23 Artiklis 540 osutatud otsuste ettevalmistamine 1. Nõukogu teeb käesoleva lepingu artiklis 540 osutatud otsuse, tuginedes hindamisaruandele, mis põhineb küsimustikul. 2. Käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohase automatiseeritud andmevahetuse puhul põhineb hindamisaruanne ka hindamiskülastusel ja süsteemi katselisel kasutamisel, mis toimuvad vajaduse korral siis, kui Ühendkuningriik on teavitanud õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteed sellest, et ta on täitnud käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotisest tulenevad kohustused, ja esitab käesoleva peatüki artiklis 22 ette nähtud avaldused. Menetluse täiendavad üksikasjad on sätestatud käesoleva lisa 4. peatükis.

ARTIKKEL 24 Statistika ja aruandlus 1. Käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise hindamine toimub korrapäraselt. Hinnatakse neid andmekategooriaid, mille puhul on andmete vahetamine asjaomaste riikide vahel alanud. Hindamine põhineb vastavate riikide aruannetel. 2. Iga riik kogub statistilisi andmeid automatiseeritud andmevahetuse tulemuste kohta. Võrreldavuse tagamiseks koostab asjaomane nõukogu töörühm statistilise mudeli. Need statistilised andmed edastatakse igal aastal õiguskaitse- ja õigusalase koostöö erikomiteele. 3. Lisaks palutakse riikidel korrapäraselt ja mitte sagedamini kui kord aastas esitada täiendavat teavet automatiseeritud andmevahetuse rakendamise halduslike, tehniliste ja finantsaspektide kohta; seda teavet on vaja protsessi analüüsimiseks ja täiustamiseks. 4. Käesoleva artikliga seoses on asjakohased liikmesriikide poolt kooskõlas otsustega 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK koostatud statistika ja aruanded.

1. PEATÜKK

DNA-ANDMETE VAHETAMINE

1. DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja algoritmid

1.1. DNA-profiilide omadused

DNA-profiil võib sisaldada 24 paari arve, mis tähistavad 24 lookusesse kuuluvaid alleele, mida kasutab ka Interpol DNAga seotud menetlustes. Nende lookuste nimetused on esitatud järgmises tabelis:

VWA TH01 D21S11 FGA D8S1179 D3S1358 D18S51 Amelogenin TPOX CSF1P0 D13S317 D7S820 D5S818 D16S539 D2S1338 D19S433 Penta D Penta E FES F13A1 F13B SE33 CD4 GABA

Seitse halliga märgitud lookust ülemises reas moodustavad praeguse Euroopa lookuste standardkogumi (ESS) ja Interpoli lookuste standardkogumi (ISSOL).

Eeskirjad kasutamiseks kõlblike DNA-profiilide kohta:

Riikide poolt otsingu ja võrdlemise jaoks kättesaadavaks tehtavad DNA-profiilid ning samuti otsingu ja võrdlemise tegemiseks edastatavad DNA-profiilid peavad sisaldama vähemalt kuut täielikult kindlaksmääratud (1) lookust ja võivad sisaldada täiendavaid lookuseid või tühje andmevälju, kui need on olemas. DNA-viiteprofiilid peavad sisaldama vähemalt kuut ESSi kuuluvast seitsmest lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks salvestatakse DNA-profiilide indekseeritud andmebaasi kõik olemasolevad andmed alleelide kohta ning neid kasutatakse otsingu ja võrdlemise tegemiseks. Kõik riigid peaksid nii kiiresti kui praktilisest seisukohast võimalik rakendama kõik uued ELi poolt vastu võetud Euroopa lookuste standardkogumid.

Segaprofiilide kasutamine ei ole lubatud, seega iga lookuse alleelid tähistatakse üksnes kahe arvuga, mis võivad homosügootsuse korral olla ühes lookuses samad.

Asendusmärke ja mikrovariante tuleb kasutada järgmiste eeskirjade kohaselt:

— Iga profiilis sisalduv mittearvuline märk (nt „o“, „f“, „r“, „na“, „nr“ või „un“) tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga *, välja arvatud amelogeniini korral, ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.

— Profiilis sisalduvad arvulised väärtused „0“, „1“ või „99“ tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.

— Kui ühe lookuse puhul märgitakse kolm alleeli, võetakse arvesse esimest alleeli ja kaks ülejäänud alleeli tuleb andmete eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga * ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.

— Kui esimese või teise alleeli märgistus on asendatud asendusmärgiga, tuleb otsing teha lookuse arvulise märgi mõlema permutatsiooni põhjal (nt märgistus 12, * võib langeda kokku märgistusega 12,14 või 9,12).

— Pentanukleotiidsete lookuste (penta D, penta E ja CD4) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt: — x.1 = x, x.1, x.2 — x.2 = x.1, x.2, x.3 — x.3 = x.2, x.3, x.4 — x.4 = x.3, x.4, x + 1.

— Tetranukleotiidsete lookuste (ülejäänud lookused on tetranukleotiidsed) mikrovariantide korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt: — x.1 = x, x.1, x.2 — x.2 = x.1, x.2, x.3 — x.3 = x.2, x.3, x + 1.

1.2. Kokkulangevuse alased eeskirjad

Kahe DNA-profiili võrdlemine viiakse läbi lookuste põhjal, mille kohta on mõlema DNA-profiili puhul teada alleelipaarid. Vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud lookust (välja arvatud amelogeniin) DNA-profiilides peavad omavahel kokku langema enne, kui antakse vastus kokkulangevuse kohta.

Täielik kokkulangevus (kvaliteet 1) on selline kokkulangevus, kus võrreldud lookuste, mis tavaliselt kuuluvad esitatud või saadud taotlustega seotud DNA-profiilidesse, kõik alleelid on samad. Ligikaudne kokkulangevus on selline kokkulangevus, kus kahes DNA-profiilis esineb kõigis võrreldud alleelides erinevus vaid ühe alleeli puhul (kvaliteet 2, 3 ja 4). Ligikaudne kokkulangevus on võimalik üksnes juhul, kui kahes võrreldud DNA-profiilis esineb vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud kokkulangevat lookust.

Ligikaudse kokkulangevuse põhjuseks võib olla:

— inimlik trükiviga DNA-profiili andmete sisestamisel otsingutaotlusesse või DNA andmebaasi,

— DNA-profiili genereerimise käigus tekkinud viga alleeli määramisel või alleeli nimetamisel.

1.3. Vastuste esitamise eeskirjad

Vastused esitatakse nii täieliku ja ligikaudse kokkulangevuse kui ka kokkulangevuse puudumise korral.

Vastus kokkulangevuse kohta saadetakse taotluse esitanud riiklikule kontaktpunktile ning tehakse samuti kättesaadavaks taotluse saanud riiklikule kontaktpunktile (et tal oleks võimalik hinnata taotluste laadi ja hulka, mis võidakse kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 536 järgnevalt esitada kokkulangevuse andnud DNA-profiiliga seotud olemasolevate isiku- ja muude andmete saamiseks).

2. Riigikoodide tabel

Käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohaselt kasutatakse domeeninimede ja muude selliste konfiguratsiooni parameetrite, mis on vajalikud Prümi lepingu kohase DNA-andmete suletud võrgus vahetamise rakenduste jaoks, määratlemisel ISO 3166-1 standardi kohaseid kahetähelisi koode.

ISO 3166-1 standardi kohased kahetähelised koodid on järgmised kahetähelised riigikoodid.

Riigi nimi Kood Riigi nimi Kood Belgia BE Leedu LT Bulgaaria BG Luksemburg LU Tšehhi Vabariik CZ Ungari HU Taani DK Malta MT Saksamaa DE Madalmaad NL Eesti EE Austria AT Iirimaa IE Poola PL Kreeka EL Portugal PT Hispaania ES Rumeenia RO Prantsusmaa FR Slovakkia SK Horvaatia HR Sloveenia SI Itaalia IT Soome FI Küpros CY Rootsi SE Läti LV Ühendkuningriik UK

3. Funktsionaalne analüüs

3.1. Süsteemi kättesaadavus

Käesoleva lepingu artikli 530 kohaselt esitatud taotlused peaksid jõudma sihtmärgiks oleva andmebaasini nende saatmise kronoloogilises järjekorras ning vastused tuleks saata nii, et need jõuaksid taotluse esitanud riiki 15 minuti jooksul pärast taotluse saabumist andmebaasi.

3.2. Teine etapp

Kui riik saab vastuse kokkulangevuse kohta, on selle riigi riiklik kontaktpunkt vastutav taotluses esitatud profiilis sisalduvate andmete ja vastuseks saadud profiili(de)s sisalduvate andmete võrdlemise eest, et kinnitada ja kontrollida, et profiil omab tõendi väärtust. Riiklikud kontaktpunktid võivad kinnituse andmiseks üksteisega otse ühendust võtta.

Õigusabi andmise menetlused algavad pärast kahe profiili vahelise kokkulangevuse kinnitamist, tuginedes täielikule kokkulangevusele või ligikaudsele kokkulangevusele, mis on tehtud kindlaks automaatse andmete võrdlemise etapis.

4. DNA liidese juhenddokument

4.1. Sissejuhatus

4.1.1. Eesmärgid

Selles peatükis määratletakse nõuded DNA-profiili andmete vahetamiseks kõigi riikide DNA andmebaaside süsteemide vahel. Päises paiknevad väljad on määratletud konkreetselt Prümi lepingu kohaseks DNA-andmete vahetamiseks; andmete osa põhineb DNA-profiili kuuluvate XML-struktuuris andmete osal, mis on koostatud Interpoli DNA-andmete vahetamise sidesüsteemi jaoks.

Andmeid vahetatakse SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) ning muude uusimate tehnoloogiate abil, kasutades võrguteenuse pakkuja keskset e-posti vaheserverit. XML-fail edastatakse kirja sisus.

4.1.2. Rakendusala

Liidese juhenddokumendis määratakse kindlaks üksnes sõnumi (kirja) sisu. Kõik konkreetselt võrgu ja e-postiga seotud aspektid määratakse ühtselt kindlaks, et tagada DNA-andmete vahetamiseks ühine tehniline alus.

See hõlmab järgmiseid aspekte:

— sõnumi teema lahtris kasutatav formaat, et võimaldada sõnumeid automaatselt töödelda;

— kas on vajalik sisu krüpteerimine ja kui see on vajalik, siis milliseid meetodeid tuleks kasutada;

— sõnumite maksimaalne pikkus.

4.1.3. XML-struktuur ja põhimõtted

XML-struktuuri põhised sõnumid on struktureeritud järgmisteks osadeks:

— päis, mis sisaldab teavet andmeedastuse kohta, ja

— andmete osa, mis sisaldab andmeid profiili kohta ning profiili ennast.

Sama XML-struktuuri kasutatakse nii taotluste kui ka vastuste korral.

Selleks et oleks võimalik viia läbi identifitseerimata DNA-profiilide täielik kontrollimine, nagu on ette nähtud käesoleva lepingu artiklis 531, peab olema võimalik saata mitu profiili ühes sõnumis. Tuleb kindlaks määrata maksimaalne profiilide arv ühes sõnumis. See arv sõltub kirja suurimast lubatud suurusest ja see määratakse kindlaks pärast e-posti serveri valimist.

XML näide:

<?version=“1.0“ standalone=“yes“?>

<PRUEMDNAx xmlns:msxsl=“urn:schemas-microsoft-com:xslt“

xmlns:xsi=“http://www.w3.org/2001/XMLSchema-instance“>

<header>

(…)

</header>

<datas>

(…)

</datas>

[<datas> Andmete tarind kordub, kui ühes SMTP sõnumis saadetakse (….) mitu profiili korraga, mis on lubatud üksnes käesoleva lepingu artikli 531 kohastel juhtudel

</datas>]

</PRUEMDNA>

4.2. XML-struktuuri kindlaksmääramine

Järgnevalt esitatavad mõistete määratlused on esitatud dokumenteerimise eesmärgil ning loetavuse parandamiseks; tegelik siduv teave on esitatud XML-struktuuri failis (PRUEM DNA.xsd).

4.2.1. Formaat PRUEMDNAx

See sisaldab järgmisi andmevälju:

Fields Type Description header PRUEM_header Occurs: 1 datas PRUEM_datas Occurs: 1 … 500

4.2.2. Päise tarindi elemendid

4.2.2.1. PRUEM header XML-faili päist kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description direction PRUEM_header_dir Direction of message flow ref String Reference of the XML file generator String Generator of XML file schema_version String Version number of schema to use requesting PRUEM_header_info Requesting State info requested PRUEM_header_info Requested State info

4.2.2.2. PRUEM_header dir Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description R Request A Answer

4.2.2.3. PRUEM header info Tarindis esitatakse teave riigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description source_isocode String ISO 3166-2 code of the requesting State destination_isocode String ISO 3166-2 code of the requested State request_id String unique Identifier for a request date Date Date of creation of message time Time Time of creation of message

4.2.3. PRUEM profiilide andmete sisu

4.2.3.1. PRUEM_datas XML-profiili andmete osa kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description reqtype PRUEM request type Type of request (Article 530 or 531) date Date Date profile stored type PRUEM_datas_type Type of profile result PRUEM_datas_result Result of request agency String Name of corresponding unit responsible for the profile profile_ident String Unique State profile ID message String Error Message, if result = E profile IPSG_DNA_profile If direction = A (Answer) AND result ≠ H (HIT) empty match_id String In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting profile quality PRUEM_hitquality_type Quality of HIT hitcount Integer Count of matched Alleles rescount Integer Count of matched profiles. If direction = R (Request), then empty. If quality!=0 (the original requested profile), then empty.

4.2.3.2. PRUEM_request_type Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description 3 Requests pursuant to Article 530 4 Requests pursuant to Article 531

4.2.3.3. PRUEM_hitquality_type Value Description 0 Referring original requesting profile: Case ‘No-HIT’: original requesting profile sent back only; Case ‘HIT’: original requesting profile and matched profiles sent back. 1 Equal in all available alleles without wildcards 2 Equal in all available alleles with wildcards 3 HIT with Deviation (Microvariant) 4 HIT with mismatch

4.2.3.4. PRUEM_data_type Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description P Person profile S Stain

4.2.3.5. PRUEM_data_result Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine: Value Description U Undefined, If direction = R (request) H HIT N No-HIT E Error

4.2.3.6. IPSG_DNA_profile DNA-profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description ess_issol IPSG_DNA_ISSOL Group of loci corresponding to the ISSOL (standard group of Loci of Interpol) additional_loci IPSG_DNA_additional_loci Other loci marker String Method used to generate of DNA profile_id String Unique identifier for DNA profile

4.2.3.7. IPSG_DNA_ISSOL ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid sisaldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description vwa IPSG_DNA_locus Locus vwa th01 IPSG_DNA_locus Locus th01 d21s11 IPSG_DNA_locus Locus d21s11 fga IPSG_DNA_locus Locus fga d8s1179 IPSG_DNA_locus Locus d8s1179 d3s1358 IPSG_DNA_locus Locus d3s1358 d18s51 IPSG_DNA_locus Locus d18s51 amelogenin IPSG_DNA_locus Locus amelogin

4.2.3.8. IPSG_DNA_additional_loci Muid lookuseid sisaldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description tpox IPSG_DNA_locus Locus tpox csf1po IPSG_DNA_locus Locus csf1po d13s317 IPSG_DNA_locus Locus d13s317 d7s820 IPSG_DNA_locus Locus d7s820 d5s818 IPSG_DNA_locus Locus d5s818 d16s539 IPSG_DNA_locus Locus d16s539 d2s1338 IPSG_DNA_locus Locus d2s1338 d19s433 IPSG_DNA_locus Locus d19s433 penta_d IPSG_DNA_locus Locus penta_d penta_e IPSG_DNA_locus Locus penta_e fes IPSG_DNA_locus Locus fes f13a1 IPSG_DNA_locus Locus f13a1 f13b IPSG_DNA_locus Locus f13b se33 IPSG_DNA_locus Locus se33 cd4 IPSG_DNA_locus Locus cd4 gaba IPSG_DNA_locus Locus gaba

4.2.3.9. IPSG_DNA_locus Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju: Fields Type Description low_allele String Lowest value of an allele high_allele String Highest value of an allele

5. Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur

5.1. Ülevaade

Käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise raames DNA-andmete vahetamiseks mõeldud rakenduste kasutamiseks kasutatakse ühist sidevõrku, mis on riikide hulgas loogiliselt suletud võrk. Selle taotluste saatmiseks ja vastuvõtmiseks mõeldud ühise sidetaristu tõhusamaks ärakasutamiseks luuakse asünkroonne mehhanism DNA- ja daktüloskoopiliste andmete taotluste edastamiseks SMTP e-posti sõnumite kaudu. Turvalisusega seotud probleemide lahendamiseks kasutatakse SMTP laiendusena sMIME mehhanismi, et luua võrgus kahe punkti vahel tõeline turvaline tunnel.

Toimivat TESTA (Trans European Services for Telematics between Administrations – turvaline üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) süsteemi kasutavad riigid andmevahetuse sidevõrguna. TESTA eest on vastutav Euroopa Komisjon. Võttes arvesse, et riiklikud DNA andmebaasid ja praegused TESTA riiklikud juurdepääsupunktid võivad riikides asuda erinevates kohtades, võib juurdepääsu TESTA-le võimaldada kas:

1. kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunkte või uusi riiklike TESTA juurdepääsupunkte, või

2. luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel.

Käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohaste rakenduste kasutuselevõtmisel kasutatud protokollid ja standardid vastavad avatud standarditele ja on kooskõlas riikide riikliku julgeolekupoliitika kujundajate kehtestatud nõuetega.

5.2. Kõrgema taseme arhitektuur

Järgides käesoleva leppingu kolmanda osa II jaotist, teeb iga riik oma DNA-andmed kättesaadavaks, et neid saaks vahetada teiste riikidega ja/või et teised riigid saaksid neid otsida, kasutades ühist standardset andmevormingut. Arhitektuur põhineb kommunikatsioonimudelil, mis tagab side kõigi osapoolte vahel. Puuduvad nii keskserver kui ka keskandmebaas DNA-profiilide hoidmiseks.

Lisaks siseriiklike õiguslike piirangute järgimisele riikide vastavates struktuurides võivad riigid otsustada, millist riist- ja tarkvara tuleks süsteemi jaoks vastavas struktuuris kasutada, et tagada kooskõla käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotises kehtestatud nõuetega.

5.3. Turvalisusalased standardid ja andmekaitse

Käsitletakse ja rakendatakse kolme turvalisuse tasandit.

5.3.1. Andmete tasand

Iga riigi poolt edastatavad DNA-profiili andmed peavad olema kogutud kooskõlas ühiste andmekaitse nõuetega, nii et taotluse esitanud riik saab vastuse, mille peamine eesmärk on teatada, kas kokkulangevus esineb või mitte, koos viitenumbriga kokkulangevuse esinemise korral, nii, et vastus ei sisalda mingeid isikuandmeid. Edasine uurimine pärast kokkulangevusest teatamist toimub kahepoolsel tasandil vastavate riikide vastavate struktuuride suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusnormide ja korralduslike eeskirjade kohaselt.

5.3.2. Sidepidamise tasand

DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid (taotluste esitamisel ja vastamisel) krüpteeritakse enne nende edastamist teiste riikide vastavatesse struktuuridesse uusima mehhanismi abil kooskõlas avatud standarditega, nagu sMIME.

5.3.3. Edastamise tasand

Kõik DNA-profiili andmeid sisaldavad sõnumid edastatakse teiste riikide vastavatesse struktuuridesse rahvusvaheliselt tegutseva usaldusväärse võrguteenuse pakkuja hallatava virtuaalse privaatvõrgu tunneldussüsteemi ning selle süsteemiga loodud turvaliste ühenduste kaudu, mille eest vastutab vastav riik. Sellel virtuaalse privaatvõrgu tunneldussüsteemil ei ole ühendust avatud Internetiga.

5.4. Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud elemendid

DNA-profiili andmeid sisaldavate sõnumite krüpteerimiseks kasutatakse sMIME avatud standardit, mis on e-posti de facto standardi SMTP laienduseks. sMIME protokoll (V3) võimaldab kasutada signeeritud kirjade vastuvõtmist, turvamärgistust ja turvalisi meililiste ning see on rajatud krüptosõnumisüntaksile CMS (Cryptographic Message Syntax), mis vastab Interneti Tehnilise Operatiivkogu (IETF) nõuetele krüptograafiliselt kaitstud sõnumite kohta. Seda saab kasutada digitaalsete andmete digitaalseks signeerimiseks, läbitöötamiseks, autentsuse kinnitamiseks ja krüpteerimiseks.

sMIME mehhanismi aluseks olev sertifikaat peab vastama standardile X.509. Selle tagamiseks, et standardid ja protseduurid on ühised muude Prümi lepingu kohaste rakendustega, tuleb sMIME põhiste krüpteerimistoimingute või erinevates masstootmises olevate laialt levinud toodete (COTS) keskkondades kohaldada järgmisi töötlemiseeskirju:

— toimitakse järgmises järjekorras: esmalt krüpteerimine, seejärel signeerimine;

— sümmeetrilise ja asümmeetrilise krüpteerimise korral kasutatakse vastavalt krüpteerimisalgoritmi AES (täiustatud krüpteerimisstandard – Advanced Encryption Standard) 256 biti pikkust ja RSA 1024 biti pikkust võtit;

— kasutatakse räsi algoritmi SHA-1.

sMIME funktsioon on liidetud valdavasse enamusse kaasaegsetesse e-posti tarkvarapakettidesse, sealhulgas programmidesse Outlook, Mozilla Mail ning samuti Netscape Communicator 4.x, ning see on ristkasutatav kõigi peamiste e-posti tarkvarapakettidega.

Kuna sMIME süsteemi on lihtne integreerida kõigi riikide vastavates struktuurides asuvatesse riiklikesse infotehnoloogiataristutesse, on tehtud valik kasutada seda kui otstarbekat mehhanismi sideturbe nõutava taseme saavutamiseks. Selleks et saavutada kontseptsiooni tõestamise eesmärk tõhusamal viisil ja vähendada kulusid, on DNA-andmete vahetamise süsteemi prototüübi jaoks valitud avatud standardile vastav JavaMaili rakendusliides. See rakendusliides võimaldab e-posti krüpteerimist ja dekrüpteerimist, kasutades sMIME ja/või OpenPGP standardit. Eesmärk on tagada üks hõlpsasti kasutatav rakendusliides e-posti klientidele, kes tahavad saata ja vastu võtta e-posti, mis on krüpteeritud, kasutades ühte kahest kõige populaarsemast e-posti krüpteerimisskeemist. Seetõttu piisab käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotises kehtestatud nõuete täitmiseks JavaMaili rakendusliidese põhisest uusimast rakendusest, näiteks tootest Bounty Castle JCE (Java krüptograafiline laiendus – Java Cryptographic Extension), mida kasutatakse sMIME protokolli kohaldamiseks, et katsetada DNA-andmete vahetamist kõigi riikide vahel.

5.5. Rakenduse arhitektuur

Iga riik jagab teistele riikidele standardsete DNA-profiili andmete kogumi, mis vastab praegusele ühisele liidese juhenddokumendile. Seda võib teha kas nähes ette tegeliku võimaluse tutvuda riikliku andmebaasiga või luues eraldi eksporditud andmebaasi (indekseeritud andmebaasi).

Neli peamist elementi: E-posti server/sMIME, rakendusserver, andmestruktuuri üksus andmete saamiseks/saatmiseks ja saabuvate/väljaminevate sõnumite registreerimiseks ning kokkulangevuse otsimise mootor täidavad rakendusülesanded kasutatavast tootest sõltumatult.

Selleks et võimaldada kõigil riikidel integreerida need elemendid hõlpsalt oma vastavatesse riiklikesse struktuuridesse, on avatud lähtekoodil põhinevate elementide abil, mille iga riik võib valida välja vastavalt oma riiklikule infotehnoloogia alasele poliitikale ja eeskirjadele, loodud kindlaksmääratud ühine funktsionaalsus. Kuna erinevad elemendid, mida kasutatakse juurdepääsuks indekseeritud andmebaasidele, mis sisaldavad käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotises käsitletavaid DNA-profiilide andmeid, on üksteisest sõltumatud, võib iga riik valida oma riist- ja tarkvaraplatvormi, sealhulgas andmebaasi ja operatsioonisüsteemid.

On välja töötatud DNA-andmete vahetamise süsteemi prototüüp ning seda on olemasolevas ühises võrgus edukalt testitud. Versioon 1.0 on võetud kasutusele tootmiskeskkonnas ning seda kasutatakse igapäevastes tegevustes. Riigid võivad kasutada ühiselt väljatöötatud toodet, kuid võivad välja töötada ka oma tooted. Toote ühiseid elemente hooldatakse, kohandatakse ja arendatakse edasi vastavalt infotehnoloogia, kriminalistika ja/või politsei funktsionaalsete nõuete muutumisele.

5.6. Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid

5.6.1. XML

DNA-andmete vahetamiseks kasutatakse SMTP põhise e-posti sõnumite edastamisel täielikult ära XML-struktuuri. Laiendatav märgistuskeel (XML) on W3C poolt soovitatav mitmeotstarbeline märgistuskeel selliste eriotstarbeliste märgistuskeelte loomiseks, mis on suutelised käsitlema mitut erinevat liiki andmeid. DNA-profiili kirjeldamine viisil, mis on sobiv vastavate andmete vahetamiseks kõigi riikide vahel, on teostatud XMLi abil ja liidese juhenddokumendis toodud XML-struktuuri kohaselt.

5.6.2. ODBC

Avatud andmebaasipöördus (ODBC – Open DataBase Connectivity) annab standardse tarkvaralise rakendusliidesel põhineva meetodi andmebaasi haldussüsteemile juurdepääsuks ja selle programmeerimiskeeltest, andmebaasidest ja operatsioonisüsteemidest sõltumatuks muutmiseks. ODBC-l on siiski teatavad puudused. Suure hulga klientarvutite haldamisega võib kaasneda erinevate draiverite ja DLL-teekide kasutamine. Selle tegevuse keerukus võib süsteemi haldamise muuta ülemäära mahukaks.

5.6.3. JDBC

Java andmebaasipöördus (JDBC – Java DataBase Connectivity) on rakendusliides Java programmeerimiskeele jaoks, millega määratakse kindlaks, kuidas klient võib andmebaasile juurde pääseda. Erinevalt ODBCst ei nõua JDBC teatavate DLL-teekide kasutamist töökoha arvutil.

Järgmisel skeemil on kirjeldatud riikide vastavates struktuurides DNA-profiilidega seotud taotluste ja vastuste töötlemise protsessi ülesehitust. Nii taotluste esitamisel kui ka vastuste saatmisel puutub andmevoog kokku neutraalsete andmetega, mis kuuluvad erinevatesse andmekogumitesse ja millel on ühine andmestruktuur.

5.7. Sidepidamine

5.7.1. Ühine sidevõrk: TESTA ja seda täiendav taristu

DNA-andmete vahetamise rakendus kasutab e-posti, mis on asünkroonne mehhanism, et saata taotlusi ja võtta vastu vastuseid riikide vahel. Kuna kõigil riikidel on vähemalt üks riiklik TESTA võrgu juurdepääsupunkt, toimub DNA-andmete vahetamine TESTA võrgu kaudu. TESTA võimaldab oma e-posti edastussüsteemi abil kasutada mitmeid lisaväärtust pakkuvaid teenuseid. Lisaks TESTA nõuetele vastavate e-posti kontode pidamisele võimaldab taristu kasutada e-posti levitamise loendeid ja marsruutimise poliitikaid. See võimaldab TESTAt kasutada arvelduskojana sõnumite jaoks, mis on adresseeritud haldusasutustele kogu ELis. Samuti võib luua viirusetõrje mehhanismid.

TESTA e-posti edastuse süsteem on loodud hästi kättesaadavale riistvaraplatvormile, mis paikneb TESTA rakenduse keskrajatises, ning see on kaitstud tulemüüriga. TESTA domeeninimede süsteemid (DNS) seostavad võrguaadressid IP aadressidega ja seeläbi jäävad pöördumistega seotud tegevused kasutaja ja rakenduse eest varjule.

5.7.2. Turvalisusega seotud küsimused

TESTA raames on võetud kasutusele VPNi (virtuaalne privaatvõrk) kontseptsioon. VPNi loomiseks kasutatud märgendkommunikatsiooni tehnoloogia areneb edasi, et toetada hulgiprotokoll-siltkommunikatsiooni (MPLS) standardit, mille on välja töötanud IETF.

MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks.

MPLS ühendab 3. kihi marsruutimise kasulikud omadused ja 2. kihi kommunikatsiooni eelised. Kuna IP aadresse struktuuri läbimise käigus ei analüüsita, ei sea MPLS mingeid piiranguid IP aadresside osas.

Lisaks sellele on TESTA kaudu edastatav e-post kaitstud sMIME põhise krüpteerimismehhanismiga. Ilma võtmeta ja õiget sertifikaati omamata ei saa mitte keegi sõnumeid võrgu kaudu dekrüpteerida.

5.7.3. Sidevõrgus kasutatavad protokollid ja standardid

5.7.3.1. SMTP Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto standard e-posti edastamiseks Interneti kaudu. SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETFi spetsifikatsiooni kohaselt. Etteantud domeeninimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet. Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII-vormingus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. Töötati välja sellised standardid nagu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on esitatud punktis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkt 5.4). SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab meiliklient kasutama POP3 või IMAP-d. DNA-andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud kasutada POP3 protokolli.

5.7.3.2. POP Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e-posti saamiseks POP-protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofiili, saadavad meilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e-posti sõnumis esineva muus kui ASCII-vormingus teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e-posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti-põhine e-post peamiselt MIME-põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma ja kasutama. Kogu käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente.

5.7.4. Võrguaadresside määramine

Tegevuskeskkond

Euroopa IP aadresside registreerimise asutus (RIPE) on praegu eraldanud TESTA jaoks B klassi alamvõrgu (half B class subnet) eraldi ploki. IP aadresside eraldamisel riikidele lähtutakse geograafilisest paiknemisest Euroopas. Riikide vaheline käesoleva lepingu kolmanda osa II jaotise kohane andmevahetus toimub üle-euroopalise loogiliselt suletud IP-võrgu kaudu.

Testimiskeskkond

Süsteemi igapäevase sujuva toimimise tagamiseks kõigi ühendatud riikide vahel on uute riikide jaoks, kes valmistuvad süsteemiga ühinema, vaja luua suletud võrgul põhinev testimiskeskkond. On koostatud parameetreid, sealhulgas IP aadresse, võrgusätteid, e-posti domeene ning samuti rakenduse kasutajate kontode andmeid sisaldav tabel ning see tuleks lisada vastava riigi vastavasse struktuuri. Lisaks sellele on testimiseks koostatud väljamõeldud DNA-profiilid.

5.7.5. Konfiguratsiooni parameetrid

On loodud turvalise e-posti süsteem, mis kasutab eu-admin.net domeeni. See domeen koos sellega seotud aadressidega ei ole juurdepääsetav kohast, mis ei kuulu TESTA kogu ELi hõlmavasse domeeni, kuna nimed on teada ainult TESTA DNS keskserveris, mis on Internetist eraldatud.

Nende TESTA keskkonna aadresside (hostinimed) seostamine nende IP aadressidega toimub TESTA DNS teenuse abil. Iga kohaliku domeeni kohta lisatakse TESTA DNS keskserverisse meiliedastuse kohta kanne, tänu millele saadetakse kõik TESTA kohalikele domeenidele saadetud e-posti sõnumid edasi TESTA kesksele meiliedastussüsteemile. See TESTA keskne meiliedastussüsteem edastab need seejärel konkreetsele meiliserveri kohalikule domeenile, kasutades kohaliku domeeni e-posti aadressi. Edastades e-posti sellisel viisil, liigub e-posti sõnumites sisalduv olulise tähtsusega teave üksnes Euroopa suletud võrgutaristu ja mitte turvamata Interneti kaudu.

Riikide vastavates struktuurides tuleb järgmise skeemi alusel luua alamdomeenid (paksus kaldkirjas):

„application-type.State-code.pruem.testa.eu“, kus: „State-code“ on kahetäheline riigikood (nt AT, BE jne),

„application-type“ võib olla üks järgmistest: DNA, FP või CAR.

Eespool kirjeldatud skeemi alusel loodud riikide alamdomeenid on toodud järgmises tabelis:

States’ sub domains syntax State Sub Domains Comments BE dna.be.pruem.testa.eu fp.be.pruem.testa.eu car.be.pruem.testa.eu test.dna.be.pruem.testa.eu test.fp.be.pruem.testa.eu test.car.be.pruem.testa.eu BG dna.bg.pruem.testa.eu fp.bg.pruem.testa.eu car.bg.pruem.testa.eu test.dna.bg.pruem.testa.eu test.fp.bg.pruem.testa.eu test.car.bg.pruem.testa.eu CZ dna.cz.pruem.testa.eu fp.cz.pruem.testa.eu car.cz.pruem.testa.eu test.dna.cz.pruem.testa.eu test.fp.cz.pruem.testa.eu test.car.cz.pruem.testa.eu DK dna.dk.pruem.testa.eu fp.dk.pruem.testa.eu car.dk.pruem.testa.eu test.dna.dk.pruem.testa.eu test.fp.dk.pruem.testa.eu test.car.dk.pruem.testa.eu DE dna.de.pruem.testa.eu fp.de.pruem.testa.eu car.de.pruem.testa.eu test.dna.de.pruem.testa.eu test.fp.de.pruem.testa.eu test.car.de.pruem.testa.eu EE dna.ee.pruem.testa.eu fp.ee.pruem.testa.eu car.ee.pruem.testa.eu test.dna.ee.pruem.testa.eu test.fp.ee.pruem.testa.eu test.car.ee.pruem.testa.eu IE dna.ie.pruem.testa.eu fp.ie.pruem.testa.eu car.ie.pruem.testa.eu test.dna.ie.pruem.testa.eu test.fp.ie.pruem.testa.eu test.car.ie.pruem.testa.eu EL dna.el.pruem.testa.eu fp.el.pruem.testa.eu car.el.pruem.testa.eu test.dna.el.pruem.testa.eu test.fp.el.pruem.testa.eu test.car.el.pruem.testa.eu ES dna.es.pruem.testa.eu fp.es.pruem.testa.eu car.es.pruem.testa.eu test.dna.es.pruem.testa.eu test.fp.es.pruem.testa.eu test.car.es.pruem.testa.eu FR dna.fr.pruem.testa.eu fp.fr.pruem.testa.eu car.fr.pruem.testa.eu test.dna.fr.pruem.testa.eu test.fp.fr.pruem.testa.eu test.car.fr.pruem.testa.eu HR dna.hr.pruem.testa.eu fp.hr.pruem.testa.eu car.hr.pruem.testa.eu test.dna.hr.pruem.testa.eu test.fp.hr.pruem.testa.eu test.car.hr.pruem.testa.eu IT dna.it.pruem.testa.eu fp.it.pruem.testa.eu car.it.pruem.testa.eu test.dna.it.pruem.testa.eu test.fp.it.pruem.testa.eu test.car.it.pruem.testa.eu CY dna.cy.pruem.testa.eu fp.cy.pruem.testa.eu car.cy.pruem.testa.eu test.dna.cy.pruem.testa.eu test.fp.cy.pruem.testa.eu test.car.cy.pruem.testa.eu LV dna.lv.pruem.testa.eu fp.lv.pruem.testa.eu car.lv.pruem.testa.eu test.dna.lv.pruem.testa.eu test.fp.lv.pruem.testa.eu test.car.lv.pruem.testa.eu LT dna.lt.pruem.testa.eu fp.lt.pruem.testa.eu car.lt.pruem.testa.eu test.dna.lt.pruem.testa.eu test.fp.lt.pruem.testa.eu test.car.lt.pruem.testa.eu LU dna.lu.pruem.testa.eu fp.lu.pruem.testa.eu car.lu.pruem.testa.eu test.dna.lu.pruem.testa.eu test.fp.lu.pruem.testa.eu test.car.lu.pruem.testa.eu HU dna.hu.pruem.testa.eu fp.hu.pruem.testa.eu car.hu.pruem.testa.eu test.dna.hu.pruem.testa.eu test.fp.hu.pruem.testa.eu test.car.hu.pruem.testa.eu MT dna.mt.pruem.testa.eu fp.mt.pruem.testa.eu car.mt.pruem.testa.eu test.dna.mt.pruem.testa.eu test.fp.mt.pruem.testa.eu test.car.mt.pruem.testa.eu NL dna.nl.pruem.nl.testa.eu fp.nl.pruem.testa.eu car.nl.pruem.testa.eu test.dna.nl.pruem.testa.eu test.fp.nl.pruem.testa.eu test.car.nl.pruem.testa.eu AT dna.at.pruem.testa.eu fp.at.pruem.testa.eu car.at.pruem.testa.eu test.dna.at.pruem.testa.eu test.fp.at.pruem.testa.eu test.car.at.pruem.testa.eu PL dna.pl.pruem.testa.eu fp.pl.pruem.testa.eu car.pl.pruem.testa.eu test.dna.pl.pruem.testa.eu test.fp.pl.pruem.testa.eu test.car.pl.pruem.testa.eu PT dna.pt.pruem.testa.eu fp.pt.pruem.testa.eu car.pt.pruem.testa.eu test.dna.pt.pruem.testa.eu test.fp.pt.pruem.testa.eu test.car.pt.pruem.testa.eu RO dna.ro.pruem.testa.eu fp.ro.pruem.testa.eu car.ro.pruem.testa.eu test.dna.ro.pruem.testa.eu test.fp.ro.pruem.testa.eu test.car.ro.pruem.testa.eu SI dna.si.pruem.testa.eu fp.si.pruem.testa.eu car.si.pruem.testa.eu test.dna.si.pruem.testa.eu test.fp.si.pruem.testa.eu test.car.si.pruem.testa.eu SK dna.sk.pruem.testa.eu fp.sk.pruem.testa.eu car.sk.pruem.testa.eu test.dna.sk.pruem.testa.eu test.fp.sk.pruem.testa.eu test.car.sk.pruem.testa.eu FI dna.fi.pruem.testa.eu fp.fi.pruem.testa.eu car.fi.pruem.testa.eu test.dna.fi.pruem.testa.eu test.fp.fi.pruem.testa.eu test.car.fi.pruem.testa.eu SE dna.se.pruem.testa.eu fp.se.pruem.testa.eu car.se.pruem.testa.eu test.dna.se.pruem.testa.eu test.fp.se.pruem.testa.eu test.car.se.pruem.testa.eu UK dna.uk.pruem.testa.eu fp.uk.pruem.testa.eu car.uk.pruem.testa.eu test.dna.uk.pruem.testa.eu test.fp.uk.pruem.testa.eu test.car.uk.pruem.testa.eu

2. PEATÜKK.

DAKTÜLOSKOOPILISTE ANDMETE VAHETAMINE (LIIDESE JUHENDDOKUMENT)

Liidese juhenddokumendi eesmärk on määratleda nõuded daktüloskoopiliste andmete vahetamiseks sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS) ja riikide vahel. See põhineb ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi Interpoli rakendusversioonil (INT-I, versioon 4.22b).

See versioon hõlmab tüüp-1, tüüp-2, tüüp-4, tüüp-9, tüüp-13 ja tüüp-15 loogiliste kirjetega seotud kõiki peamisi määratlusi, mis on vajalikud daktüloskoopiliseks analüüsimiseks kujutise ja eritunnuste põhjal.

1. Failide sisu ülevaade

Daktüloskoopiliste andmete fail sisaldab mitmeid loogilisi kirjeid. Algses ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis on määratud kindlaks 16 tüüpi kirjeid. Kirjete ning kirjete sees asuvate väljade ja alamandmeväljade vahel kasutatakse sobivaid ASCII vormingus eraldusmärke.

Teabe vahetamisel lähtekohaks ja sihtkohaks olevate asutuste vahel kasutatakse üksnes 6 kirje tüüpi:

Tüüp-1 → Teave andmeedastuse kohta Tüüp-2 → Tähtnumbrilised andmed isikute/juhtumi kohta Tüüp-4 → Kõrge resolutsiooniga daktüloskoopilised kujutised halltoonides Tüüp-9 → Eritunnuseid kirjeldav kirje Tüüp-13 → Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje Tüüp-15 → Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldav kirje

1.1. Tüüp-1 – faili päis

See kirje sisaldab marsruutimisalaseid andmeid ning andmeid, mis kirjeldavad ülejäänud faili struktuuri. Seda tüüpi kirjes määratakse samuti kindlaks andmeedastuse tüübid, mis jaotuvad järgmistesse kategooriatesse:

1.2. Tüüp-2 – kirjeldav tekst

See kirje sisaldab tekstina esitatud teavet, mis pakub huvi saatvatele ja vastuvõtvatele asutustele.

1.3. Tüüp-4 – kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Seda kirjet kasutatakse vahetamaks kõrge resolutsiooniga halltoonides (8 bitti) daktüloskoopilisi kujutisi lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta. Daktüloskoopiliste kujutiste andmed tuleb kokku pakkida, kasutades WSQ algoritmi, kusjuures kokkupakkimise tihedus ei tohi olla suurem kui 15:1. Teisi kokkupakkimisalgoritme või kokkupakkimata kujutisi ei tohi kasutada.

1.4. Tüüp-9 – eritunnuseid kirjeldavad kirjed

Tüüp-9 kirjeid kasutatakse kurrustiku tunnuseid või eritunnuseid kirjeldavate andmete vahetamiseks. Neid kasutatakse osaliselt selleks, et vältida AFIS kodeerimisprotsessi dubleerimist ja osaliselt selleks, et võimaldada edastada AFISi koode, mis sisaldavad vähem andmeid kui vastavad kujutised.

1.5. Tüüp-13 – muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Seda kirjet kasutatakse muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje (sõrmejälje- ja peopesa-) kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava tähtnumbrilise teabega. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Kui sündmuskohajälje kujutise kvaliteet on piisav, pakitakse andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib vastastikusel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 39-7 liide).

1.6. Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljadega kujutiste tüüp-15 kirjeid kasutatakse muutuva resolutsiooniga peopesakujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava tähtnumbrilise teabega. Nende kujutiste skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta, kasutades 256 halltooni. Andmete hulga vähendamiseks pakitakse kujutiste andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib vastastikusel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500 piksli tolli kohta ning võib kasutada rohkemat kui 256 halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG 2000 formaati (vt 39-7 liide).

2. Kirje formaat

Andmeedastusfail sisaldab ühte või enamat loogilist kirjet. Iga failis sisalduva loogilise kirje kohta esineb selles mitu kirjele vastavat andmevälja. Iga andmeväli võib sisaldada ühte või enamat ühteväärtuselist andmeühikut. Üheskoos kasutatakse neid andmeühikuid sellel andmeväljal sisalduva teabe erinevate aspektide edasiandmiseks. Andmeväli võib samuti sisaldada ühte või enamat andmeühikut, mis on rühmitatud ning andmeväljal korduvalt esitatud. Sellist andmeühikute rühma nimetatakse alamandmeväljaks. Andmeväli võib seega sisaldada ühte või enamat andmeühikute alamandmevälja.

2.1. Andmete eraldusmärgid

Lisatud tekstiväljadega loogilistes kirjetes kasutatakse andmete piiritlemiseks nelja ASCII vormingus andmete eraldusmärki. Piiritletud andmed võivad olla andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal, andmeväljad loogilises kirjes või korduvad alamandmeväljad. Need andmete eraldusmärgid on määratletud ANSI X3.4 standardiga. Neid eraldusmärke kasutatakse teabe loogilisel viisil eraldamiseks ja kvalifitseerimiseks. Hierarhiliste seoste alusel on faili eraldusmärk „FS“ kõige suurema ulatusega, sellele järgnevad rühma eraldusmärk „GS“, kirje eraldusmärk „RS“ ja viimasena ühiku eraldusmärk „US“. Tabelis 1 on loetletud need ASCII vormingus eraldusmärgid ning kirjeldatakse nende nimetatud standardi kohast kasutamist.

Andmete eraldusmärke tuleks nende funktsioonist lähtuvalt käsitada kui viidet nendele järgnevate andmete liigile. „US“ märgiga eraldatakse üksikud andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal. See annab märku, et järgmine andmeühik kuulub sellele andmeväljale või alamandmeväljale. Kui andmeväljal esineb mitu alamandmevälja, mis on eraldatud „RS“ märgiga, annab see märk märku, et tegemist on järgmise rühma algusega, mis sisaldab korduvat teabeühikut (korduvaid teabeühikuid). Eraldusmärk „GS“, mida kasutatakse andmeväljade vahel, annab märku sellest, et algab uus andmeväli. See eraldusmärk asub andmevälja identifitseerimisnumbri ees. Sarnaselt tähistab uue loogilise kirje algust märk „FS“.

Need neli märki omavad tähendust üksnes siis, kui neid kasutatakse andmeühikute eraldusmärkidena ASCII vormingus kirjete andmeväljadel. Kui need märgid esinevad binaarfailina esitatud kujutise kirjes või binaarkoodis andmeväljadel, puudub neil eritähendus ning need on lihtsalt vahetatavate andmete osaks.

Harilikult ei peaks tühje andmevälju või andmeühikuid esinema ning seetõttu peaks kahe teabeühiku vahel olema vaid üks eraldusmärk. Erand sellest reeglist tehakse juhul, kui andmete edastamise käigus ei ole andmeväljad või andmeühikud kättesaadavad, need puuduvad või nende esitamine on vabatahtlik, ning edastatavate andmete töötlemine ei sõltu nende konkreetsete andmete olemasolust. Sellistel juhtudel esinevad mitu külgnevat eraldusmärki koos, ilma et eraldusmärkide vahele oleks vaja lisada fiktiivseid andmeid.

Andmevälja määratlemine, mis sisaldab kolme andmeühikut, toimub järgmiselt. Kui puuduvad teise andmeühiku andmed, siis esineb esimese ja kolmanda andmeühiku vahel kõrvuti koos kaks „US“ eraldusmärki. Kui teine ja kolmas andmeühik mõlemad puuduvad, siis tuleb kasutada kolme eraldusmärki – kaks „US“ eraldusmärki lisaks välja või alamandmevälja lõpetavale eraldusmärgile. Üldiselt, kui üks või rohkem kohustuslikult või vabatahtlikult esitatavat andmeühikut ei ole välja või alamandmevälja jaoks kättesaadavad, siis tuleks lisada vastav arv eraldusmärke.

On võimalik, et esineb kombinatsioone, kus kõrvuti esineb kaks või enam neljast kasutatavast eraldusmärgist. Kui andmeühiku, alamandmevälja või andmevälja jaoks andmed puuduvad või ei ole kättesaadavad, peab esinema üks eraldusmärk vähem nõutavast andmeühikute, alamandmeväljade või andmeväljade arvust.

Tabel 1.

Kasutatavad eraldusmärgid

Code Type Description Hexadecimal Value Decimal Value US Unit Separator Separates information items 1F 31 RS Record Separator Separates subfields 1E 30 GS Group Separator Separates fields 1D 29 FS File Separator Separates logical records 1C 28

2.2. Kirje struktuur

Lisatud tekstiväljadega loogiliste kirjete korral numereeritakse iga kasutatav andmeväli vastavalt standardile. Iga andmevälja formaat moodustub loogilise kirje tüübi numbrist, millele järgneb punkt „.“, andmevälja number, millele järgneb koolon „:“, millele järgneb sellele andmeväljale kuuluvad andmed. Lisatud tekstivälja number võib olla arv ühest üheksani punkti „.“ ja kooloni vahel „:“. Seda tuleb käsitada märgita täisarvuga tähistava andmevälja numbrina. See tähendab, et andmevälja number „2.123:“ on sama kui andmevälja number „2.000000123:“, ning seda tuleks käsitada samal viisil.

Näite esitamiseks kasutatakse käesolevas dokumendis kolmekohalist arvu, et tähistada kirjeldatavas lisatud tekstiväljaga loogilises kirjes sisalduvat andmevälja. Andmevälja numbri formaat on „TT.xxx:“, kus „TT“ tähistab ühe või kahe märgiga kirje tüüpi ja sellele järgneb punkt. Järgmise kolme märgiga tähistatakse vastavat andmevälja numbrit ja sellele järgneb koolon. Koolonile järgnevad ASCII vormingus kirjeldavad andmed või kujutise andmed.

Tüüp-1 ja tüüp-2 loogilised kirjed sisaldavad ainult ASCII vormingus teksti sisaldavaid andmevälju. Iga nimetatud kirje tüübi puhul märgitakse kirje kogupikkus (sealhulgas andmevälja numbrid, koolonid ja eraldusmärgid) esimesel ASCII vormingus andmeväljal. ASCII vormingus faili eraldusmärgi „FS“ kontrollmärk (mis tähistab loogilise kirje või andmeedastuse lõppu) järgneb ASCII vormingus andmete viimasele baidile ning seda arvestatakse kirje pikkuse määramisel.

Lisatu tekstiväljaga andmete esitamise kontseptsioonist erinevalt sisaldavad tüüp-4 kirjed üksnes binaarseid andmeid, mis on salvestatud saamise järjekorras fikseeritud pikkusega binaarsetele andmeväljadele. Kirje kogupikkus märgitakse iga kirje esimesel neljabaidisel binaarsel andmeväljal. Selle binaarse kirje puhul ei märgita ei kirje numbrit selle juurde kuuluva punktiga ega andmevälja identifitseerimisnumbrit selle juurde kuuluva kooloniga. Lisaks sellele, kuna selle kirje kõigi andmeväljade pikkus on kas fikseeritud või kindlaks määratud, ei käsitata nelja eraldusmärki („US“, „RS“, „GS“, ja „FS“) muul viisil kui üksnes binaarsete andmetena. Binaarse kirje korral ei kasutata märki „FS“ kirje eraldusmärgina või andmeedastuse lõppu tähistava märgina.

3. Tüüp-1 loogiline kirje: faili päis

Selles kirjega kirjeldatakse faili struktuuri, faili tüüpi ja antakse muud olulist teavet. Tüüp-1 andmeväljades kasutatav märgistik sisaldab üksnes 7-bitist ANSI koodi andmete edastamiseks.

3.1. Andmeväljad tüüp-1 loogilistes kirjetes

3.1.1. Andmeväli 1.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

See andmeväli sisaldab kogu tüüp-1 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväli algab tähisega „1.001:“, millele järgneb kirje kogupikkust tähistav arv, võttes arvesse iga märki igal andmeväljal ja andmete eraldusmärke.

3.1.2. Andmeväli 1.002: versiooni number (VER)

Tagamaks, et kasutajad teavad, millist ANSI/NIST standardi versiooni kasutatakse, märgitakse sellel 4-baidilisel andmeväljal tarkvara või faili loonud süsteemi poolt kasutatud standardi versiooni number. Esimese kahe baidiga esitatakse põhiline versiooni viitenumber ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks 1986. aasta standardit loetakse esimeseks versiooniks ning tähistatakse „0100“, kuid praegust ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardit tähistatakse „0300“.

3.1.3. Andmeväli 1.003: faili sisu (CNT)

Sellel andmeväljal loetletakse kõigi failis sisalduvate kirjete kirje tüüp ning esitatakse loogilises failis sisalduvate kirjete esinemise järjekord. See sisaldab ühte või enamat alamandmevälja, millest igaüks omakorda sisaldab kahte andmeühikut, millega kirjeldatakse vastavas failis sisalduvat ühte loogilist kirjet. Alamandmeväljad esitatakse samas järjekorras, nagu on salvestatud ja edastatud kirjed.

Esimene andmeühik esimesel alamandmeväljal on „1“, et tähistada seda tüüp-1 kirjet. Sellele järgneb teine andmeühik, mis tähistab muude failis sisalduvate kirjete arvu. See arv on võrdne andmevälja 1.003 ülejäänud alamandmeväljade arvuga.

Iga ülejäänud alamandmeväli on seotud ühe kirjega failis ning alamandmeväljade järjekord vastab kirjete järjekorrale. Iga alamandmeväli sisaldab kahte andmeühikut. Esimene on kirje tüübi märkimiseks. Teine on kirjes sisalduva kujutise järjekorranumber (IDC). Nende kahe andmeühiku eraldamiseks kasutatakse eraldusmärki „US“.

3.1.4. Andmeväli 1.004: andmeedastuse tüüp (TOT)

See andmeväli sisaldab kolme tähte, mis on lühend tähistamaks andmeedastuse tüüpi. Need koodid võivad erineda mujal ANSI/NIST standardi rakendamisel kasutatavatest koodidest.

CPS: „sõrmejälgede kaart – sõrmejälgede kaart“ otsing kurjategijate andmebaasis. See andmeedastus on taotlus otsida kriminaalkuriteoga seotud kirjet sõrmejälgede andmebaasist. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1–14 tüüp-4 kirjet.

CPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (39-6 liide).

PMS: „sõrmejälgede kaart – lahendamata sündmuskohajälg“ otsing. Seda andmeedastust kasutatakse, kui sõrmejälgede otsing tehakse lahendamata sündmuskohajälgede andmebaasis. Vastuses on sihtkohaks oleva AFISi otsus kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise (NO HIT) kohta. Kui leidub mitu lahendamata sündmuskohajälge, toimub mitu SRE andmeedastust, edastades ühe andmeedastuse käigus ühe sündmuskohajälje. Isiku sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-13 kirje.

PMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (39-6 liide).

MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – sõrmejälgede kaart“ otsing. Seda toimingut kasutatakse siis, kui seoses sündmuskohajälgedega tehakse otsing sõrmejälgede andmebaasis. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WSQ põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-4 või tüüp-15 kirje.

MPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (39-6 liide).

MMS: „lahendamata sündmuskohajälg – lahendamata sündmuskohajälg“ otsing. Selle toimingu korral sisaldab fail sündmuskohajälgi, mille alusel tehakse otsing lahendamata sündmuskohajälgi sisaldavas andmebaasis, et teha kindlaks seos erinevate kuriteopaikade vahel. Failis peavad sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WSQ põhiselt kokkupakituna).

Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje,

— 1 tüüp-13 kirje.

MMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (39-6 liide).

SRE: Selle andmeedastuse saadab sihtkohaks olev asutus vastuseks daktüloskoopiliste andmete taotlusele. Vastuses on sihtkohaks oleva AFISi otsus kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise (NO HIT) kohta. Kui saadakse mitu võimalikku kokkulangevust, edastatakse mitu SRE vastust nii, et igas vastuses esitatakse üks võimalik kokkulangevus.

SRE TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.2 (39-6 liide).

ERR: See andmeedastus on sihtkohaks oleva AFISi vastus, milles osutatakse veale andmeedastuses. See sisaldab sõnumit (ERM), mis näitab, milline viga tuvastati. Vastusena saadetakse järgmised loogilised kirjed:

— 1 tüüp-1 kirje,

— 1 tüüp-2 kirje.

ERR TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.3 (39-6 liide).

Tabel 2.

Andmeedastuses kasutada lubatud koodid

Andmeedastuse liik Loogilise kirje tüüp 1 2 4 9 13 15 CPS M M M — — — SRE M M C — (C sündmuskohajälje kokkulangevuse korral) C C MPS M M — M (1*) M — MMS M M — M (1*) M — PMS M M M* — — M* ERR M M — — — —

Legend:

M = kohustuslik M* = võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje tüübist O = vabatahtlik C = sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad — = ei ole lubatud 1* = sõltuvalt pärandsüsteemidest

3.1.5. Andmeväli 1.005: andmeedastuse kuupäev (DAT)

Sellel andmeväljal märgitakse andmevahetuse alguse kuupäev ning see peab vastama ISO standardile: AAAAKKPP,

kus AAAA märgib aastat, KK kuud ja PP kuupäeva. Ühekohaliste arvude korral alustatakse nullidega. Näiteks „19931004“ tähistab kuupäeva 4. oktoober 1993.

3.1.6. Andmeväli 1.006: Prioriteet (PRY)

Sellel vabatahtlikult täidetaval andmeväljal märgitakse taotluse prioriteet vahemikus 1–9. „1“ märgib kõrgeimat prioriteeti ja „9“ madalaimat. Andmeedastustega, mille prioriteet on „1“, tuleb tegeleda viivitamata.

3.1.7. Andmeväli 1.007: sihtkohaks oleva asutuse identifikaator (DAI)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse sihtkohaks olev asutus.

See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.

Esimene andmeühik sisaldab ISO 3166 standardile vastavat riigikoodi pikkusega kaks tähtnumbrilist märki. Teises andmeühikus (asutus) määratletakse amet, kasutades vabateksti pikkusega kuni 32 tähtnumbrilist märki.

3.1.8. Andmeväli 1.008: lähtekohaks oleva asutuse identifikaator (ORI)

Sellel andmeväljal määratletakse faili lähtekoht ning sellel on sama formaat nagu DAI (andmeväli 1.007).

3.1.9. Andmeväli 1.009: andmeedastuse kontrollnumber (TCN)

See on kontrollnumber arvestuse pidamiseks. See tuleks genereerida arvutil ning selle formaat peaks olema järgmine: YYSSSSSSSSA

kus „YY“ tähistab andmeedastuse aastat, „SSSSSSSS“ on kaheksakohaline seerianumber ning „A“ on kontrollmärk, mis genereeritakse 39-2 liites esitatud menetlust järgides.

Kui TCN ei ole kättesaadav, täidetakse väli (YYSSSSSSSS) nullidega ning kontrollmärk genereeritakse eespool nimetatud viisil.

3.1.10. Andmeväli 1.010: andmeedastuse kontrollvastus (TCR)

Kui saadeti taotlus, millele see on vastuseks, peab see vabatahtlikult täidetav andmeväli sisaldama taotluse andmeedastuse kontrollnumbrit. Seetõttu on sellel sama formaat nagu TCNil (andmeväli 1.009).

3.1.11. Andmeväli 1.011: algne skaneerimise resolutsioon (NSR)

Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse lähtekohas kasutatava süsteemi toetatav nominaalne skaneerimise resolutsioon. See resolutsioon määratletakse kahe numbriga, millele järgneb kümnendkohti eraldav koma ja seejärel veel kaks numbrit.

Kõigi käesoleva lepingu artiklite 533 ja 534 kohaste andmeedastuste korral peab kujutis olema lahutusvõimega 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta.

3.1.12. Andmeväli 1.012: nominaalne andmeedastuse resolutsioon (NTR)

Sellel 5-baidisel andmeväljal määratletakse edastatavate kujutiste nominaalne andmeedastuse resolutsioon. See resolutsioon on väljendatud pikslites millimeetri kohta, kasutades sama formaati nagu NSR puhul (andmeväli 1.011).

3.1.13. Andmeväli 1.013: domeeninimi (DOM)

See kohustuslik andmeväli sisaldab kasutaja poolt määratava tüüp-2 loogilise kirje rakenduse domeeninime. See sisaldab kahte andmeühikut ja selle formaat on järgmine „INT-I{}{US}}4.22{}{GS}}“.

3.1.14. Andmeväli 1.014: Greenwichi aeg (GMT)

See kohustuslik andmeväli näeb ette mehhanismi kuupäeva ja kellaaja märkimiseks universaalse Greenwichi aja (GMT) ajaühikute abil. Kui seda kasutatakse, sisaldab GMT andmeväli universaalaega, mis esitatakse lisaks andmeväljal 1.005 (DAT) esitatavale kohalikule ajale. GMT andmevälja kasutamine kaotab kohaliku aja kasutamisega kaasnevad vastuolud, kui andmeedastus ja vastuste saatmine toimub kahe koha vahel, mis asuvad erinevates ajavööndites. GMT võimaldab kasutada universaalaega ja 24-tunni süsteemi, mis ei sõltu ajavöönditest. See esitatakse formaadis „CCYYMMDDHHMMSSZ“, mis on 15 märki sisaldav märgistring, mis on GMT kuupäeva konkatenatsioon ja mille lõpus on „Z“. Märgid „CCYY“ tähistavad andmeedastuse sooritamise aastat, märgid „MM“ tähistavad kuule vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „DD“ tähistavad kuupäevale vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „HH“ tähistavad tundi, märgid „MM“ tähistavad minuteid ja märgid „SS“ tähistavad sekundeid. Kogu esitatav kuupäev ja kellaaeg ei tohi olla hilisem kui parajasti käesolev kuupäev ja kellaaeg.

4. Tüüp-2 loogiline kirje: kirjeldav tekst

Suurema osa selle kirje struktuur ei ole määratud algse ANSI/NIST standardiga. See kirje sisaldab teavet, mis pakub konkreetset huvi faili saatvate või saavate asutuste jaoks. Omavahel sidet pidavate daktüloskoopiliste süsteemide omavahelise ühilduvuse tagamiseks on nõutav, et selles kirjes sisalduksid üksnes järgmised andmeväljad. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks, millised andmeväljad on kohustuslikud ja millised vabatahtlikud ning samuti määratakse kindlaks üksikute andmeväljade struktuur.

4.1. Andmeväljad tüüp-2 loogilistes kirjetes

4.1.1. Andmeväli 2.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul andmeväljal on märgitud selle tüüp-2 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes ja eraldusmärkides sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

4.1.2. Andmeväli 2.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Sellel kohustuslikul väljal sisalduv IDC on ASCII vormingus esitatud IDC, nagu on määratletud tüüp-1 kirjes sisalduva faili sisu andmeväljal (andmeväli 1.003).

4.1.3. Andmeväli 2.003: teave süsteemi kohta (SYS)

See on kohustuslik andmeväli ja sisaldab nelja baiti, millega märgitakse, millisele INT-I versioonile see konkreetne tüüp-2 kirje vastab.

Esimese kahe baidiga antakse põhiline versiooni number ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav number. Näiteks käesolev rakendusversioon põhineb INT-I versiooni 4 redaktsioonil 22 ning tuleks tähistada „0422“.

4.1.4. Andmeväli 2.007: juhtumi number (CNO)

Selle numbri määrab kohalik daktüloskoopiaekspertiisi büroo kuriteopaigalt leitud sündmuskohajälgede kogumile. Kasutatakse järgmist formaati: CC/number,

kus „CC“ tähistab Interpoli riigikoodi, mis koosneb kahest tähtnumbrilisest märgist, ning number vastab asjaomastele kohalikele suunistele ja võib olla kuni 32 tähtnumbrilise märgi pikkune.

See andmeväli võimaldab süsteemil teha kindlaks sündmuskohajäljed, mis on seotud konkreetse kuriteoga.

4.1.5. Andmeväli 2.008: seerianumber (SQN)

Sellega tähistatakse juhtumi sündmuskohajälgede iga seeriat. Selle pikkus võib olla kuni neli numbrit. Seeria on sündmuskohajälg või sündmuskohajälgede kogum, mis on koondatud arhiveerimiseks ja/või otsingu tegemiseks. See määratlus nõuab, et isegi üksikule sündmuskohajäljele peab olema määratud seerianumber.

Seda andmevälja võib kasutada koos MIDiga (andmeväli 2.009), et teha kindlaks konkreetne sündmuskohajälg kogumis.

4.1.6. Andmeväli 2.009: sündmuskohajälje identifikaator (MID)

Sellel andmeväljal määratletakse üksik sündmuskohajälg kogumis. See võib sisaldada ühte või kahte tähte, kus esimene sündmuskohajälg on tähistatud tähega „A“ ja teine tähega „B“ jne kuni tähistuseni „ZZ“. Seda andmevälja kasutatakse analoogselt sündmuskohajälgede kogumi numbrit tähistava andmeväljaga, mida on käsitletud SQNi (andmeväli 2.008) kirjelduses.

4.1.7. Andmeväli 2.010: kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber (CRN)

See on unikaalne viitenumber, mille riiklik asutus omistab isikule, kellele on esmakordselt esitatud süüdistus kuriteo toimepanemise eest. Samas riigis ei ole ühelgi isikul rohkem kui üks CRN ja kahel isikul ei ole sama CRN. Siiski võib samale isikule olla määratud kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber mitmes riigis, mis on eristatavad riigikoodi abil.

CRNi andmevälja formaat on järgmine: CC/number,

kus CC tähistab ISO 3166 standardile vastavat riigikoodi, mis koosneb kahest tähtnumbrilisest märgist, ning number vastab asjaomastele riiklikele suunistele ja võib olla kuni 32 tähtnumbrilise märgi pikkune.

Käesoleva lepingu artiklite 533 ja 534 kohase andmeedastuse teostamisel kasutatakse seda andmevälja lähtekohaks oleva asutuse kriminaalkuriteos süüdistatava isiku riikliku viitenumbri jaoks, mis on seotud kujutistega tüüp-4 ja tüüp-15 kirjetes.

4.1.8. Andmeväli 2.012: muu identifitseerimisnumber (MN1)

See andmeväli sisaldab CPS või PMS andmeedastuse käigus edastatud CRNi (andmeväli 2.010) ilma selle alguses oleva riigikoodita.

4.1.9. Andmeväli 2.013: muu identifitseerimisnumber (MN2)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud CROd (andmeväli 2.007) ilma selle alguses oleva riigikoodita.

4.1.10. Andmeväli 2.014: muu identifitseerimisnumber (MN3)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud SQNi (andmeväli 2.008).

4.1.11. Andmeväli 2.015: muu identifitseerimisnumber (MN4)

See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud MIDid (andmeväli 2.009).

4.1.12. Andmeväli 2.063: täiendav teave (INF)

PMS taotluse puhul sooritatava SRE andmeedastuse korral esitatakse sellel andmeväljal teavet sõrme kohta, mis põhjustas võimaliku kokkulangevuse. Selle andmevälja formaat on järgmine:

NN, kus NN on kahest numbrist koosnev sõrme positsiooni kood, mis on esitatud tabelis 5.

Muudel juhtudel on selle andmevälja kasutamine vabatahtlik. See võib sisaldada kuni 32 tähtnumbrilist märki ja selles võidakse anda taotlusega seotud täiendavat teavet.

4.1.13. Andmeväli 2.064: tulemuste loetelu (RLS)

See andmeväli sisaldab vähemalt kahte alamandmevälja. Esimesel alamandmeväljal kirjeldatakse iga tehtud otsingu tüüpi, kasutades selleks kolmetähelist lühendit, mis tähistab andmeväljal TOT (1.004) kajastatud andmeedastuse tüüpi. Teine alamandmeväli sisaldab ühte märki. Märki „I“ kasutatakse kokkulangevuse tuvastamise tähistamiseks (HIT) ning märki „N“ kasutatakse juhul, kui kokkulangevust ei leitud (No-HIT). Kolmas alamandmeväli sisaldab kogumi identifikaatorit tulemuse kandidaadi jaoks ja kandidaatide arvu, mis on omavahel eraldatud kaldjoonega. Kui esineb mitu kandidaati, saadetakse mitu sõnumit.

Võimaliku kokkulangevuse korral sisaldab neljas alamandmeväli kuue numbri pikkust skoori. Kui kokkulangevus on kinnitatud, on selle alamandmevälja väärtuseks „999999“.

Näide: „CPS{}{RS}}I{}{RS}}001/001{}{RS}}999999{}{GS}}“

Kui kaugel paiknev AFIS ei väljasta skoori, tuleks vastavas kohas kasutada skoori null.

4.1.14. Andmeväli 2.074: staatus/veateade (ERM)

See andmeväli sisaldab andmeedastusest tulenevaid veateateid, mis saadetakse taotluse esitajale tagasi veateate andmeedastuse osana.

Tabel 3.

Veateated

Numeric Code (1–3) Meaning (5–128) 003 ERROR: UNAUTHORISED ACCESS 101 Mandatory field missing 102 Invalid record type 103 Undefined field 104 Exceed the maximum occurrence 105 Invalid number of subfields 106 Field length too short 107 Field length too long 108 Field is not a number as expected 109 Field number value too small 110 Field number value too big 111 Invalid character 112 Invalid date 115 Invalid item value 116 Invalid type of transaction 117 Invalid record data 201 ERROR: INVALID TCN 501 ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY 502 ERROR: MISSING FINGERPRINTS 503 ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED 999 ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION AGENCY.

Veateated vahemikus 100 ja 199:

Need veateated on seotud ANSI/NIST kirjete kinnitamisega ning need moodustatakse järgmiselt: <error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> <dynamic text 1> LF <error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>… kus — error_code on kood, mis on konkreetselt seotud teatava põhjusega (vt tabel 3); — field_id on viga sisaldava andmevälja (nt 1.001, 2.001 jne) ANSI/NIST andmevälja number formaadis <record_type>.<field_id>.<sub_field_id>; — dünaamilises tekstis esitatakse vea üksikasjalik dünaamiline kirjeldus; — LF tähistab reavahetust, eraldades veateated, kui esineb rohkem kui üks viga; — tüüp-1 kirje korral on ICD väärtuseks „-1“.

Näide:

201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID SYSTEM INFORMATION

Veateadete andmeedastuse puhul on see andmeväli kohustuslik.

4.1.15. Andmeväli 2.320: eeldatav kandidaatide arv (ENC)

See andmeväli sisaldab maksimaalset kandidaatide arvu, mida taotluse esitanud asutus eeldab kontrollimiseks saada. ENC väärtus ei tohi ületada tabelis 11 määratud väärtuseid.

5. Tüüp-4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides

Tuleb märkida, et tüüp-4 kirjed on binaarsed, mitte ASCII vormingus. Seetõttu on igale andmeväljale määratud kindel positsioon kirjes, mis tähendab, et kõik andmeväljad on kohustuslikud.

Standard võimaldab kirjes määratleda nii kujutise suuruse kui ka resolutsiooni. See nõuab, et tüüp-4 loogilised kirjed sisaldaksid daktüloskoopilise kujutise andmeid, mis kantakse üle nominaalse pikslite tihedusega 500–520 pikslit tolli kohta. Uute tehniliste lahenduste puhul on eelistatavaks pikslitiheduseks 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta. 500 pikslit tolli kohta on INT-I standardis määratletud pikslitihedus, kuid sarnased süsteemid võivad vahetada omavahel andmeid ka muu pikslitihedusega, vahemikus 500–520 pikslit tolli kohta.

5.1. Andmeväljad tüüp-4 loogilistes kirjetes

5.1.1. Andmeväli 4.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel 4-baidisel andmeväljal on märgitud selle tüüp-4 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes arvesse kõiki kirjes sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.

5.1.2. Andmeväli 4.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Failipäises esitatakse 1 baidi abil binaarsel kujul IDC number.

5.1.3. Andmeväli 4.003: tõmmise tüüp (IMP)

Tõmmise tüüp esitatakse ühe baidi abil andmeväljal, mis on kirje kuues bait.

Tabel 4.

Sõrmejälje tõmmise tüüp

Code Description 0 Live-scan of plain fingerprint 1 Live-scan of rolled fingerprint 2 Non-live scan impression of plain fingerprint captured from paper 3 Non-live scan impression of rolled fingerprint captured from paper 4 Latent impression captured directly 5 Latent tracing 6 Latent photo 7 Latent lift 8 Swipe 9 Unknown

5.1.4. Andmeväli 4.004: sõrme asend (FGP)

See fikseeritud pikkusega 6-baidine andmeväli ulatub tüüp-4 kirje seitsmendast kuni kaheteistkümnenda baidini. See sisaldab võimalikku sõrme asendit, mille kirjeldus algab kõige vasakpoolsemast baidist (kirje seitsmes bait). Tabelist 5 valitakse teadaolev või kõige tõenäolisem sõrme asend. Võib osutada veel kuni viie sõrme asendile, esitades ülejäänud viies baidis teiste sõrmede asendid, kasutades sama formaati. Kui osutatakse vähem kui viiele sõrme asendile, kasutatakse kasutamata jäänud baitides binaararvu 255. Teadmata sõrme asendi märkimiseks kasutatakse koodi 0.

Tabel 5.

Sõrme asendit ja maksimaalset suurust tähistavad koodid

Finger position Finger code Width (mm) Length (mm) Unknown 0 40,0 40,0 Right thumb 1 45,0 40,0 Right index finger 2 40,0 40,0 Right middle finger 3 40,0 40,0 Right ring finger 4 40,0 40,0 Right little finger 5 33,0 40,0 Left thumb 6 45,0 40,0 Left index finger 7 40,0 40,0 Left middle finger 8 40,0 40,0 Left ring finger 9 40,0 40,0 Left little finger 10 33,0 40,0 Plain right thumb 11 30,0 55,0 Plain left thumb 12 30,0 55,0 Plain right four fingers 13 70,0 65,0 Plain left four fingers 14 70,0 65,0

Kuriteopaigalt saadud sündmuskohajälgede korral tuleks kasutada üksnes koode 0–10.

5.1.5. Andmeväli 4.005: kujutise skaneerimise resolutsioon (ISR)

See 1-baidine andmeväli on tüüp-4 kirje 13. bait. Kui selle väärtus on „0“, siis on kujutis soovitatava skaneerimisresolutsiooniga 19,68 pikslit millimeetri kohta (500 pikslit tolli kohta). Kui selle väärtus on „1“, siis on kujutis muu skaneerimisresolutsiooniga, mis on määratletud tüüp-1 kirjes.

5.1.6. Andmeväli 4.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See andmeväli hõlmab tüüp-4 kirje 14. ja 15. baiti. Sellel määratletakse iga rastrijoone pikslite arv. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.7. Andmeväli 4.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)

Sellel andmeväljal määratletakse 16. ja 17. baidi abil rastrijoonte arv kujutises. Esimene bait on kõige olulisem.

5.1.8. Andmeväli 4.008: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm (GCA)

Sellel 1-baidisel andmeväljal määratletakse halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm, mida kasutatakse kujutise andmete kodeerimisel. Käesolevas rakendusversioonis näitab binaararv 1, et on kasutatud WSQ põhist kokkupakkimist (39-7 liide).

5.1.9. Andmeväli 4.009: kujutis

See andmeväli sisaldab kujutise baidijada. Selle struktuur sõltub mõistetavalt kasutatud kokkupakkimisalgoritmist.

6. Tüüp-9 loogiline kirje: eritunnuseid kirjeldav kirje

Tüüp-9 kirje sisaldab ASCII vormingus teksti, milles kirjeldatakse eritunnuseid ja esitatakse sellega seotud teavet, mis on saadud sündmuskohajäljelt. Sündmuskohajälje otsingu eesmärgil sooritatava andmeedastuse korral ei ole nende tüüp-9 kirjete hulk failis piiratud ning iga selline kirje võib käsitleda erinevat vaadet või sündmuskohajälge.

6.1. Eritunnuste leidmine

6.1.1. Eritunnuste tüübi identifikaator

Standardiga määratletakse kolm identifitseerimisnumbrit, mida kasutatakse eritunnuste tüübi kirjeldamiseks. Need on esitatud tabelis 6. Kurru lõpp on tüüp 1. Hargnemine on tüüp 2. Kui eritunnust ei ole võimalik selgelt ühe eespool nimetatud tüübi alla liigitada, loetakse seda „muuks“ eritunnuseks (tüüp 0).

Tabel 6.

Eritunnuste tüübid

Type Description 0 Other 1 Ridge ending 2 Bifurcation

6.1.2. Eritunnuste asend ja tüüp

Selleks et mallid oleksid kooskõlas ANSI INCITS 378-2004 standardi 5. jaoga, kasutatakse eritunnuste asendi (asukoht ja nurk) määramiseks järgmist meetodit, mis on praeguse INCITS 378-2004 standardi edasiarendus.

Eritunnuseks oleva kurru lõpu asend või asukoht on oru põhistruktuuri hargnemiskoht otse kurru lõppemiskoha ees. Kui oru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks harude kokkupuutepunkt. Samamoodi on eritunnuseks oleva hargnemiskoha asukoht kurru põhistruktuuri hargnemiskoht. Kui kurru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks kolme haru kokkupuutepunkt.

Pärast kõigi kurdude lõppemiskohtade hargnemisteks ümberarvestamist esitatakse kõik daktüloskoopilise kujutise eritunnused hargnemiskohtadena. Kolme haru kokkupuutepunkti piksli X ja Y koordinaadid saab otseselt kindlaks määrata. Igast põhistruktuuri hargnemiskohast saab tuletada eritunnuse suuna. Tuleb analüüsida iga põhistruktuuri kolme haru ja määrata kindlaks iga haru lõpp-punkt. Joonisel 6.1.2 on illustreeritud kolme meetodit, mida kasutatakse haru lõpu kindlaksmääramiseks, võttes aluseks kujutise, mille skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli kohta.

Lõpp-punkt määrtakse kindlaks vastavalt esimesena täidetavale tingimusele. Pikslite arvu määramisel on võetud aluseks skaneerimise resolutsioon 500 pikslit tolli kohta. Erinevate skaneerimise resolutsioonide kasutamise korral tuleb võtta aluseks erinev pikslite arv.

— Kaugus 0,064 tolli (32. piksel).

— Struktuuri haru lõpp kaugusel 0,02 tolli kuni 0,064 tolli (10. kuni 32. piksel); lühemaid harusid ei kasutata.

— Teine hargnemine toimub mitte kaugemal kui 0,064 tolli kaugusel (enne 32. pikslit).

Eritunnuseks olev nurk määratakse kindlaks, moodustades kolm kujuteldavat kiirt, mis lähtuvad hargnemispunktist ja ulatuvad iga haru lõpuni. Kiirte poolt moodustatud teravaim nurk poolitatakse, et märkida eritunnuse suund.

6.1.3. Koordinaatsüsteem

Sõrmejälgede eritunnuste väljendamiseks kasutatav koordinaatsüsteem on ristkoordinaatide süsteem. Eritunnuste asukohad esitatakse nende x- ja y-koordinaatide abil. Koordinaatsüsteemi alguspunkt on algse kujutise vasakpoolne ülemine nurk ning x-telje suund on paremale ja y-telje suund alla. Eritunnuse x-ja y-koordinaadid esitatakse pikslite alusel kaugusena koordinaatsüsteemi alguspunktist. Tuleb märkida, et koordinaatsüsteemi alguspunkti asukoht ja mõõtühikud ei ole kooskõlas tavaga, mida on kasutatud ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardis tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.1.4. Eritunnuste suund

Nurga väärtused esitatakse standardsel matemaatilisel kujul, kus 0-kraadine nurk on paremale ning vastupäeva pöörates nurk suureneb. Kirjeldatavad nurgad on suunaga piki kurdu kurru lõpu tähistamisel ning suunaga oru keskosa suunas hargnemiskoha tähistamisel. See tava on 180 kraadi vastupidine nurga suunale, millest on lähtutud nurga kirjeldamisel ANSI/NIST-ITL 1-2000 standardi tüüp-9 kirje mõistete määratlustes.

6.2. Tüüp-9 loogiliste kirjete andmeväljad vastavalt INCITS-378 standardiga kehtestatud formaadile

Kõik tüüp-9 kirjete andmeväljad on ASCII vormingus. Binaarsed andmeväljad ei ole selle lisatud tekstiväljaga kirje puhul lubatud.

6.2.1. Andmeväli 9.001: loogilise kirje pikkus (LEN)

Sellel kohustuslikul ASCII vormingus andmeväljal on esitatud loogilise kirje pikkus, märkides baitide koguarvu, võttes arvesse kõiki kirjes esinevatel andmeväljadel asuvaid märke.

6.2.2. Andmeväli 9.002: kujutise järjekorranumber (IDC)

Seda kohustuslikku 2-baidist andmevälja kasutatakse eritunnuseid kirjeldavate andmete tähistamiseks ja asukoha esitamiseks. Sellel andmeväljal paiknev IDC vastab tüüp-1 kirje faili sisu andmeväljal esinevale IDC-le.

6.2.3. Andmeväli 9.003: tõmmise tüüp (IMP)

Sellel 1-baidisel kohustuslikul andmeväljal kirjeldatakse viisi, kuidas daktüloskoopilise kujutise andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse tõmmise tüübi tähistamiseks vastavale tabelist 4 valitud koodile vastav ASCII vormingus väärtus.

6.2.4. Andmeväli 9.004: eritunnuste formaat (FMT)

Sellel väljal esineb märk „U“ tähistamaks, et eritunnused on esitatud M1-378 standardile vastavas formaadis. Kuigi andmed võivad olla kodeeritud vastavalt M1-378 standardile, peavad kõik tüüp-9 kirje andmeväljad jääma ASCII vormingus tekstiväljadeks.

6.2.5. Andmeväli 9.126: teave CBEFFi (Common Biometric Exchange File Format) kohta

See andmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimene andmeühik sisaldab väärtust „27“ (0x1B). See on CBEFFi formaadi omaniku identifitseerimistunnus, mille rahvusvaheline biomeetria tööstusassotsiatsioon (IBIA) on omistanud INCITISe tehnilisele komiteele M1. <US> eraldusmärk eraldab selle andmeühiku CBEFFi formaadi tüüpi tähistavast andmeühikust, mis sisaldab väärtust „513“ (0x0201), et märkida, et see kirje sisaldab üksnes andmeid eritunnuste asukoha ja nurga kohta ilma laiendatud andmeploki andmeid esitamata. <US> eraldusmärk eraldab selle andmeühiku CBEFFi toote identifikaatorist (PID), millega määratletakse kodeerimiseks kasutatava seadme „omanik“. Selle väärtuse määrab kindlaks müüja. Selle võib saada IBIA veebisaidilt (www.ibia.org), kui see on sinna märgitud.

6.2.6. Andmeväli 9.127: kujutise salvestamiseks kasutatud seadme identifitseerimistunnus

See andmeväli sisaldab kahte andmeühikut, mis on eraldatud <US> eraldusmärgiga. Esimene andmeväli sisaldab tähist „APPF“, kui algselt kujutise salvestamiseks kasutatud seade vastas kinnituse kohaselt CJIS-RS-0010 (FBI sõrmejälgede elektroonilise edastamise spetsifikatsioon) F lisale (IAFISe kujutise kvaliteedi spetsifikatsioon, 29. jaanuar 1999). Kui seade ei olnud nimetatud spetsifikatsioonile vastav, sisaldab andmeväli väärtust „NONE“. Teine andmeväli sisaldab kujutise salvestamise seadme tunnust, mis on müüja poolt omistatud kujutise salvestamiseks kasutatava seadme tootenumber. Väärtus „0“ märgib, et kujutise salvestamise seadme tunnus ei ole teada.

6.2.7. Andmeväli 9.128: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)

See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse rastrijoone pikslite arvu. Maksimaalne horisontaalse rastrijoone pikkus on 65534 pikslit.

6.2.8. Andmeväli 9.129: vertikaalne külje pikkus (VLL)

See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte arvu. Maksimaalne vertikaalse külje pikkus on 65534 pikslit.

6.2.9. Andmeväli 9.130: mõõtühik (SLC)

Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1“ sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, väärtus „2“ märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0“ sellel andmeväljal osutab sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.

6.2.10. Andmeväli 9.131: pikslimastaap horisontaalis (HPS)

See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.11. Andmeväli 9.132: pikslimastaap vertikaalis (VPS)

See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal- ja vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.

6.2.12. Andmeväli 9.133: sõrme vaade

See kohustuslik andmeväli sisaldab kõnealuse kirje andmetega seotud sõrme vaate numbrit. Vaadet tähistatakse täisarvudega alates „0“ kuni „15“.

6.2.13. Andmeväli 9.134: sõrme asend (FGP)

See andmeväli sisaldab koodi, mis tähistab sõrme asendit, mille alusel saadi selles tüüp-9 kirjes sisalduv teave. Sõrme või peopesa asendi märkimiseks kasutatakse koodi vahemikus 1–10, mis valitakse tabelist 5, või peopesa korral tabelist 10.

6.2.14. Andmeväli 9.135: sõrmejälje kvaliteet

Sellel andmeväljal mägitakse üldine sõrmejälje eritunnuste andmete kvaliteet ning see esitatakse vahemikus 0–100. See number tähistab üldist sõrmejälje andmete kvaliteeti ning kajastab algse kujutise, eritunnuste kindlaksmääramise ning eritunnuste andmeid mõjutada võivate täiendavate toimingute kvaliteeti.

6.2.15. Andmeväli 9.136: eritunnuste arv

See kohustuslik andmeväli sisaldab selles loogilises kirjes esitatud eritunnuste arvu.

6.2.16. Andmeväli 9.137: sõrmejälje eritunnuste andmed

See kohustuslik andmeväli sisaldab kuute andmeühikut, mis on eraldatud <US> eraldusmärgiga. Sellesse kuulub mitu alamandmevälja, millest igaüks sisaldab andmeid ühe eritunnuse kohta. Eritunnuseid käsitlevate alamandmeväljade koguarv peab vastama andmeväljal 136 esitatud arvule. Esimene andmeühik sisaldab eritunnuse indeksit; need indeksid algavad ühest („1“) ning sõrmejälje iga järgmise eritunnuse korral on see indeks ühe („1“) võrra suurem. Teisel ja kolmandal andmeväljal on eritunnuste „x“- ja „y“-koordinaadid, mis on esitatud pikslite alusel. Neljas andmeühik sisaldab eritunnusega seotud nurga suurust kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Viiendas andmeühikus kirjeldatakse eritunnuse tüüpi. Väärtust „0“ kasutatakse „MUUD“ tüüpi eritunnuste, väärtust „1“ kurru lõpu ning väärtust „2“ kurru hargnemise tähistamiseks. Kuues andmeühik kirjeldab iga eritunnuse kvaliteeti. Selle väärtus võib olla vahemikus 1, mis tähistab halvimat kvaliteeti, kuni 100, mis tähistab parimat kvaliteeti. Väärtus „0“ tähendab, et andmed kvaliteedi kohta puuduvad. Iga alamandmeväli on eraldatud järgmisest <RS> eraldusmärgiga.

6.2.17. Andmeväli 9.138: andmed kurdude arvu kohta

See andmeväli sisaldab mitmeid alamandmevälju, millest igaüks sisaldab kolme andmeühikut. Esimese alamandmevälja esimeses andmeühikus on määratletud kurdude arvu kindlaksmääramise meetod. Väärtus „0“ märgib, et kurdude arvu kindlakstegemiseks kasutatud meetodi kohta ega kurdude järjestuse kohta kirjes ei saa oletusi teha. Väärtus „1“ märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on neljas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Väärtus „2“ märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on kaheksas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Esimese andmevälja ülejäänud kaks andmeühikut sisaldavad mõlemad väärtust „0“. Andmeühikud on eraldatud <US> eraldusmärgiga. Järgnevad alamandmeväljad sisaldavad esimeses andmeühikus keskmise eritunnuse indeksit, teises andmeühikus külgneva eritunnuse indeksit ja kolmandas andmeühikus neid ühendava sirgega lõikuvate kurdude arvu. Alamandmeväljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.

6.2.18. Andmeväli 9.139: andmed sõrmejälje jäljesüdamiku kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva jäljesüdamiku kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad „x“- ja „y“-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab keskmega seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.

6.2.19. Andmeväli 9.140: andmed delta kohta

See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva delta kohta. Iga alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad „x“- ja „y“-koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab deltaga seotud nurga suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0–179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.

7. Tüüp-13 kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje

Lisatud tekstiväljaga tüüp-13 loogilised kirjed sisaldavad kujutise andmeid, mis on saadud sündmuskohajälje kujutistelt. Need kujutised on mõeldud edastamiseks asutustele, kes automaatselt tuvastavad kujutistel soovitud iseäralikke omadusi või kasutavad selleks inimsekkumist ja andmetöötlust.

Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite kohta.

Tabel 7.

Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp-13 kirje struktuur

Ident Cond. code Field Number Field name Char type Field size per occurrence Occur count Max byte count min. max. min max LEN M 13.001 LOGICAL RECORD LENGTH N 4 8 1 1 15 IDC M 13.002