Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Jaapani vaheline

STRATEEGILISE PARTNERLUSE LEPING

EUROOPA LIIT, edaspidi „liit“,

ja

BELGIA KUNINGRIIK,

BULGAARIA VABARIIK,

TŠEHHI VABARIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

EESTI VABARIIK,

IIRIMAA,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

HORVAATIA VABARIIK,

ITAALIA VABARIIK,

KÜPROSE VABARIIK,

LÄTI VABARIIK,

LEEDU VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

UNGARI,

MALTA VABARIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

POOLA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

RUMEENIA,

SLOVEENIA VABARIIK,

SLOVAKI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK ning

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid“,

edaspidi „liidu pool“,

ühelt poolt

ning

JAAPAN

teiselt poolt,

edaspidi koos „lepinguosalised“,

KINNITADES veel kord oma pühendumust ühistele väärtustele ja põhimõtetele, eelkõige demokraatiale, õigusriigi põhimõttele, inimõigustele ja põhivabadustele, mis on aluseks nende tihedale ja kauakestvale koostööle strateegiliste partneritena;

TULETADES meelde omavahelisi tihedaid sidemeid, mis on kujunenud välja pärast Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning Jaapani suhteid käsitleva ühisdeklaratsiooni allakirjutamist 1991. aastal;

SOOVIDES tugineda väärtuslikule panusele, mida olemasolevad eri valdkondades sõlmitud lepingud on andnud nende suhetesse, ning seda laiendada;

TUNNISTADES, et üha süvenev vastastikune sõltuvus maailmas on tekitanud vajaduse süvendatud rahvusvahelise koostöö järele;

OLLES sarnaselt meelestatud rahvusvaheliste partneritena teadlikud oma jagatud vastutusest ja pühendumusest püsiva rahvusvahelise korra loomisele kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning rahu, stabiilsuse ja heaolu saavutamisele maailmas, samuti inimeste julgeolekule;

OLLES otsustanud teha tihedat koostööd selliste rahvusvahelise avalikkuse ees seisvate üleilmsete probleemide lahendamiseks nagu massihävitusrelvade levik, terrorism, kliimamuutused, vaesus ja nakkushaigused ning merenduse, küberruumi ja kosmose valdkonnas ühiseid huve ähvardavad ohud;

OLLES otsustanud, et rahvusvahelisele avalikkusele muret tekitavad kõige raskemad kuriteod ei tohi jääda karistuseta;

OLLES otsustanud igakülgselt tugevdada omavahelist üldist partnerlust, laiendades poliitilisi, majanduslikke ja kultuurisidemeid ning sõlmides lepinguid,

OLLES samuti otsustanud laiendada omavahelist koostööd ja säilitada koostöö üldine järjepidevus, sealhulgas tihendades kõigil tasanditel konsultatsioone ning võttes ühismeetmeid kõigis ühist huvi pakkuvates valdkondades, ning

MÄRKIDES, et juhul, kui lepinguosalised otsustavad sõlmida vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas käesoleva lepingu kohaldamisala piires erilepinguid, mille liit peaks sõlmima vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotisele, ei ole sellised tulevikus sõlmitavad lepingud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduvad, välja arvatud juhul, kui liit ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ja/või Iirimaa teatavad seoses asjakohaste varasemate kahepoolsete suhetega Jaapanile ühiselt, et asjaomane tulevane erileping on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes siduv, kuna neid käsitatakse liidu osana kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes); märkides, et Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja/või Iirimaa suhtes ei ole siduvad Euroopa Liidu toimimise lepingu kolmanda osa V jaotise kohaselt hiljem käesoleva lepingu rakendamiseks võetavad liidusisesed meetmed, välja arvatud juhul, kui nimetatud riigid teatavad oma soovist neis meetmetes osaleda või need heaks kiita vastavalt protokollile nr 21; märkides samuti, et asjaomased tulevased erilepingud või hilisemad liidusisesed meetmed kuuluvad Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) kohaldamisalasse,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

1. Lepinguosalised kaitsevad jätkuvalt demokraatiat, õigusriigi põhimõtet, inimõigusi ja põhivabadusi kui ühiseid väärtusi, mis on nende sise- ja rahvusvahelise poliitika aluseks. Seoses sellega kinnitavad lepinguosalised veel kord, et nad järgivad inimõiguste ülddeklaratsiooni ja asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigusi käsitlevaid lepinguid, millega nad on ühinenud.

2. Lepinguosalised edendavad 1. juulil 1968 Londonis, Moskvas ja Washingtonis koostatud tuumarelva leviku tõkestamise lepingut, mis on tuumadesarmeerimise saavutamise põhialus, üleilmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi ja tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise alus. Lepinguosalised aitavad oma poliitika ja tegevusega kaasa üleilmsetele jõupingutustele muuta maailm ohutumaks kõikide jaoks, rõhutades, kui oluline on lahendada massihävitusrelvade leviku tõkestamise ja desarmeerimise korda ohustavad probleemid, toetada ja tugevdada tuumarelva leviku tõkestamise lepingut, ning kujundada tuumarelvavaba maailma loomise tingimused vastavalt tuumarelva leviku tõkestamise lepingu eesmärkidele, edendades rahvusvahelist stabiilsust ja tuginedes üldise püsiva julgeoleku põhimõttele.

2. Kinnitades oma kohustusi, mis tulenevad asjaomastest rahvusvahelistest õiguslikest vahenditest, nagu 2. aprillil 2013 New Yorgis koostatud relvakaubandusleping, väike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlev ÜRO tegevuskava ning ÜRO asjaomased resolutsioonid, teevad lepinguosalised koostööd ja kooskõlastavad asjakohasel juhul nimetatud vahendite raames oma tegevust, et reguleerida rahvusvahelist kaubandust ning ennetada ja likvideerida ebaseaduslikku kauplemist tavarelvadega, sh väike- ja kergrelvade ning laskemoonaga ja takistada nende kõrvaletoimetamist. Käesoleva lõike kohane koostöö tähendab asjakohasel juhul ka nimetatud raamistike üleilmse kohaldamise edendamist ja nende täieliku rakendamise toetamist kolmandates riikides.

edendavad jätkuvalt statuudi üleilmset kohaldamist, ja kui see on asjakohane, jagavad kogemusi selle sõlmimiseks ja rakendamiseks vajalike meetmete võtmisel;

1. Lepinguosalised teevad koostööd rahvusvaheliselt muret tekitavate raskete kuritegude uurimise ja nende eest vastutusele võtmise edendamiseks, sh Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, ja kui see on asjakohane, asjakohaste ÜRO resolutsioonidega loodud erikohtute kaudu.

lennundus, näiteks lennundusohutus, lennuliikluse korraldamine ja muud asjakohased õigusnormid, mille eesmärk on võimaldada laiemaid ja vastastikku kasulikke lennutranspordisuhteid, ja kui see on asjakohane, tehnilise ja õigusalase koostöö ning täiendavate, vastastikusel huvil ja nõusolekul põhinevate lepingute sõlmimise kaudu;

1. Tunnistades vajadust kogu maailma kasvuhoonegaasi heidet kiiresti, põhjalikult ja kestvalt vähendada, et maailma keskmine temperatuuritõus jääks oluliselt väiksemaks kui 2 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega, ja pingutada selle nimel, et temperatuuritõus ei ületaks 1,5 °C võrreldes industrialiseerimiseelse tasemega, asuvad lepinguosalised kliimamuutuste ja nende kahjuliku toime vastase võitluse etteotsa muu hulgas riiklike ja rahvusvaheliste inimtekkeliste kasvuhoonegaasi heidete vastaste meetmete abil. Lepinguosalised teevad asjakohasel juhul koostööd 9. mail 1992 New Yorgis koostatud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames selle konventsiooni eesmärgi saavutamiseks, 12. detsembril 2015 Pariisis sõlmitud Pariisi kokkuleppe rakendamisel ning mitmepoolse õigusraamistiku tugevdamisel. Lepinguosalised püüavad laiendada koostööd ka muude asjaomaste rahvusvaheliste foorumite raames.

Lepinguosalised püüavad laiendada koostööd, ja kui see on asjakohane, koordineerida rahvusvaheliste organisatsioonide ja foorumite raames meetmeid energeetika valdkonnas, sh energiajulgeolek, üleilmne energiakaubandus ja investeeringud, üleilmsete energiaturgude toimimine, energiatõhusus ja energiaga seotud tehnoloogiad.

2. Lepinguosalised laiendavad koostööd, et edendada ja kaitsta inimõigusi ja teabe vaba liikumist küberruumis nii palju kui võimalik. Sel eesmärgil ja saades aru, et rahvusvaheline avalik õigus kehtib ka küberruumi kohta, teevad nad asjakohasel juhul koostööd rahvusvaheliste normide kehtestamisel ja väljatöötamisel ning küberruumi usaldusväärsuse suurendamisel.

otsustab täiendavate koostöövaldkondade üle, mida ei ole käesolevas lepingus nimetatud, tingimusel et need on kooskõlas käesoleva lepingu eesmärkidega;

6. Kui kiireloomulise eriolukorra puhul ei leita mõlemale lepinguosalisele vastuvõetavat lahendust ka ministrite tasemel, võib see lepinguosaline, kes esitas lõikes 5 osutatud taotluse, otsustada peatada käesoleva lepingu sätete kohaldamise kooskõlas rahvusvahelise avaliku õigusega. Peale selle märgivad lepinguosalised, et lõikes 5 osutatud taotluse esitanud lepinguosaline võib kooskõlas rahvusvahelise avaliku õigusega võtta muid, käesoleva lepingu raamest välja jäävaid sobivaid meetmeid. Lepinguosaline teatab oma otsusest teisele lepinguosalisele viivitamata kirjalikult ja kohaldab seda otsust lühima ajavahemiku jooksul, mis võimaldab lahendada probleemi mõlemale lepinguosalisele vastuvõetaval viisil.

4. Lepinguosalised on seisukohal, et käesoleva lepingu kohase koostöö aluste hulka kuuluvate oluliste osade, artikli 2 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 kirjeldatud kohustuste eriti rasket ja sisulist rikkumist võidakse käsitada kiireloomulise eriolukorrana, kui see oma raskusastme ja laadi tõttu ohustab rahu ja julgeolekut ning kui sellel on rahvusvahelised tagajärjed.

3. Käesoleva lepingu sätetel, mida kohaldatakse vastavalt lõikele 2 enne käesoleva lepingu jõustumist, on samad õiguslikud tagajärjed, kui need, mis oleks lepinguosaliste vahel jõustunud lepingul.

2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldavad liit ja Jaapan kuni käesoleva lepingu jõustumiseni selle artikleid 1, 2, 3 ja 4, artikli 5 lõiget 1, artikleid 11, 12, 13, 14, 15 (v.a lõike 2 punkt b), 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31 ja 37, artikli 38 lõiget 1, artikleid 39, 40, 41, 42 (v.a lõike 2 punkt c), 43, 44, 45, 46 ja 47, artikli 48 lõiget 3 ning artikleid 49, 50 ja 51. Nende sätete kohaldamine algab teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil Jaapan teatab liidule lepingu ratifitseerimisest, või kuupäeva, mil liit teatab Jaapanile vajaliku õigusmenetluse lõpuleviimisest. Teavitamine toimub diplomaatiliste nootide abil.

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja jaapani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Kui lepingu eri keeleversioonides esineb lahknevusi, annavad lepinguosalised küsimuse lahendamiseks ühiskomiteele.

Съставено в Токио на седемнадесети юли две хиляди и осемнадесета година.

Hecho en Tokio, el diecisiete de julio de dos mil dieciocho.

V Tokiu dne sedmnáctého července dva tisíce osmnáct.

Udfærdiget i Tokyo den syttende juli to tusind og atten.

Geschehen zu Tokyo am siebzehnten Juli zweitausendachtzehn.

Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta juulikuu seitsmeteistkümnendal päeval Tōkyōs.

Έγινε στο Τόκιο, στις δεκαεπτά Ιουλίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.

Done at Tokyo on the seventeenth day of July in the year two thousand and eighteen.

Fait à Tokyo, le dix-sept juillet deux mille dix-huit.

Sastavljeno u Tokiju sedamnaestog srpnja godine dvije tisuće osamnaeste.

Fatto a Tokyo, addì diciassette luglio duemiladiciotto.

Tokijā, divtūkstoš astoņpadsmitā gada septiņpadsmitajā jūlijā.

Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų liepos septynioliktą dieną Tokijuje.

Kelt Tokióban, a kétezer-tizennyolcadik év július havának tizenhetedik napján.

Magħmul f'Tokyo fis-sbatax-il jum ta' Lulju fis-sena elfejn u tmintax.

Gedaan te Tokio, zeventien juli tweeduizend achttien.

Sporządzono w Tokio dnia siedemnastego lipca roku dwa tysiące osiemnastego.

Feito em Tóquio aos dezassete dias do mês de julho de dois mil e dezoito.

Întocmit la Tokyo la șaptesprezece iulie două mii optsprezece.

V Tokiu sedemnásteho júla dvetisícosemnásť.

V Tokiu, sedemnajstega julija leta dva tisoč osemnajst.

Tehty Tokiossa seitsemäntenätoista päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.

Som skedde i Tokyo den sjuttonde juli år tjugohundraarton.

Voor het Koninkrijk België Pour le Royaume de Belgique Für das Königreich Belgien Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest. Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale. Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Република България

Za Českou republiku

For Kongeriget Danmark

Für die Bundesrepublik Deutschland

Eesti Vabariigi nimel

Thar cheann Na hÉireann For Ireland

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Por el Reino de España

Pour la République française

Za Republiku Hrvatsku

Per la Repubblica italiana

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Latvijas Republikas vārdā –

Lietuvos Respublikos vardu

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Magyarország részéről

Għar-Repubblika ta' Malta

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Für die Republik Österreich

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Pela República Portuguesa

Pentru România

Za Republiko Slovenijo

Za Slovenskú republiku

Suomen tasavallan puolesta För Republiken Finland

För Konungariket Sverige

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland