LISA

Vastavalt lepingu XVI-B lisale, millele osutatakse selle 8. peatükis riigihangete kohta, peavad 1. etapi lõpuleviimiseks olema täidetud järgmised nõuded.

1) Lepingu järgmiste sätete rakendamine: a) artikli 143 lõige 2, b) artikkel 144;

2) Lepingu artiklis 145 sätestatud reformistrateegia kokkulepe.

Nõue 1a

Esimese nõude esimese osa kohta on lepingu artikli 143 lõikes 2 sätestatud, et

„Gruusia määrab eelkõige:

a) keskvalitsustasandi täitevorgani, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades. Selline organ hõlbustab ja koordineerib käesoleva peatüki rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt lepingu XVI-B lisale;

b) erapooletu ja sõltumatu organi, kelle ülesanne on vaadata läbi hankemenetluse käigus hankijate tehtud otsused. Selles kontekstis tähendab „sõltumatu“, et organ on hankijatest ja ettevõtjatest sõltumatu avalik asutus. Luuakse võimalus kõnealuse organi otsused kohtus vaidlustada“.

Lepingu artikli 143 lõike 2 punktis a sätestatud nõue täideti 23. aprillil 2014 Gruusia valitsuse otsusega nr 306.

Gruusia keskvalitsustasandi täitevorgan, kelle ülesanne on tagada sidus poliitika ja selle rakendamine kõikides riigihangetega seotud valdkondades, on Gruusia riigihangete amet. Kõnealune amet on sõltumatu avalik-õiguslik juriidiline isik, kelle ülesanne on tagada riigihangete seaduse järgimine ja täitmine.

Riigihangete amet loodi Gruusia presidendi 5. juuni 2001. aasta otsusega nr 223, mille aluseks oli Gruusia parlamendi 9. detsembril 1998 vastu võetud riigihangete seadus. Riigihangete amet ühines hiljem Gruusia konkurentsiametiga. Pärast lepingu allkirjastamist on riigihangete amet ja konkurentsiamet jagatud kaheks eraldi ametiks, et täielikult täita põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna nõudeid. Sellest tulenevalt määrati riigihangete ameti praegune staatus kindlaks Gruusia valitsuse 23. aprilli 2014. aasta otsusega nr 306.

Riigihangete ameti tegevust reguleerivad Gruusia põhiseadus, rahvusvahelised lepingud, sealhulgas lepingning Gruusia riigihangete ameti seadus ja põhikiri. Riigi kontrolli riigihangete ameti tegevuse üle teeb Gruusia valitsus. Gruusia valitsus kiidab heaks ka riigihangete ameti struktuuri ja põhikirja.

Riigihangete ameti juhi nimetab ametisse ja vabastab ametist Gruusia peaminister.

Riigihangete ameti töötajaid värvatakse ja edutatakse kooskõlas Gruusia tööseadustikuga. Alaliste töötajate koguarv on praegu 123. Tähtajalise lepingu alusel töötab 22 töötajat, mis näib olevat riigihangete ameti praeguste ülesannete täitmiseks piisav.

Riigihangete amet on saavutanud hea maine Gruusia valitsusasutustes, rahvusvahelistes finantsasutustes, rahastajate kogukonnas ja rahvusvahelistes sidusrühmades kui amet, mis täidab oma ülesandeid ja kohustusi tõhusalt ja tulemuslikult. Riigihangete amet hõlbustab ja koordineerib lepingu nõuete rakendamist ning suunab järkjärgulist õigusaktide ühtlustamist liidu õigustikuga vastavalt lepingu XVI-B lisale. Riigihangete amet saab tõhusalt toetada riigihangete süsteemi (sealhulgas õigusmaastiku ja kogu majandussüsteemi) arendamist Gruusias.

Riigihangete ametile Gruusia riigihangete ameti seadusega antud ülesanded hõlmavad üldnõudeid, mis on rahvusvaheliste tavade kohaselt selliste asutuste puhul soovitatavad, et parandada õigusraamistikku ning suurendada hankijate ja ettevõtjate tegevussuutlikkust. Riigihangete amet täidab asjakohaselt reguleerimis-, järelevalve-, kasutajatoe- ja koolitusülesandeid.

Ameti lisaülesanded on järgmised:

— riigihankemenetluse jälgimine;

— madalama tasandi õigusaktide ettevalmistamine ja vastuvõtmine riigihankemenetluse reguleerimiseks;

— hankesüsteemi olukorra uurimine ja hindamine avaliku sektori hankijatelt saadud aruannete alusel ning ettepanekute tegemine Gruusia valitsusele asjakohaste otsuste tegemiseks;

— standardsete ja spetsiaalsete koolitusprogrammide ja metodoloogiliste vahendite ettevalmistamine, seminaride ja koolituste korraldamine keskasutustele, kohalikele omavalitsustele, massimeediale ja teistele huvitatud isikutele;

— integreeritud riigihangete andmebaasi loomine, ajakohastamine ja järelevalve;

— nõustamisteenuste osutamine avaliku sektori hankijatele;

— kaasaegse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutuselevõtu toetamine hankesüsteemis;

— riigihangete integreeritud IT-süsteemi toimimise toetamine ja hankedokumentide elektroonilise liikumise tagamine hankemenetluste ajal;

— hanke käigus tekkivate vaidluste lahendamine;

— hankemenetluste seaduslikkuse jälgimine ja hankemenetluste reguleerimise põhimõtete kindlaksmääramine;

— musta ja valge nimekirja pidamine;

— hankeobjekti kindlaksmääramine ja/või integreerimine klassifitseerimissüsteemi;

— konkreetsete hangetega seotud konsolideeritud pakkumuste korraldamine;

— iga-aastase tegevusaruande koostamine ja selle esitamine Gruusia valitsusele igal aastal 15. maiks ning avaldamine riigihangete ameti veebisaidil.

Lepingu artikli 143 lõike 2 punktis b sätestatud nõue täideti Gruusia 2. juuli 2020. aasta seadusega nr 6730.

Gruusia seadusega nr 6730 peatati endise läbivaatamisorgani – vaidluste lahendamise nõukogu (ametlik tõlge gruusia keelest inglise keelde „Dispute Resolution Council“) – tegevus ning loodi uus sõltumatu ja erapooletu avalik-õiguslik asutus. Selle uue asutuse näol on tegemist läbivaatamisorganiga, mis tegeleb riigihangete, avaliku ja erasektori partnerluste ja kontsessioonidega seotud kaebustega. Gruusia seadusega nr 6730 tehtud muudatused hõlmasid ka juhtumeid, kus riigihankelepinguid sõlmitakse lihtsustatud (otsese ja ühe allikaga) menetluse teel, näiteks menetlus, mille eesmärk on saada riigihangete ametilt luba „lihtsustatud“ hangete korraldamiseks „tungiva vajaduse tõttu“.

Gruusia seadusega nr 6730 nähakse ette asjakohased sõltumatuse ja erapooletusega seotud tagatised, nagu on nõutud lepingu artikli 143 lõike 2 punktis b.

Nõue 1b

Esimese nõude teise osaga seoses peavad lepinguosalised lepingu artikli 144 kohaselt täitma nimetatud artikli lõigetes 2–15 sätestatud hankemenetluse põhinõuded, mis käsitlevad lepingute avaldamist, sõlmimist ja kohtulikku kaitset. Need põhinõuded tulenevad otseselt liidu riigihangete õigustikuga ettenähtud riigihankereeglitest ja -põhimõtetest, sealhulgas mittediskrimineerimise, võrdse kohtlemise, läbipaistvuse ja proportsionaalsuse põhimõttest.

Need põhimõtted on Gruusia riigihankereeglitesse üle võetud sellega, et Gruusia hakkas 2010. aastal kasutama e-hangete süsteemi ja võttis 6. aprilli 2017. aasta seadusega nr 617 vastu riigihangete seaduse muudatused.

Gruusia võttis 2010. aastal kasutusele e-hangete süsteemi, luues Gruusia integreeritud riigihangete infosüsteemi (GE-GP). Alates e-hangete süsteemi kasutuselevõtust viiakse 100 % Gruusia riigihangetest läbi e-hangete süsteemi kaudu, mis tagab läbipaistvuse ja stimuleerib konkurentsi. E-hangete süsteemi läbipaistvus on täielikult kooskõlas liidu avaldamispõhimõtetega, sest kogu hanketeadete ja lepingute sõlmimisega seotud teave on piiranguteta täiesti läbipaistev.

Riigihangete amet koostas riigihangete seaduse muutmise eelnõu, et täita mõned muud lepingu artikli 144 põhinõuded ja kõrvaldada riigihangete seaduse nõuetele mittevastavused. Gruusia valitsus kiitis muudatusettepanekud heaks 2016. aasta detsembris ja edastas need seejärel Gruusia parlamendile. Gruusia parlament kiitis need muudatused heaks 6. aprillil 2017 Gruusia seadusega nr 617. Muudatused puudutasid järgmist: a) aluspõhimõtted, b) tehnilised kirjeldused ja c) tähtajad.

a) Riigihangete seaduse muudatus puudutas selle artikli 2 punkti c ja artiklit 13. Muudatusega nähti ette võrdse kohtlemise ja proportsionaalsuse põhimõtted, mida sõnaselgelt ei olnud mainitud.

b) Riigihangete seaduse muudatus puudutas ka riigihangete seaduse artikli 12–1 lõiget 6. Muudatusega võeti kasutusele kasutusomaduste üldkirjeldus ning tehnilised ja/või funktsionaalsed kriteeriumid vajalike ehitustööde, asjade või teenuste omaduste kindlaks määramiseks. Uus säte võimaldab hankijatel koostada tehnilised kirjeldused kasutusomaduste ning tehniliste ja/või funktsionaalsete kriteeriumide alusel, võimaldades esitada pakkumusi, milles võetakse arvesse turul kasutatavate tehniliste lahenduste mitmekesisust. Muudatusettepanekus seatakse hankedokumentide koostamisel esikohale kasutusomadused ja funktsionaalsed kriteeriumid.

c) Muudatusega kehtestati pakkumiskutse esitamiseks ja pakkumistingimustega tutvumiseks mõistlikud tähtajad.

Riigihangete seaduse muudatused jõustusid 19. juulil 2017. Uute muudatustega pikendati ka liidu piirmääradest allapoole jäävate pakkumuste esitamise tähtaegu. Praegu on kõigi liidu piirmääradest allapoole jäävate ja seda ületavate menetluste tähtajad järgmised:

Hankemenetluse liik Eesmärk Rahalised piirmäärad Tähtajad Elektrooniline pakkumus Asjade ja teenuste hankelepingud 5 000 – 150 000 lari 7 päeva Üle 150 000 lari 10 päeva Ehitustööde riigihankelepingud 5 000 – 300 000 lari 10 päeva Üle 300 000 lari 20 päeva Üle liidu piirmäära Asjade ja teenuste hankelepingud 135 000 eurot ja rohkem 30 päeva Ehitustööde riigihankelepingud 5 225 000 eurot ja rohkem

Nõue 2

Lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi teise nõude osas on vaja heaks kiita lepingu artiklis 145 sätestatud tegevuskava. Lepingu artikli 145 lõikes 1 on sätestatud, et enne õigusaktide ühtlustamise alustamist esitab Gruusia kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomiteele lepingu IV jaotise 8. peatüki rakendamise põhjaliku tegevuskava koos ajakava ja vahe-eesmärkidega. See tegevuskava, mis lepingu kohaselt peab vastama XVI-B lisas sätestatud etappidele ja ajakavale, peab sisaldama kõiki reforme, mis on vajalikud liidu õigustikuga ühtlustamiseks ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamiseks.

Gruusia valitsus kiitis 31. märtsi 2016. aasta otsusega nr 536 heaks tegevuskava, mis käsitleb kavandatavaid muudatusi riigihangete valdkonnas kooskõlas Gruusia ja ELi kohustustega põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna lepingu raames. Nimetatud otsust on muudetud Gruusia valitsuse 22. jaanuari 2018. aasta otsusega nr 154 ja 12. juuni 2020. aasta otsusega nr 974.

Tegevuskava hõlmab kõiki reforme, mis on seotud liidu õigustikuga ühtlustamise ja institutsioonilise suutlikkuse suurendamisega, ning on kooskõlas lepingu XVI-B lisas sätestatud etappide ja ajakavaga vastavalt lepingu artiklile 145.