1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduslepingu VI artikli rakendamise leping

LIIKMED LEPIVAD KOKKU JÄRGMISES:

I JAGU

Artikkel 1

Põhimõtted

Dumpinguvastast meedet võidakse rakendada ainult GATT 1994 VI artiklis sätestatud asjaoludel ning käesoleva lepingu sätetega kooskõlas algatatud [1] ja toimetatud juurdlusest tulenevalt. Järgmiste sätetega reguleeritakse GATT 1994 VI artikli rakendamist niivõrd, kuivõrd meede võetakse dumpinguvastaste õigusaktide või eeskirjade alusel.

Artikkel 2

Dumpingu tuvastamine

2.1. Käesolevas lepingus tuleb dumpinguks lugeda tootega kauplemist teise maa kaubanduses tema harilikust väärtusest madalama hinnaga, kui selle ühelt maalt teise eksporditud toote ekspordihind on madalam kui eksportijamaal tarbimiseks ettenähtud samasuguse toote võrreldav hind tavapärases kaubandustegevuses.

2.2. Juhul kui eksportijamaa siseturul samasugust toodet tavapärase kaubandustegevuse käigus ei müüda või kui selline müük eksportijamaa [2] siseturul valitseva eriolukorra või vähese läbimüügi tõttu korrektset võrdlust ei võimalda, võrreldakse toote hinda dumpingumäära tuvastamiseks samasuguse toote võrreldava hinnaga eksportimisel sobivasse kolmandasse riiki, eeldades selle hinna tüüpilisust, või omahinnaga päritolumaal, liites põhjendatud summa haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumi katteks.

2.2.1. Samasuguse toote müüki eksportijamaa siseturul või müüki kolmandale maale hinnaga, mis on madalam kui (püsivad ja muutuvad) tootmiskulud ühiku kohta, millele on liidetud haldus-, müügi- ja üldkulud, võib hinna tõttu lugeda tavapärase kaubandustegevuse väliseks ning selle võib hariliku väärtuse määramisel arvestamata jätta üksnes siis, kui võimuorganid [3] otsustavad, et selline müük on toimunud pikema aja jooksul [4] märkimisväärsetes kogustes [5] ja hinnaga, mis ei võimalda kõikide kulude katmist põhjendatud aja jooksul. Kui ühiku maksumusest müügi hetkel odavam hind on juurdluse ajal kõrgem kui ühiku kaalutud keskmine maksumus, arvestatakse, et selline hind võimaldab kulud põhjendatud aja jooksul katta.

2.2.1.1. Harilikult arvutatakse lõikes 2 nimetatud kulud juurdlusaluse eksportija või tootja arvestusdokumentide põhjal, tingimusel et need on kooskõlas eksportijamaal kehtivate üldtunnustatud arvestuspõhimõtetega ning põhjendatult kajastavad kõnealuse toote valmistamise ja müügiga seotud kulusid. Võimuorganid võtavad arvesse kogu kättesaadava tõendusmaterjali kulude õige jaotamise kohta, sealhulgas eksportija või tootja poolt juurdluse käigus kättesaadavaks tehtud materjalid, tingimusel et kõnealune eksportija või tootja on sellist kulude jaotust kasutanud diakrooniliselt, eriti asjakohaste amortisatsiooninormide ja -perioodide, kapitalikulutuste ning teiste arenduskulude määramise suhtes. Kui kulud käesoleva alalõigu kulujaotuses juba ei kajastu, täpsustatakse neid vastavalt neile ühekordsetele kuluartiklitele, mis toovad kasu tulevasele ja/või jooksvale tootmisele, või vastavalt asjaoludele, mille puhul käivitustoimingud mõjutavad kulusid juurdluse ajal. [6]

2.2.2. Lõike 2 raames põhinevad haldus-, müügi- ja üldkulude ning kasumi summad tegelikel andmetel, mis puudutavad samasuguse toote valmistamist ja müüki juurdlusaluse eksportija või tootja poolt tavapärases kaubandustegevuses. Kui neid summasid ei ole võimalik sel viisil kindlaks määrata, võib seda teha, võttes aluseks:

i) kõnealuse eksportija või tootja tegelikud kulud ja tulud seoses sama üldliigi toodete valmistamise ja müügiga päritolumaa siseturul;

ii) teiste juurdlusaluste eksportijate või tootjate tegelike kulude ja tulude kaalutud keskmise väärtuse seoses sama üldliigi toodete valmistamise ja müügiga päritolumaa siseturul;

iii) iga muu põhjendatud meetodi, tingimusel et selliselt määratud kasumi summa ei ületa teiste eksportijate või tootjate kasumit sama üldliigi toodete müügist päritolumaa siseturul.

2.3. Kui ekspordihind puudub või kui võimuorganitele tundub, et ekspordihind on eksportija ja importija või kolmanda poole vahelise seotuse või kompenseerimiskokkuleppe tõttu ebausaldatav, tuletatakse ekspordihind hinna alusel, millega imporditud tooteid esimesele sõltumatule ostjale edasi müüakse, või kui neid tooteid sõltumatule ostjale edasi ei müüda või ei müüda edasi importimisaegses seisundis, tehakse seda võimuorganite määratud põhjendatud alusel.

2.4. Ekspordihinda ja harilikku väärtust võrreldakse õiglaselt. Võrdlus tehakse ühel ja samal kaubandustasandil, üldjuhul ex factory hanke tasandil, ning ajaliselt võimalikult lähedaste müükide suhtes. Igal üksikjuhul arvestatakse vastavalt olukorrale maha hindade võrreldavust mõjutavad vahed, sealhulgas müügitingimuste, maksustamise, kaubandustasandite, koguste ja füüsiliste omaduste vahed ning kõik muud hindade võrreldavust mõjutavad vahed. [7] Lõikes 3 viidatud juhtudel tuleb samuti maha arvestada kulud, sealhulgas tolli- ja muud maksud, mis tuli maksta impordi ja edasimüügi vahel, ning tekkiv kasum. Kui hindade võrreldavus on sellistel juhtudel mõjutatud, määravad võimuorganid hariliku väärtuse kindlaks kaubandustasandil, mis on võrdväärne tuletatud ekspordihinna kaubandustasandiga, või teevad käesolevas lõikes ettenähtud mahaarvestuse. Võimuorganid teatavad asjaomastele pooltele, millist teavet on vaja õiglase võrdluse jaoks, ega pane nendele pooltele põhjendamata tõendamiskohustust.

2.4.1. Kui lõikes 4 kirjeldatud võrdluses on nõutav valuuta konverteerimine, tuleks konverteerimisel kasutada müügipäeval [8] kehtinud valuutakurssi tingimusel, et kui välisvaluuta müük forvardturgudel on otseselt seotud kõnealuse ekspordimüügiga, kasutatakse forvardmüügi kurssi. Valuutakursside kõikumisi arvesse ei võeta ning juurdluses jätavad võimuorganid eksportijatele vähemalt 60 päeva oma ekspordihindade korrigeerimiseks, et kajastada valuutakursside püsimuutusi juurdluse ajal.

2.4.2. Vastavalt õiglast võrdlust reguleerivatele lõike 4 sätetele tuvastatakse dumpingumäärade olemasolu juurdlusetapi ajal harilikult kõigi võrreldavate eksporditehingute kaalutud keskmise hariliku väärtuse võrdlemisel nende tehingute kaalutud keskmiste hindadega või hariliku väärtuse ja ekspordihindade tehingupõhisel võrdlemisel. Kaalutud keskmise meetodi põhjal määratud hariliku väärtuse võrdlemine üksikute eksporditehingute hindadega on lubatud, kui võimuorganid tuvastavad ekspordihindade seeria, mis eri ostjate, piirkondade või perioodide lõikes ulatuslikult erineb, ja kui selgitatakse, miks selliseid erinevusi ei saa kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemisel või tehingupõhisel võrdlemisel nõuetekohaselt arvesse võtta.

2.5. Juhul kui tooteid ei impordita otse päritolumaalt, vaid eksporditakse importivale liikmesmaale vahendajamaa kaudu, võrreldakse hinda, millega tooteid eksportijamaalt importijaliikmele müüakse, tavaliselt võrreldava hinnaga eksportijamaal. Sellest hoolimata võib võrdlusbaasiks olla ka hind päritolumaal, kui näiteks tooteid üksnes veetakse läbi eksportijamaa või kui eksportijamaal selliseid tooteid ei valmistata või kui nende toodete võrreldav hind eksportijamaal puudub.

2.6. Käesolevas lepingus tuleb terminit "samasugune toode" tõlgendada viitena tootele, mis on kõnealuse tootega identne, st igas suhtes kõnealuse toote sarnane, või sellise toote puudumisel viitena tootele, millel on kõnealusele tootele lähedased iseloomulikud tunnused, ehkki see toode ei ole igas suhtes selle sarnane.

2.7. Käesolev artikkel ei puuduta GATT 1994 I lisa VI artikli lõike 1 teist lisasätet.

Artikkel 3

Kahju tuvastamine [9]

3.1. Kahju tuvastamine GATT 1994 VI artikli tähenduses peab põhinema otsesel tõendusmaterjalil ning selle käigus tuleb objektiivselt uurida nii a) dumpingimpordi mahtu ja dumpingimpordi mõju samasuguste toodete siseturuhindadele kui ka b) kõnealuse impordi järgnevat mõju selliste toodete omamaistele tootjatele.

3.2. Dumpingimpordi mahu asjus uurivad juurdlevad võimuorganid, kas dumpingimport on absoluutnäitajate poolest või importijaliikme tootmis- või tarbimisnäitajate suhtes oluliselt suurenenud. Dumpingimpordi hinnamõju suhtes uurivad juurdlevad võimuorganid, kas dumpingimpordi mõjul on toimunud oluline hindade allalöömine võrreldes importijaliikme samasuguse toote hinnaga või kas sellise impordi toimel hinnad muidu oluliselt langevad või takistatakse olulisel määral hinnatõuse, mis muidu aset leiaksid. Otsustamisel ei saa tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegurit.

3.3. Kui mingi toote import rohkem kui ühelt maalt on üheaegselt dumpinguvastase juurdluse objektiks, võivad juurdlevad võimuorganid hinnata sellise impordi mõju kumulatiivselt ainult siis, kui nad otsustavad, et a) dumpingumäär, mis tehakse kindlaks igalt maalt pärit impordi suhtes, on suurem kui artikli 5 lõikes 8 määratletud de minimis ning igalt maalt pärit impordi maht ei ole tühine ning et b) impordi mõju kumulatiivne hindamine on importtoodete vahelise konkurentsi tingimusi ning importtoote ja samasuguse kodumaise toote vahelise konkurentsi tingimusi arvesse võttes asjakohane.

3.4. Uurides dumpingimpordi mõju asjaomasele omamaisele tootmisharule hinnatakse ka kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis puudutavad selle tootmisharu olukorda, sealhulgas müügi, kasumi, tootmismahu, turuosa, tööviljakuse, investeeringutasuvuse või tootmisvõimsuse ärakasutamise tegelikku ja võimalikku vähenemist; siseturuhindu mõjutavaid tegureid; dumpingumäära ulatust; tegelikku ja võimalikku negatiivset mõju rahavoogudele, laovarudele, tööhõivele, palkadele, majanduskasvule ning kapitali ja investeeringute kaasamise võimele. See loend ei ole ammendav, samuti ei saa otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegurit.

3.5. Tuleb näidata, et dumpingimpordiga põhjustatakse dumpingu mõju kaudu, nagu märgitud lõigetes 2 ja 4, kahju käesoleva lepingu tähenduses. Dumpingimpordi ja omamaisele tootmisharule tekitatud kahju vahelise põhjusliku seose tõestamine peab põhinema kogu võimuorganite käsutuses oleva asjakohase tõendusmaterjali uurimisel. Lisaks dumpingimpordile uurivad võimuorganid ka mis tahes muid teadaolevaid tegureid, millega kõnealust omamaist tootmisharu samal ajal kahjustatakse, ning nende teguritega põhjustatud kahju ei tohi omistada dumpingimpordile. Tegurid, mis võivad selles suhtes olla asjakohased, hõlmavad muu hulgas dumpinghinnaga mittemüüdava impordi mahu ja hinnad, nõudluse vähenemise ja tarbimisharjumuste muutused, kaubanduspiirangud ja konkurentsi välis- ja omamaiste tootjate vahel, tehnoloogilise arengu ning kõnealuse omamaise tootmisharu eksporditegevuse ja tootlikkuse.

3.6. Dumpingimpordi mõju hinnatakse samasuguse toote omamaise toodangu suhtes, kui kättesaadavate andmete abil on võimalik sellist toodangut tootmisprotsessi, tootjatepoolse müügi, kasumi jms kriteeriumide põhjal eraldi kindlaks teha. Kui seda toodangut ei ole võimalik selliselt eraldi kindlaks teha, hinnatakse dumpingimpordi mõju, kontrollides samasugust toodet sisaldava kitsaima tooterühma või -valiku toodangut, mille kohta on saadaval vajalik teave.

3.7. Olulise kahju oht tuleb tuvastada faktide, mitte üksnes väidete, oletuste või kaudse võimaluse põhjal. Muudatus asjaoludes, mis tekitaksid olukorra, mille puhul dumping põhjustaks kahju, peab olema selgelt ette nähtav ja peatselt toimuv. [10] Tehes otsust olulise kahju ohu olemasolu kohta, peaksid võimuorganid arvesse võtma muu hulgas niisuguseid tegureid nagu:

i) siseturule suunatud dumpingimpordi märkimisväärne kasvutempo, mis viitab impordi olulise suurenemise tõenäosusele;

ii) eksportija piisavad ja vabalt kasutatavad tootmisvõimsused või nende peatne oluline suurenemine, mis viitab tõenäosusele, et dumpingeksport importijaliikme turule võib oluliselt kasvada, võttes arvesse teiste mis tahes lisaeksporti vastu võtta võivate eksporditurgude olemasolu;

iii) kas import toimub hindadega, mis mõjutavad siseturuhindu oluliselt languse või allasurumise suunas, mis tõenäoliselt suurendaks edasise impordi nõudlust;

iv) juurdlusaluse toote laovarud.

Ükski neist tegureist ei või iseenesest olla tingimata määrav, kuid kõigi vaadeldavate tegurite arvessevõtmine peab viima järeldusele, et peatselt on oodata edasist dumpingeksporti ja kui ei rakendata kaitsemeetmeid, võib tagajärjeks olla oluline kahju.

3.8. Juhul kui kahju ohu põhjustab dumpingimport, tuleb dumpinguvastaste meetmete rakendamist kaaluda ja otsustada eriti tähelepanelikult.

Artikkel 4

Omamaise tootmisharu määratlemine

4.1. Käesolevas lepingus tuleb terminit "omamaine tootmisharu" tõlgendada viitavana samasuguste toodete omamaistele tootjatele tervikuna või nendele tootjatele, kelle ühine toodang moodustab põhiosa nende toodete kogu omamaisest toodangust, välja arvatud järgmised juhud:

i) kui tootjad on seotud [11] eksportijate või importijatega või impordivad väidetavalt dumpingtooteid ise, mil terminit "omamaine tootmisharu" võib tõlgendada viitavana ülejäänud tootjatele;

ii) erakorralistel asjaoludel võib liikme territooriumi jagada kõnealuse toodangu suhtes kaheks või enamaks konkureerivaks turuks ja vaadelda tootjaid igal turul eraldi tootmisharuna, kui a) sellisel turul tegutsevad tootjad müüvad kõik või peaaegu kõik nende valmistatud kõnealused tooted selsamal turul ja b) selle turu nõudlust ei rahulda olulisel määral sellel turul mujal paiknevad kõnealuse toote valmistajad. Sellistel asjaoludel võidakse kahju tuvastada ka juhul, kui valdavat osa kogu omamaisest tootmisharust ei ole kahjustatud, tingimusel et dumpingimport on koondunud sellisele isoleeritud turule, ja tingimusel et dumpingimport kahjustab kogu või peaaegu kogu toodangu valmistajaid sel turul.

4.2. Kui omamaist tootmisharu on tõlgendatud viitavana tootjaile teatavas piirkonnas, st lõike 1 alapunktis ii määratletud turul, maksustatakse [12] dumpinguvastaste maksudega üksnes sellesse piirkonda lõpptarbimiseks toimetatud kõnealused tooted. Kui importijaliikme konstitutsioonilistes sätetes ei ole dumpinguvastaste maksudega maksustamine sellisel alusel lubatud, võib importijaliige dumpinguvastaste maksudega piiranguteta maksustada üksnes siis, kui a) eksportijatele on antud võimalus lõpetada dumpingeksport kõnealusesse piirkonda või anda muul viisil kinnitusi, mis vastavad artiklile 8, ning piisavaid kinnitusi ei ole selles suhtes viivitamata antud, ning b) selliste maksudega ei saa maksustada mitte ainult teatavate, kõnealust piirkonda varustavate tootjate tooteid.

4.3. Kui kaks või enam maad on saavutanud GATT 1994 XXIV artikli lõike 8 punkti a sätete kohaselt sellise integratsioonitaseme, et neil on ühtse, ühendatud turu tunnusjooned, loetakse kogu integreerunud ala tootmine omamaiseks tootmisharuks, millele on viidatud lõikes 1.

4.4. Käesoleva artikli suhtes on kohaldatavad artikli 3 lõike 6 sätted.

Artikkel 5

Juurdluse algatamine ja käik

5.1. Välja arvatud lõikes 6 sätestatud juhud, algatatakse juurdlus tuvastamaks mis tahes väidetava dumpingu olemasolu, määra ja mõju omamaise tootmisharu poolt või selle nimel esitatud kirjaliku taotluse põhjal.

5.2. Lõike 1 alusel esitatud taotlus peab sisaldama tõendusmaterjali a) dumpingu olemasolu kohta, b) kahju olemasolu kohta GATT 1994 VI artikli tähenduses vastavalt tõlgendusele käesolevas lepingus ja c) põhjusliku seose olemasolu kohta dumpingimpordi ja väidetava kahju vahel. Väiteid, mida ei ole asjakohase tõendusmaterjaliga kinnitatud, ei saa lugeda käesoleva lõike nõuete täitmise suhtes piisavaks. Taotlus peab sisaldama selle esitajale hõlpsasti kättesaadavat teavet järgmistes küsimustes:

i) taotluse esitaja isik ning kirjeldus taotluse esitaja samasuguse toote omamaise toodangu mahu ja väärtuse kohta. Kui kirjalik taotlus esitatakse omamaise tootmisharu nimel, tuleb taotluses määratleda tootmisharu, mille nimel taotlus esitatakse, koostades loendi kõigist teadaolevaist samasuguse toote omamaistest tootjatest (või samasuguse toote omamaiste tootjate ühendustest), kirjeldades võimalikult suures ulatuses kõnealuse samasuguse toote omamaise tootmisharu mahtu ja väärtust, mis langeb selliste tootjate arvele;

ii) väidetava dumpingtoote täielik kirjeldus, kõnesoleva(te) päritolu- või eksportijamaa või -maade nimi/nimed, iga teadaoleva eksportija või välistootja isik ning kõnealust toodet teadaolevalt importivate isikute loend;

iii) teave hinna kohta, millega kõnealust toodet päritolu- või eksportijamaa või -maade siseturul tarbimiseks määratuna müüakse (või vajaduse korral teave hinna kohta, millega päritolu- või eksportijamaa või -maad seda toodet kolmandale maale või kolmandatele maadele müüvad, või toote tuletatud väärtuse kohta), ning teave ekspordihindade kohta või vajaduse korral hinna kohta, millega seda toodet esimesele sõltumatule ostjale importijaliikme territooriumil edasi müüakse;

iv) teave väidetava dumpingimpordi mahu muutuste kohta, sellise impordi mõju kohta samasuguse toote hinnale siseturul ning kõnealuse impordi pärastise mõju kohta omamaisele tootmisharule, nagu seda kajastavad omamaise tootmisharu seisundit puudutavad asjakohased tegurid ja näitajad, näiteks need, mis on loetletud artikli 3 lõigetes 2 ja 4.

5.3. Võimuorganid kontrollivad taotluses esitatud tõendusmaterjali täpsust ja vastavust, et teha kindlaks, kas tõendid on piisavad õigustamaks juurdluse algatamist.

5.4. Juurdlus vastavalt lõikele 1 algatatakse ainult siis, kui võimuorganid on taotluse suhtes samasuguse toote omamaiste tootjate väljendatud toetuse või vastuseisu ulatuse kontrollimise [13] põhjal tuvastanud, et kõnealune taotlus on esitatud omamaise tootmisharu poolt või selle nimel. [14] Taotlust peetakse "omamaise tootmisharu poolt või selle nimel" esitatuks, kui seda toetavad need omamaised tootjad, kelle toodang moodustab ühtekokku enam kui 50 % kõnealuse samasuguse toote kogutoodangust, mida toodab taotlusele kas toetust või vastuseisu väljendav osa omamaisest tootmisharust. Juurdlust ei algatata, kui taotlust selgesõnaliselt toetavate omamaiste tootjate arvele langeb vähem kui 25 % samasuguse toote omamaisest kogutoodangust.

5.5. Kui ei ole otsustatud algatada juurdlust, hoiduvad võimuorganid juurdluse algatamise taotluse mis tahes viisil avalikustamisest. Pärast korrektselt vormistatud taotluse saamist ja enne juurdluse algatamise protseduuri peavad võimuorganid sellest siiski teavitama asjaomase eksportijaliikme valitsust.

5.6. Kui asjaomased võimuorganid erilistel asjaoludel otsustavad algatada juurdluse, ilma et nad oleksid saanud omamaiselt tootmisharult või selle nimel kirjaliku taotluse sellise juurdluse algatamiseks, jätkavad nad asja üksnes juhul, kui neil on juurdluse algatamise õigustamiseks piisavalt tõendusmaterjali dumpingu, kahju ja põhjusliku seose olemasolu kohta, nagu seda on kirjeldatud lõikes 2.

5.7. Tõendusmaterjal nii dumpingu kui ka kahju kohta vaadatakse üheaegselt läbi a) otsuses selle kohta, kas algatada juurdlust või mitte, ning b) pärast seda juurdluse käigus, hiljemalt alates varaseimast kuupäevast, mil käesoleva lepingu sätete kohaselt võidakse rakendada ajutisi meetmeid.

5.8. Lõike 1 alusel esitatud taotlus lükatakse tagasi ja juurdlus lõpetatakse kohe, kui asjaomased võimuorganid on veendunud, et asja jätkamise õigustamiseks puudub piisav tõendusmaterjal kas dumpingu või kahju kohta. Asi lõpetatakse kohe, kui võimuorganid tuvastavad, et dumpingumäär on de minimis või tegeliku või võimaliku dumpingimpordi maht või kahju on tühine. Dumpingumäär loetakse olevat de minimis, kui see on väiksem kui 2 % ekspordihinnast. Dumpingimpordi maht loetakse harilikult tühiseks, kui tuvastatakse, et teatavalt maalt pärit dumpingimpordi maht on väiksem kui 3 % samasuguse toote impordist importivale liikmesmaale, välja arvatud juhul, kui maadele, mille arvele üksikult langeb vähem kui 3 % samasuguse toote impordist importivale liikmesmaale, langeb ühtekokku enam kui 7 % samasuguse toote impordist importivale liikmesmaale.

5.9. Dumpinguvastase menetlusega ei tohi takistada tolliprotseduuride täitmist.

5.10. Välja arvatud eriliste asjaolude korral, tuleb juurdlused lõpetada ühe aasta jooksul ning mitte ühelgi juhul hiljem kui 18 kuud pärast nende algatamist.

Artikkel 6

Tõendusmaterjal

6.1. Kõigile dumpinguvastase juurdluse huvitatud pooltele teatatakse, millist teavet võimuorganid nõuavad, ning neile antakse piisav võimalus esitada kirjalikult kogu tõendusmaterjal, mida nad kõnesoleva juurdluse puhul asjakohaseks peavad.

6.1.1. Eksportijatele ja välistootjatele, kes saavad dumpinguvastases juurdluses kasutatavad küsitluslehed, jäetakse vastamiseks vähemalt 30 päeva. [15] Kohaselt tuleb kaaluda iga taotlust pikendada nimetatud 30-päevast tähtaega ning kui põhjus ära näidatakse, tuleb anda selline pikendus alati kui võimalik.

6.1.2. Ühe huvitatud poole kirjalikult esitatud tõendusmaterjal tehakse kohe kättesaadavaks teistele juurdluses osalevatele huvitatud pooltele, järgides konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuet.

6.1.3. Niipea kui juurdlus on algatatud, esitavad võimuorganid teadaolevatele eksportijatele [16] ja asjaomase eksportijaliikme võimuorganitele artikli 5 lõike 1 alusel saadud kirjaliku taotluse täieliku teksti ning teevad selle teistele asjaomastele huvitatud pooltele nende taotlusel kättesaadavaks. Hoolikalt tuleb arvesse võtta lõikes 5 sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuet.

6.2. Kogu dumpinguvastase juurdluse vältel tuleb kõigile huvitatud pooltele anda kõik võimalused oma huvide kaitsmiseks. Selleks peavad võimuorganid andma kõigile huvitatud pooltele nende taotlusel võimaluse kohtuda pooltega, kelle huvid on vastandlikud, esitamaks vastanduvaid seisukohti ja vastuargumente. Selliste võimaluste andmisel tuleb arvesse võtta vajadust säilitada konfidentsiaalsus ja sobivus pooltele. Ükski pool ei ole kohustatud kohtumisele ilmuma ning ilmumatajäämine ei tohi mõjutada poole suhtes tehtavaid otsustusi. Huvitatud pooltel on samuti õigus esitada muud teavet suuliselt, kui see on õigustatud.

6.3. Võimuorganid peavad lõike 2 alusel suuliselt esitatud teavet arvesse võtma ainult ulatuses, milles see hiljem kirjalikult esitatakse ning lõike 1 punkti 2 järgi teistele huvitatud pooltele kättesaadavaks tehakse.

6.4. Alati kui võimalik, peavad võimuorganid andma kõigile huvitatud pooltele õigeaegselt võimaluse tutvuda kogu teabega, mis on oluline nende asja esitamisel ja mis ei ole lõikes 5 esitatud määratluse järgi konfidentsiaalne ja mida võimuorganid kasutavad dumpinguvastases juurdluses, ning selle teabe põhjal esildisi ette valmistada.

6.5. Mis tahes teavet, mis on oma olemuselt konfidentsiaalne (näiteks seepärast, et selle avalikustamine annaks mõnele konkurendile ulatuslikke konkurentsieeliseid või et selle avalikustamisega tekitataks märkimisväärset kahju seda teavet andvale isikule või isikule, kellelt see isik teavet sai) või mida juurdluse pooled konfidentsiaalselt annavad, peavad võimuorganid näidatud mõjuval põhjusel käsitlema kui konfidentsiaalset. Sellist teavet ei tohi avalikustada ilma selle esitanud poole eriloata. [17]

6.5.1. Võimuorganid peavad konfidentsiaalset teavet andvatelt huvitatud pooltelt nõudma, et need koostaksid sellest mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte. Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud võimaldamaks piisavat arusaamist konfidentsiaalselt antud teabe sisust. Erakorralistel asjaoludel võivad pooled teatada, et selline teave ei võimalda kokkuvõtte tegemist. Selliste erakorraliste asjaolude puhul tuleb avaldada põhjused, miks kokkuvõtet ei ole võimalik teha.

6.5.2. Kui võimuorganid leiavad, et konfidentsiaalsustaotlus ei ole põhjendatud, ning kui teabe andja ei soovi teavet avalikustada või anda volitust selle üldistatud või kokkuvõtlikul kujul avalikustamiseks, võivad võimuorganid seda teavet eirata, välja arvatud juhul, kui neile saab asjakohaste allikate põhjal ja neid rahuldaval viisil tõestada, et see teave vastab tõele. [18]

6.6. Välja arvatud lõikes 8 sätestatud asjaoludel, peavad võimuorganid juurdluse käigus veenduma, et huvitatud poolte esitatud teave, mille põhjal võimuorganid teevad oma järeldused, on täpne.

6.7. Antud teabe kontrollimiseks või täpsemate üksikasjade hankimiseks võivad võimuorganid vajaduse korral toimetada juurdlust teiste liikmete territooriumil, tingimusel et nad saavad loa asjaomastelt äriühingutelt ning teavitavad asjaomase liikme valitsusesindajaid, ning tingimusel et asjaomane liige ei esita juurdluse suhtes vastuväiteid. Teiste liikmete territooriumil toimetatava juurdluse puhul kehtivad I lisas kirjeldatud protseduurid. Konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuet järgides teevad võimuorganid mis tahes sellise juurdluse tulemused asjaomastele äriühingutele kättesaadavaks või avaldavad need vastavalt lõikele 9 ning võivad teha sellised tulemused kättesaadavaks taotluse esitajatele.

6.8. Juhul kui mis tahes huvitatud pool keeldub mõistliku aja jooksul võimaldamast juurdepääsu vajalikule teabele või muul viisil seda teavet andmast või takistab märkimisväärselt juurdlust, võidakse esialgsed ja lõplikud kinnitavad või eitavad otsustused teha kättesaadavate faktide põhjal. Käesoleva lõike kohaldamisel järgitakse II lisa sätteid.

6.9. Enne lõpliku otsuse tegemist peavad võimuorganid kõiki huvitatud pooli teavitama olulistest kaalumisel olevatest faktidest, mille põhjal otsustatakse, kas rakendada püsimeetmeid. Võimaldamaks pooltel oma huve kaitsta tuleb need faktid avaldada piisavalt aegsasti.

6.10. Üldjuhul määravad võimuorganid kindlaks juurdlusaluse toote iga teadaoleva eksportija või tootja individuaalse dumpingumäära. Kui asjaomaste eksportijate, tootjate, importijate või tooteliikide suur hulk ei võimalda sellist kindlaksmääramist, võivad võimuorganid kontrollimisel piirduda kas põhjendatud hulga huvitatud poolte või toodetega, kasutades võimuorganitele valiku ajal kättesaadava teabe põhjal statistiliselt õigeid näidiseid, või suurima osaga asjaomase maa ekspordist, mida on võimalik piisavalt uurida.

6.10.1. Mis tahes eksportijate, tootjate, importijate või tooteliikide valik vastavalt käesoleva lõike sätetele tuleb eelistatavalt teha, konsulteerides asjaomaste eksportijate, tootjate või importijatega ning nende nõusolekul.

6.10.2. Kui võimuorganid on kontrollimist vastavalt käesolevas lõikes sätestatule piiranud, määravad nad individuaalse dumpingumäära sellest hoolimata kindlaks mis tahes eksportija või tootja puhul, keda ei ole algselt välja valitud, kuid kes esitab õigel ajal vajaliku teabe juurdluse käigus arvessevõtmiseks, välja arvatud juhul, kui eksportijate või tootjate arv on niivõrd suur, et individuaalne kontrollimine koormaks põhjendamatult võimuorganeid ning takistaks juurdluse õigeaegset lõpetamist. Vabatahtlikke kosteid tagasi ei lükata.

6.11. Käesolevas lepingus hõlmab termin "huvitatud pooled":

i) juurdlusaluse toote eksportijaid, välistootjaid või importijaid või kaubandus- või tootmisettevõtete ühendusi, mille enamik liikmeid sellist toodet toodab, ekspordib või impordib;

ii) eksportijaliikme valitsust;

iii) importijaliikme samasuguse toote tootjaid või kaubandus- või tootmisettevõtete ühendusi, mille enamik liikmeid toodab samasugust toodet importijaliikme territooriumil.

Selle loendiga ei keelata liikmetel huvitatud poolte hulka lugeda ka muid oma- või välismaiseid pooli peale ülalnimetatute.

6.12. Võimuorganid tagavad juurdlusaluse toote tööstustarbijaile ja kõnealuse toote harilikult jaetasandil müügi puhul tarbijaid esindavatele organisatsioonidele võimaluse anda dumpingu, kahju ja põhjuslikkuse uurimisel asjakohast teavet.

6.13. Võimuorganid peavad kohaselt arvesse võtma huvitatud pooltel, eriti väikeettevõtetel nõutava teabe andmisel esinevaid mis tahes raskusi ning andma võimalikku abi.

6.14. Eespool sätestatud protseduuride eesmärk ei ole takistada liikme võimuorganite kiiret tegutsemist juurdluse algatamisel, esialgsetele ja lõplikele kinnitavatele või eitavatele otsustele jõudmisel või ajutiste ja lõplike meetmete rakendamisel kooskõlas käesoleva lepingu asjakohaste sätetega.

Artikkel 7

Ajutised meetmed

7.1. Ajutisi meetmeid võidakse rakendada üksnes siis, kui:

i) juurdlus on algatatud kooskõlas artikli 5 sätetega, sellest on avalikult teada antud ning huvitatud pooltele on antud piisavad võimalused anda teavet ja selgitusi;

ii) dumpingu ja sellega omamaisele tootmisharule tekitatud kahju kohta on tehtud esialgne kinnitav otsus;

iii) asjaomased võimuorganid peavad neid meetmeid vajalikuks, et takistada kahju tekitamist juurdluse ajal.

7.2. Ajutisi meetmeid võidakse rakendada ajutise tollimaksu näol või eelistatavalt tagatise näol – rahalise sissemaksena või toodete tollilattu järelevalve alla jätmisega – maksumuses, mis võrdub dumpinguvastase tollimaksu esialgse hinnangulise suurusega, ületamata esialgset hinnangulist dumpingumäära. Tolliväärtuse kindlaksmääramise edasilükkamine on sobiv ajutine meede, tingimusel et näidatakse ära harilik tollimaks ja dumpinguvastase tollimaksu hinnanguline suurus, ning seni, kuni tolliväärtuse kindlaksmääramise edasilükkamise suhtes kehtivad samad tingimused kui muude ajutiste meetmete suhtes.

7.3. Ajutisi meetmeid ei rakendata varem kui 60 päeva pärast juurdluse algatamist.

7.4. Ajutisi meetmeid tuleb rakendada võimalikult lühikese aja vältel, mis ei ületa nelja kuud, või asjaomaste võimuorganite otsuse põhjal, kõnealuse kaubanduse märkimisväärset osa esindavate eksportijate taotlusel aja vältel, mis ei ületa kuut kuud. Kui võimuorganid juurdluse käigus uurivad, kas dumpingumäärast väiksem tollimaks on kahju kõrvaldamiseks piisav, võivad kõnealused tähtajad olla vastavalt kuus ja üheksa kuud.

7.5. Ajutiste meetmete rakendamisel järgitakse artikli 9 asjakohaseid sätteid.

Artikkel 8

Hinnakohustused

8.1. Menetlus võidakse [19] peatada või lõpetada ajutisi meetmeid või dumpinguvastaseid tollimakse rakendamata, kui mis tahes eksportija võtab endale rahuldavad vabatahtlikud kohustused, mille alusel ta revideerib oma hinnad või lõpetab dumpingekspordi kõnealusesse piirkonda, nii et võimuorganid veenduvad, et dumpingu kahjustav mõju on kõrvaldatud. Hinnatõstmised selliste kohustuste alusel ei tohi ületada dumpingumäära kõrvaldamiseks vajalikke. Soovitavalt peaksid hinnatõstmised olema dumpingumäärast väiksemad, kui sellest piisab omamaisele tootmisharule tekitatava kahju kõrvaldamiseks.

8.2. Eksportijatelt nõutakse ja aktsepteeritakse hinnakohustusi üksnes siis, kui importijaliikme võimuorganid on dumpingu ja sellega tekitatud kahju kohta teinud esialgse kinnitava otsuse.

8.3. Kohustusi, mille võtmiseks on tehtud ettepanek, ei ole vaja aktsepteerida, kui võimuorganid nende aktsepteerimist ebapraktiliseks peavad, näiteks kui tegelike või potentsiaalsete eksportijate arv on liiga suur, või muudel, sealhulgas üldpoliitilistel põhjustel. Sellise olukorra tekkimisel ja võimaluse korral esitavad võimuorganid asjaomasele eksportijale põhjused, miks nad kohustuse aktsepteerimist ebasobivaks peavad, ning annavad võimalust mööda eksportijale võimaluse selle kohta oma arvamus esitada.

8.4. Kui kohustus aktsepteeritakse, viiakse dumpingu ja kahju juurdlus sellest hoolimata lõpule, kui eksportija seda soovib või kui võimuorganid nii otsustavad. Sel juhul, kui dumpingu või kahju kohta tehakse eitav otsus, muutub kohustus automaatselt kehtetuks, välja arvatud juhul, kui see otsus on suuresti tingitud hinnakohustuse olemasolust. Sellistel juhtudel võivad võimuorganid nõuda, et kohustust säilitataks põhjendatud aja jooksul kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. Kui dumpingu ja kahju kohta tehakse kinnitav otsus, jätkub asjakohane kohustus kooskõlas selle tingimuste ja käesoleva lepingu sätetega.

8.5. Importijaliikme võimuorganid võivad panna ette hinnakohustuste võtmist, kuid ükski eksportija ei ole sunnitud sellega nõustuma. Tõsiasi, et eksportijad ei tee ettepanekut võtta selliseid kohustusi või ei nõustu ettepanekuga seda teha, ei tohi ühelgi juhul mõjutada asja arutamist. Võimuorganitel on siiski õigus otsustada, et dumpingimpordi jätkumisel on kahju ohu teostumine tõenäolisem.

8.6. Importijaliikme võimuorganid võivad nõuda, et eksportija, kelle hinnakohustus on aktsepteeritud, esitaks korrapäraselt teavet sellest kohustusest kinnipidamise kohta ning lubaks asjakohaseid andmeid kontrollida. Kohustuse rikkumise korral võivad importijaliikme võimuorganid käesoleva lepingu alusel ja kooskõlas selle sätetega astuda kiireid samme, rakendades parima kättesaadava teabe põhjal viivitamata ajutisi meetmeid. Sel juhul võidakse kooskõlas käesoleva lepinguga püsitollimaksudega maksustada tooteid, mis on tarbimiseks imporditud mitte varem kui 90 päeva enne selliste ajutiste meetmete rakendamist, arvestades seejuures, et mis tahes sellist tagasiulatuvat maksu ei tohi rakendada toodete suhtes, mis on imporditud enne kõnealuse kohustuse rikkumist.

Artikkel 9

Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine ja kogumine

9.1. Otsuse dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise või kehtestamata jätmise kohta juhtudel, mil kõik kehtestamise nõuded on täidetud, ja otsuse selle kohta, kas see dumpinguvastane tollimaks kehtestatakse kogu dumpingumäära ulatuses või väiksemas ulatuses, teevad importijaliikme võimuorganid. On soovitav, et selle maksu kehtestamine oleks lubatud kõigi liikmete territooriumil ning et see tollimaks oleks dumpingumäärast väiksem, kui see väiksem tollimaks on piisav omamaisele tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks.

9.2. Kui mis tahes toote suhtes kehtestatakse dumpinguvastane tollimaks, kogutakse sellist dumpinguvastast tollimaksu igal eri juhul õiges ulatuses diskrimineerimisvabal alusel selle toote impordi suhtes kõigist allikatest, mille suhtes on avastatud dumping ja kahju põhjustamine, välja arvatud import neist allikatest, kellel on käesoleva lepingu tingimuste kohaselt aktsepteeritud hinnakohustused. Võimuorganid peavad nimetama kõnealuse toote tarnija või tarnijad. Kui asjasse on segatud mitu tarnijat ühelt ja samalt maalt ning on võimatu nimetada kõiki neid tarnijaid, võivad võimuorganid nimetada asjaomase tarnijamaa. Kui asjasse on segatud mitu tarnijat enam kui ühelt maalt, võivad võimuorganid nimetada kõik asjaomased tarnijad või kui see on võimatu, kõik asjaomased tarnijamaad.

9.3. Dumpinguvastase tollimaksu summa ei tohi ületada artikli 2 alusel tuvastatud dumpingumäära.

9.3.1. Kui dumpinguvastase tollimaksu summa määratakse tagasiulatuvalt, tuleb dumpinguvastaste tollimaksude maksmise lõplik võlgnevus tuvastada võimalikult kiiresti, harilikult 12 kuu jooksul ning mitte ühelgi juhul hiljem kui 18 kuu jooksul alates kuupäevast, mil dumpinguvastase tollimaksu summa lõpliku määramise taotlus esitati. [20] Mis tahes tagasimaksed tehakse viivitamata ja harilikult hiljemalt 90 päeva pärast käesoleva punkti alusel lõpliku võlgnevuse tuvastamist. Kui tagasimakset 90 päeva jooksul ei tehta, peavad võimuorganid igal juhul andma selgituse, kui seda taotletakse.

9.3.2. Kui dumpinguvastase tollimaksu summa määratakse eelnevalt, tuleb luua reserv, mille arvelt tuleb taotluse korral viivitamata tagasi maksta üle dumpingumäära makstud mis tahes tollimaks. Üle tegeliku dumpingumäära makstud mis tahes tollimaks tuleb harilikult tagasi maksta 12 kuu jooksul ning mitte ühelgi juhul hiljem kui 18 kuu jooksul alates kuupäevast, mil dumpinguvastase tollimaksuga maksustatud toote importija esitas korrektse tõendusmaterjaliga varustatud tagasimaksetaotluse. Lubatud tagasimakse tuleks harilikult teha 90 päeva jooksul alates eespool nimetatud otsuse langetamisest.

9.3.3. Määrates kindlaks, kas ja millises ulatuses tuleks teha tagasimakse, kui ekspordihind tuletatakse kooskõlas artikli 2 lõike 3 sätetega, peaksid võimuorganid arvesse võtma hariliku väärtuse mis tahes muutust, kulude mis tahes muutust impordi ja edasimüügi vahel ning edasimüügihinna mis tahes muutust, mis sellest tulenevates müügihindades asjakohaselt kajastub, ning arvutama ekspordihinna, arvamata sellest maha makstud dumpinguvastase tollimaksu summat, kui esitatakse lõplik tõendusmaterjal eespool mainitu kohta.

9.4. Kui võimuorganid on piiranud oma kontrolli kooskõlas artikli 6 lõike 10 teise lausega, ei tohi kontrollimata jäetud eksportijate või tootjate poolt imporditavate toodete suhtes rakendatav mis tahes dumpinguvastane tollimaks ületada:

i) valitud eksportijate või tootjate suhtes leitud kaalutud keskmist dumpingumäära;

ii) kui dumpinguvastase tollimaksu maksevõlgnevust arvutatakse eeldatava hariliku väärtuse alusel, valitud eksportijate või tootjate kaalutud keskmise hariliku väärtuse ja eraldi kontrollimata jäetud eksportijate või tootjate ekspordihindade vahet,

tingimusel et võimuorganid ei arvesta käesoleva lõike alusel mis tahes null- ja de minimis määrasid ning määrasid, mis on tuvastatud artikli 6 lõikes 8 viidatud asjaoludel. Impordi suhtes, mis tuleb mis tahes kontrollimata jäetud eksportijalt või tootjalt, kes vastavalt artikli 6 punktis 10.2 sätestatule on esitanud juurdluse käigus vajaliku teabe, kohaldavad võimuorganid eraldi tollimakse või harilikke väärtusi.

9.5. Kui importival liikmesmaal kehtivad toote suhtes dumpinguvastased tollimaksud, peavad võimuorganid viivitamata tegema läbivaatuse tuvastamaks individuaalsed dumpingumäärad kõnealuse eksportijamaa mis tahes eksportijate või tootjate puhul, kes ei ole juurdluse ajal seda toodet importijaliikmele eksportinud, tingimusel et need eksportijad või tootjad saavad näidata, et nad ei ole seotud kõnealuse eksportijamaa mis tahes eksportijate või tootjatega, kelle suhtes kehtivad dumpinguvastased tollimaksud sellelt tootelt. Seda läbivaatust tuleb alustada ja teha kiirendatud korras, võrreldes tollimaksu hariliku määramise ja läbivaatusprotseduuriga importival liikmesmaal. Läbivaatuse tegemise ajal ei tohi importi neilt eksportijatelt või tootjatelt maksustada ühegi dumpinguvastase tollimaksuga. Võimuorganid võivad siiski kinni pidada tolliväärtuse ja/või nõuda garantiisid tagamaks, et kui selle läbivaatuse tulemusel tuvastatakse nende eksportijate või tootjate suhtes dumping, on võimalik maksustada dumpinguvastaste tollimaksudega tagasiulatuvalt, alates läbivaatuse alustamise kuupäevast.

Artikkel 10

Tagasiulatuvus

10.1. Ajutisi meetmeid ja dumpinguvastaseid tollimakse kehtestatakse üksnes nende toodete suhtes, mis tuuakse maale tarbimiseks pärast vastavalt artikli 7 lõike 1 ja artikli 9 lõike 1 alusel tehtud otsuse jõustumist, arvestades käesolevas artiklis sätestatud erandeid.

10.2. Kui tehakse lõplik otsus kahju kohta (kuid mitte kahju ohu või tootmisharu rajamise olulise pidurdamise kohta) või lõplik otsus kahju ohu kohta juhul, kus dumpingimpordi mõju oleks ajutiste meetmete puudumisel viinud otsuseni kahju kohta, võib dumpinguvastaste tollimaksudega maksustada tagasiulatuvalt aja eest, mille suhtes on rakendatud ajutisi meetmeid.

10.3. Kui dumpinguvastane püsitollimaks on suurem kui makstud või maksmisele kuuluv ajutine tollimaks või tagatise otstarbel määratud hinnanguline summa, tekkinud vahe maksmist ei nõuta. Kui püsitollimaks on väiksem kui makstud või maksmisele kuuluv ajutine tollimaks või tagatise otstarbel määratud hinnanguline summa, tuleb vastavalt olukorrale kas tekkinud vahe tagasi maksta või kõnealune tollimaks ümber arvutada.

10.4. Välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul, kui on tehtud otsus kahju või olulise pidurdamise ohu kohta (kuid kahju ei ole veel tekkinud), võib kehtestada dumpinguvastase püsitollimaksu üksnes alates kahju või olulise pidurdamise ohu olemasolu kohta otsuse tegemise kuupäevast ning ajutiste meetmete rakendamise ajal tehtud mis tahes rahaline sissemakse tuleb tagasi maksta ning tollilattu järelevalve alla jäetud tooted kiiresti vabastada.

10.5. Kui lõplik otsus on eitav, tuleb ajutiste meetmete rakendamise ajal tehtud mis tahes rahaline sissemakse tagasi maksta ning tollilattu järelevalve alla jäetud tooted kiiresti vabastada.

10.6. Dumpinguvastase püsitollimaksuga võib maksustada tooteid, mis toodi tarbimiseks maale mitte varem kui 90 päeva enne ajutiste meetmete rakendamise kuupäeva, kui võimuorganid kõnealuse dumpingtoote suhtes tuvastavad, et:

i) on esinenud dumping, millega põhjustati kahju, või et importija oli või pidanuks olema teadlik, et eksportija kasutab dumpingut ning et selline dumping võib põhjustada kahju;

ii) kahju põhjustatakse toote laiaulatusliku dumpingimpordiga suhteliselt lühikese aja jooksul, mis tõenäoliselt, arvestades ajastamist, dumpingimpordi mahtu ja muid asjaolusid (nagu imporditava toote varude kiire kasv), tõsiselt kahjustab kehtestatava dumpinguvastase püsitollimaksu kaitselist mõju, tingimusel et asjaomastele importijatele on antud võimalus pakkuda selgitusi.

10.7. Pärast juurdluse algatamist võivad võimuorganid võtta selliseid meetmeid nagu tolliväärtuse kinnipidamine, mis võivad olla vajalikud dumpinguvastaste tollimaksude kogumiseks tagasiulatuvalt vastavalt lõikes 6 sätestatule, kui neil on piisavalt tõendusmaterjali selle kohta, et nimetatud lõikes sätestatud tingimused on täidetud.

10.8. Dumpinguvastase tollimaksuga ei tohi vastavalt lõike 6 sätetele tagasiulatuvalt maksustada tooteid, mis toodi tarbimiseks maale enne juurdluse algatamise kuupäeva.

Artikkel 11

Dumpinguvastaste tollimaksude ja hinnakohustuste kestus ja läbivaatamine

11.1. Dumpinguvastane tollimaks peab jääma jõusse üksnes nii kaua ja üksnes selles ulatuses, mis on vajalik, et avaldada vastutoimet kahju põhjustavale dumpingule.

11.2. Võimuorganid vaatavad tollimaksu jätkuva rakendamise vajaduse läbi omal algatusel, kui see on õigustatud, või mis tahes huvitatud poole taotlusel, kes esitab positiivset teavet, millega ta põhjendab läbivaatuse vajadust, [21] tingimusel et dumpinguvastase püsitollimaksu kehtestamisest on möödunud piisav aeg. Huvitatud pooltel on õigus taotleda, et võimuorganid uuriksid, kas tollimaksu jätkuv rakendamine on vajalik dumpingu korvamiseks, kas asjakohase tollimaksu kõrvaldamisel või muutmisel kahju tõenäoliselt jätkuks või tekiks uuesti, või mõlemat. Kui võimuorganid käesoleval lõikel põhineva läbivaatuse tulemusel otsustavad, et dumpinguvastane tollimaks ei ole enam õigustatud, tühistatakse see tollimaks viivitamata.

11.3. Hoolimata lõigete 1 ja 2 sätetest tuleb mis tahes dumpinguvastane püsitollimaks tühistada hiljemalt viis aastat pärast selle kehtestamise kuupäeva (või pärast kuupäeva, mil toimus hiliseim läbivaatus lõike 2 alusel, kui läbivaatuses käsitleti nii dumpingut kui ka kahju, või käesoleva lõike alusel), välja arvatud juhul, kui võimuorganid enne seda kuupäeva alustatud omaalgatusliku läbivaatuse käigus või läbivaatuse käigus, mis on algatatud omamaise tootmisharu poolt või selle nimel piisava aja jooksul enne seda kuupäeva esitatud korrektselt põhjendatud taotluse alusel, teevad otsuse, et selle tollimaksu tühistamine põhjustaks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumise või uuesti tekkimise. [22] Tollimaks võib jääda jõusse kuni sellise läbivaatuse tulemuste selgumiseni.

11.4. Artikli 6 sätted, milles käsitletakse tõendusmaterjali ja menetlust, kehtivad käesoleva artikli alusel korraldatud mis tahes läbivaatuse kohta. Iga selline läbivaatus peab toimuma kiiresti ja tuleb tavaliselt lõpule viia 12 kuu jooksul alates läbivaatuse algatamise kuupäevast.

11.5. Käesoleva artikli sätted kehtivad mutatis mutandis artikli 8 alusel aktsepteeritud hinnakohustuste kohta.

Artikkel 12

Avalik teatamine ja otsuse selgitamine

12.1. Kui võimuorganid on veendunud, et on piisavalt tõendusmaterjali õigustamaks dumpinguvastase juurdluse algatamist vastavalt artiklile 5, teatatakse sellest liikmele või liikmetele, kelle toodete suhtes seda juurdlust toimetatakse, ja teistele huvitatud pooltele, kel juurdlevad võimuorganid teavad olevat selle vastu huvi, ning selle kohta tehakse avalik teade.

12.1.1. Avalik teade juurdluse algatamise kohta peab sisaldama või vastasel korral eraldi ettekande kaudu [23] kättesaadavaks tegema piisavalt teavet järgmiste küsimuste kohta:

i) eksportijamaa või -maade nimi/nimed ning kõnealuse toote nimetus;

ii) juurdluse algatamise kuupäev;

iii) dumpingu väitmise alus taotluses;

iv) kokkuvõte neist teguritest, mille põhjal väidetakse kahju;

v) aadress, kuhu huvitatud pooled peaksid saatma oma esildised;

vi) huvitatud pooltele nende seisukohtade väljendamiseks võimaldatavad tähtajad.

12.2. Avalikult tuleb teatada mis tahes esialgsest või lõplikust kinnitavast või eitavast otsusest, mis tahes otsusest aktsepteerida kohustus vastavalt artiklile 8, niisuguse kohustuse tühistamisest ning dumpinguvastase püsitollimaksu tühistamisest. Igas sellises teates tuleb piisavalt üksikasjalikult esitada või vastasel korral eraldi ettekande kaudu kättesaadavaks teha tähelepanekud ja järeldused, mis juurdlevad võimuorganid kõigis nende poolt oluliseks peetud faktilistes ja juriidilistes küsimustes on teinud. Kõik sellised teated ja ettekanded tuleb edastada liikmele või liikmetele, kelle toodete kohta see otsustus või kohustus kehtib, ning teistele huvitatud pooltele, kel teatakse olevat selle vastu huvi.

12.2.1. Avalikus teates ajutiste meetmete rakendamise kohta tuleb esitada või vastasel korral eraldi ettekande kaudu kättesaadavaks teha dumpingu ja kahju kohta tehtud esialgsete otsuste piisavalt üksikasjalikud selgitused ning viidata faktilistele ja juriidilistele asjaoludele, mille põhjal argumentidega nõustuti või need tagasi lükati. Võttes hoolikalt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuet, peab see teade või ettekanne eelkõige sisaldama:

i) tarnijate nimesid või kui see on võimatu, asjaomaste tarnijamaade nimesid;

ii) toote kirjeldust, mis on tolli jaoks piisav;

iii) tuvastatud dumpingumäärasid ning vastavalt artiklile 2 ekspordihinna ja hariliku väärtuse määramisel ja võrdlemisel kasutatud metoodika täielikku põhjendust;

iv) kaalutlusi, mis on asjakohased kahju tuvastamisel vastavalt artiklis 3 sätestatule;

v) peapõhjusi, mis viisid otsuseni.

12.2.2. Avalik teade juurdluse lõpetamise või peatamise kohta kinnitava otsuse korral, mis näeb ette püsitollimaksu kehtestamise või hinnakohustuse aktsepteerimise, peab sisaldama või vastasel korral eraldi ettekande kaudu kättesaadavaks tegema kogu asjakohase teabe faktiliste ja juriidiliste asjaolude kohta ning põhjuste kohta, mille põhjal püsimeetmed kehtestati või hinnakohustus aktsepteeriti, võttes kohaselt arvesse konfidentsiaalse teabe kaitsmise nõuet. Teade või ettekanne peab eelkõige sisaldama punkti 2 alapunktis 1 kirjeldatud teavet, samuti eksportijate ja importijate asjakohaste argumentide või nõuetega nõustumise või nende tagasilükkamise põhjusi ning artikli 6 punkti 10 alapunkti 2 põhjal tehtud mis tahes otsuse aluseid.

12.2.3. Avalik teade juurdluse lõpetamise või peatamise kohta pärast artikli 8 kohase kohustuse aktsepteerimist peab muu hulgas sisaldama või vastasel korral eraldi ettekande kaudu kättesaadavaks tegema selle kohustuse mittekonfidentsiaalse osa.

12.3. Käesoleva artikli sätted kehtivad mutatis mutandis läbivaatuse algatamise ja lõpuleviimise kohta vastavalt artiklile 11 ja artikli 10 alusel tehtud otsuste kohta tollimakse tagasiulatuvalt rakendada.

Artikkel 13

Kohtulik läbivaatamine

Igal liikmel, kelle riiklikud õigusaktid sisaldavad sätteid dumpinguvastaste meetmete kohta, peavad olema üld-, arbitraaži- või halduskohtud või menetlused, mille otstarve on muu hulgas viivitamata läbi vaadata lõplike otsustega seotud haldusasjad ja otsuste läbivaatused artikli 11 mõistes. Sellised kohtud või menetlused peavad olema sõltumatud kõnealuse otsuse või läbivaatuse eest vastutavatest võimuorganitest.

Artikkel 14

Dumpinguvastased meetmed kolmanda maa nimel

14.1. Taotluse dumpinguvastaste meetmete võtmiseks kolmanda maa nimel peavad tegema neid meetmeid taotleva kolmanda maa võimuorganid.

14.2. Kõnealune taotlus tuleb varustada hinnateabega näitamaks dumpingimpordi olemasolu ning üksikasjaliku teabega näitamaks, et väidetav dumping põhjustab kahju asjaomase kolmanda maa omamaisele tootmisharule. Kolmanda maa riigi valitsus peab importijamaa võimuorganitele osutama igakülgset abi viimase poolt nõuda võidava lisateabe hankimisel.

14.3. Sellise taotluse läbivaatamisel peavad importijamaa võimuorganid arvestama väidetava dumpingu mõju kolmanda maa asjaomasele tootmisharule tervikuna; see tähendab, et kahju ei hinnata mitte üksnes väidetava dumpingu mõju suhtes selle tootmisharu ekspordile importijamaale ega selle mõju suhtes kõnealuse tootmisharu koguekspordile.

14.4. Otsuse, kas menetlust alustada või mitte, teeb importijamaa. Kui importijamaa otsustab, et ta on valmis meetmeid võtma, pöördub ta kaubavahetuse nõukogu poole, et saada heakskiitu meetmete rakendamiseks.

Artikkel 15

Arengumaaliikmed

Tõdetakse, et arenenud liikmesmaad peavad käesoleva lepingu alusel dumpinguvastaste meetmete rakendamise kaalumisel eriti arvesse võtma arengumaaliikmete eriolukorda. Kui dumpinguvastased tollimaksud mõjutaksid arengumaaliikmete esmaseid huve, uuritakse enne nende rakendamist võimalikke konstruktiivseid õiguslikke kaitsevahendeid, mis on sätestatud käesolevas lepingus.

II JAGU

Artikkel 16

Dumpinguvastase tegevuse komitee

16.1. Käesolevaga luuakse dumpinguvastase tegevuse komitee (käesolevas lepingus "komitee"), kuhu kuuluvad iga liikme esindajad. Komitee valib endale esimehe ja tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas ning muidu vastavalt käesoleva lepingu asjakohastes sätetes ettenähtule mis tahes liikme taotlusel. Komitee täidab käesoleva lepinguga või liikmete poolt talle antud kohustusi ning annab liikmetele võimaluse pidada konsultatsioone mis tahes küsimuses, mis puudutab käesoleva lepingu toimimist või selle eesmärkide edendamist. Komitee sekretariaadina tegutseb WTO sekretariaat.

16.2. Vastavalt vajadusele võib komitee luua allorganeid.

16.3. Oma ülesannete täitmisel võivad komitee ja selle mis tahes allorganid konsulteerida mis tahes allikaga, mida nad peavad kohaseks, ning paluda sealt teavet. Enne kui komitee või selle allorgan palub teavet mõne liikme jurisdiktsiooni all olevast allikast, peab ta sellest siiski asjaomasele liikmele teatama. Ta peab hankima selle liikme nõusoleku ja nõusoleku igalt äriühingult, kellega kavatsetakse konsulteerida.

16.4. Liikmed esitavad komiteele viivitamata ettekandeid kõigist oma esialgsetest või lõplikest dumpinguvastastest meetmetest. Need ettekanded peavad olema sekretariaadis kättesaadavad, et teised liikmed võiksid need üle vaadata. Samuti esitavad liikmed kord poolaastas ettekandeid kõigi eelnenud kuue kuu jooksul võetud dumpinguvastaste meetmete kohta. Poolaastaaruanded esitatakse kokkuleppelises standardvormis.

16.5. Iga liige teavitab komiteed, a) millised tema võimuorganid on pädevad algatama ja läbi viima artiklis 5 viidatud juurdlusi ning b) millised on riigisisesed protseduurid nende juurdluste algatamiseks ja läbiviimiseks.

Artikkel 17

Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine

17.1. Välja arvatud käesolevas lepingus eraldi sätestatud juhud, on käesoleva lepinguga seotud konsultatsioonide ja vaidluste lahendamise suhtes kohaldatav vaidluste lahendamise käsituslepe.

17.2. Iga liige peab mõistvalt arvesse võtma teise liikme esildisi mis tahes küsimuses, mis mõjutab käesoleva lepingu toimimist, ning tagama piisavad võimalused sellealasteks konsultatsioonideks.

17.3. Kui mis tahes liige leiab, et teine liige või teised liikmed tema käesoleva lepingu alusel otseselt või kaudselt saadavat kasu olematuks muudab/muudavad või vähendab/vähendavad või takistab/takistavad mis tahes eesmärgi saavutamist, võib ta selleks, et leida nimetatud küsimuses vastastikku rahuldav lahendus, kirjalikult taotleda konsultatsioone asjaomase liikme või asjaomaste liikmetega. Iga liige peab mõistvalt arvesse võtma teise liikme iga konsultatsioonitaotlust.

17.4. Kui konsultatsioone taotlenud liige leiab, et vastavalt lõikele 3 toimunud konsultatsioonide käigus ei ole vastastikuse kokkuleppe teel lahendust saavutatud ning kui importijaliikme haldusorganid on võtnud lõpliku iseloomuga meetmeid dumpinguvastaste püsitollimaksudega maksustamiseks või hinnakohustuste aktsepteerimiseks, võib ta anda kõnealuse küsimuse lahendada vaidluste lahendamise organile (VLO). Kui ajutisel meetmel on märkimisväärne mõju ning konsultatsioone taotlenud liige leiab, et see meede võeti vastuolus artikli 7 lõike 1 sätetega, võib see liige samuti anda kõnealuse küsimuse lahendada VLOle.

17.5. Kaebuse esitanud poole nõudel moodustab VLO vaekogu vaatamaks läbi küsimuse, mis põhineb:

i) taotlejaliikme kirjalikul avaldusel, milles on näidatud, kuidas tema käesoleva lepingu alusel otseselt või kaudselt saadav kasu on olematuks muudetud või vähendatud või et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist takistatakse;

ii) faktidel, mis on kooskõlas asjakohaste riigisiseste protseduuridega tehtud kättesaadavaks importijaliikme võimuorganitele.

17.6. Lõikes 5 viidatud küsimust läbi vaadates peab vaekogu:

i) küsimusega seotud faktide hindamisel otsustama, kas võimuorganid on tuvastanud faktid korrektselt ja kas faktide nendepoolne hinnang on olnud erapooletu ja objektiivne. Kui faktid on tuvastatud korrektselt ning hinnang on olnud erapooletu ja objektiivne, siis seda hinnangut ümber ei lükata, ehkki vaekogu võib olla jõudnud teistsugusele järeldusele;

ii) tõlgendama käesoleva lepingu asjakohaseid sätteid kooskõlas rahvusvahelise avaliku õiguse tõlgendamise tavareeglitega. Kui vaekogu leiab, et käesoleva lepingu asjakohase sätte puhul on võimalik enam kui üks lubatav tõlgendus, peab vaekogu tunnistama võimuorganite meetme käesolevale lepingule vastavaks, kui see tugineb ühele neist lubatavatest tõlgendustest.

17.7. Vaekogule antud konfidentsiaalset teavet ei avaldata ilma seda teavet andnud isiku, organisatsiooni või võimuorgani vormikohase loata. Kui vaekogult sellist teavet taotletakse, kuid vaekogu ei ole volitatud seda teavet väljastama, esitatakse selle teabe mittekonfidentsiaalne kokkuvõte teavet andnud isiku, organisatsiooni või võimuorgani loal.

III JAGU

Artikkel 18

Lõppsätted

18.1. Teise liikme dumpingekspordi vastu ei tohi võtta ühtegi erimeedet, mis ei ole kooskõlas GATT 1994 sätetega vastavalt nende tõlgendusele käesolevas lepingus. [24]

18.2. Ühegi käesoleva lepingu sätte suhtes ei tohi teha reservatsioone ilma teiste liikmete nõusolekuta.

18.3. Punktide 3.1 ja 3.2 kohaselt kehtivad käesoleva lepingu sätted juurdluste ja olemasolevate meetmete läbivaatamise suhtes, mis on algatatud taotluste alusel, mis on tehtud kuupäeval, mil WTO leping asjaomase liikme suhtes jõustus, või pärast seda.

18.3.1. Tagasimakseprotseduurides vastavalt artikli 9 lõikele 3 kehtivad dumpingumäärade arvutamise suhtes reeglid, mida kasutati dumpingu hiliseimal tuvastamisel või läbivaatusel.

18.3.2. Artikli 11 lõike 3 puhul arvestatakse, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed kehtestati hiljemalt kuupäeval, mil WTO leping liikme suhtes jõustus, kui asjaomase liikme sel kuupäeval jõus olnud õigusaktid juba ei sisaldanud nimetatud lõikes sätestatud tüüpi klauslit.

18.4. Iga liige peab astuma kõik vajalikud üldise või erilise iseloomuga sammud tagamaks, et hiljemalt kuupäeval, mil WTO leping tema suhtes jõustub, on tema seadused, määrused ja haldusprotseduurid kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, mis võivad selle liikme suhtes kehtida.

18.5. Iga liige teavitab komiteed mis tahes muudatustest oma seadustes ja määrustes, mis on käesoleva lepingu puhul asjakohased, ning muudatustest selliste seaduste ja määruste haldamisel.

18.6. Komitee vaatab igal aastal läbi käesoleva lepingu rakendamise ja toimimise, võttes arvesse selle eesmärke. Igal aastal teavitab komitee kaubavahetuse nõukogu nende läbivaatustega hõlmatud aja jooksul toimunud sündmustest.

18.7. Käesoleva lepingu lisad on selle lepingu lahutamatu osa.

[1] "Algatatud" tähendab käesolevas lepingus protseduurilist toimingut, millega liige vastavalt artikli 5 sätetele formaalselt juurdluse algatab.

[2] Eksportijamaa siseturul tarbimiseks suunatud samasuguse toote müügi puhul loetakse hariliku väärtuse kindlaksmääramisel piisavaks, kui sellise müügi käive on vähemalt 5 % käibest, mille moodustab kõnealuse toote müük importijamaale, tingimusel et aktsepteeritav peaks olema ka väiksem määr, kui ilmneb, et omamaine müük on ka sellel väiksemal määral piisavalt ulatuslik korrektse võrdluse jaoks.

[3] Mõistet "võimuorganid" tuleb käesolevas lepingus tõlgendada kui asjaomase kõrgeima tasandi organeid.

[4] Pikemaks ajaks tuleks harilikult lugeda üks aasta, kuid igal juhul peab see olema vähemalt kuus kuud.

[5] Ühiku maksumusest odavamalt müümise kogus on märkimisväärne, kui võimuorganid tuvastavad, et kaalutud keskmine müügihind hariliku väärtuse määramiseks vaadeldavates tehingutes on madalam kui kaalutud keskmine omahind või et ühiku maksumusest odavamalt müümise mahu arvele langeb vähemalt 20 % hariliku väärtuse määramiseks vaadeldavates tehingutes toimunud müügi mahust.

[6] Käivitustoimingute täpsustus peab kajastama kulusid käivitusperioodi lõpul või, kui see periood kestab juurdlusperioodist kauem, hiliseimaid kulusid, mida võimuorganid saavad juurdluse käigus põhjendatult arvesse võtta.

[7] Arusaadavalt võivad mõned eespool nimetatud tegurid kattuda ning võimuorganid peavad tagama, et nad ei dubleeriks täpsustusi, mis on käesoleva sätte alusel juba tehtud.

[8] Harilikult on müügipäevaks lepingu, ostutellimuse, tellimuse kinnitamise või müügiarve kuupäev, vastavalt sellele, millises nimetatud dokumentidest on kajastatud olulised müügitingimused.

[9] Käesolevas lepingus tähendab "kahju", kui seda ei ole teisiti määratletud, omamaise tootmisharu olulist kahjustamist, omamaise tootmisharu olulise kahjustamise ohtu või sellise tootmisharu rajamise olulist pidurdamist ning seda tõlgendatakse kooskõlas käesoleva artikli sätetega.

[10] Üks, ehkki mitte ainus näide on olukord, mille puhul on veenev põhjus uskuda, et toote dumpinghindadega importimine lähitulevikus ulatuslikult suureneb.

[11] Käesolevas lõikes peetakse tootjaid eksportijate või importijatega seotuks üksnes siis, kui a) üks teist otseselt või kaudselt kontrollib; b) kolmas isik mõlemaid otseselt või kaudselt kontrollib; c) nad koos kolmandat isikut otseselt või kaudselt kontrollivad, tingimusel et on alust arvata või kahtlustada, et sellise suhte mõjul käitub tootja sidumata tootjatest erinevalt. Käesoleva lõike järgi loetakse, et üks isik kontrollib teist, kui tal on juriidiliselt või tööalaselt võimalik teist kitsendada või suunata.

[12] "Maksustama" tähendab käesolevas lepingus maksu kindlapiirilist või lõplikku juriidilist määramist või kogumist.

[13] Killustatud majandusharude puhul, mis hõlmavad erakordselt palju tootjaid, võivad võimuorganid toetuse ja vastuseisu määramisel kasutada statistiliselt kehtivaid küsitlusmeetodeid.

[14] Liikmed on teadlikud, et teatavate liikmete territooriumil võivad samalaadse toote omamaiste tootjate töötajad või nende töötajate esindajad esitada lõikes 1 kirjeldatud juurdlustaotluse või sellist taotlust toetada.

[15] Üldjuhul arvestatakse eksportijatele määratud tähtaega alates küsitluslehe saamise kuupäevast; selles mõttes loetakse küsitlusleht kättesaaduks nädal pärast selle ärasaatmist vastajale või toimetamist eksportijaliikme asjaomaste diplomaatiliste esindajate kätte või, omaette tolliterritooriumiga WTO liikme puhul, eksportiva territooriumi ametlikule esindajale.

[16] Mõistetakse, et kui asjaomaste eksportijate arv on eriti suur, tuleks kirjaliku taotluse täielik tekst esitada üksnes eksportijaliikme võimuorganitele või asjaomasele kaubandusettevõtete ühendusele.

[17] Liikmed on teadlikud, et teatavate liikmete territooriumil võidakse nõuda avaldamist vastavalt üksikasjalikule kaitsekorrale.

[18] Liikmed lepivad kokku, et konfidentsiaalsustaotlusi ei tohiks meelevaldselt tagasi lükata.

[19] Sõna "võidakse" ei tohi tõlgendada nii, et lubatakse üheaegselt menetluse jätkamist ja hinnakohustuste rakendamist, välja arvatud lõikes 4 sätestatud juhud.

[20] Mõistetakse, et kui kõnesoleva toote suhtes rakendatakse kohtuliku läbivaatuse menetlust, ei pruugi käesolevas punktis ja punktis 3.2 mainitud tähtaja järgimine olla võimalik.

[21] Dumpinguvastase tollimaksu lõpliku võlgnevuse määramine vastavalt artikli 9 lõikes 3 sätestatule ei kujuta iseendast läbivaatust käesoleva artikli tähenduses.

[22] Kui dumpinguvastase tollimaksu summat hinnatakse tagasiulatuvalt, ei saa võimuorganitelt hiliseima, artikli 9 punkti 3.1 kohase hindamismenetluse käigus tehtud järeldusega selle kohta, et tollimaksuga maksustada ei tule, iseendast nõuda, et võimuorganid tühistaksid lõpliku tollimaksu.

[23] Kui võimuorganid annavad käesoleva lepingu sätete kohast teavet ja selgitusi eraldi ettekandes, peavad nad tagama, et see ettekanne oleks hõlpsasti kättesaadav avalikkusele.

[24] See ei tähenda GATT 1994 teistele asjakohastele sätetele vastavate viisipäraste meetmete välistamist.

--------------------------------------------------

I LISA

KOHAPEALSE JUURDLUSE MENETLUSED VASTAVALT ARTIKLI 6 LÕIKELE 7

1. Juurdluse algatamisel tuleb teatada eksportijaliikme võimuorganitele ja äriühingutele, keda asi teadaolevalt puudutab, kavatsusest toimetada kohapeal juurdlust.

2. Kui erandolukorra puhul kavatsetakse juurdlusrühma kaasata valitsusväliseid spetsialiste, tuleks sellest eksportijaliikme äriühingutele ja võimuorganitele teatada. Nende valitsusväliste spetsialistide suhtes peaksid kehtima tõhusad sanktsioonid konfidentsiaalsusnõuete rikkumise puhul.

3. Enne külastusaja lõplikku kavandamist peaks olema üldine tava, et hangitakse eksportijaliikme asjaomaste äriühingute selgesõnaline nõusolek.

4. Niipea kui asjaomaste äriühingute nõusolek on hangitud, peaksid juurdlust toimetavad võimuorganid teatama eksportijaliikme võimuorganitele külastatavate äriühingute nimed ja aadressid ning kokkulepitud kuupäevad.

5. Kõnealustele äriühingutele tuleks külastusest piisavalt vara ette teatada.

6. Küsitluslehtede selgitamiseks tehtavad külastused peaksid toimuma üksnes eksportiva äriühingu soovil. Sellise külastuse võib teha üksnes siis, kui a) importijaliikme võimuorganid teavitavad asjaomase liikme esindajaid ja b) see liige ei esita külastuse suhtes vastuväiteid.

7. Kuna kohapealse juurdluse põhiotstarve on kontrollida antud teavet või hankida lähemaid üksikasju, tuleks juurdlust toimetada pärast seda, kui küsitluslehe vastused on saadud, välja arvatud siis, kui äriühing on nõus vastupidisega ning juurdlust toimetavad võimuorganid teavitavad kavatsetavast külastusest eksportijaliikme valitsusele ning see ei esita külastuse suhtes vastuväiteid; lisaks peaks olema üldine tava, et enne külastust antakse asjaomastele äriühingutele nõu kontrollitava teabe üldiseloomu ja kogu muu lähema teabe kohta, mis tuleb esitada, ehkki see ei tohiks välistada kohapealseid taotlusi saamaks hangitud teabe taustal lähemaid üksikasju.

8. Eksportijaliikme võimuorganite ja äriühingute päringutele ja küsimustele, mis on hädavajalikud edukaks juurdluseks kohapeal, tuleks võimaluse korral alati vastata enne külastust.

--------------------------------------------------

II LISA

PARIM KÄTTESAADAV TEAVE VASTAVALT ARTIKLI 6 LÕIKELE 8

1. Võimalikult kiiresti pärast juurdluse algatamist peaksid juurdlust toimetavad võimuorganid üksikasjalikult piiritlema mis tahes huvitatud poolelt nõutava teabe ning viisi, kuidas huvitatud pool peaks selle teabe oma kostes struktureerima. Võimuorganid peaksid ka tagama, et asjaomane pool oleks teadlik, et kui teavet põhjendatud aja jooksul ei esitata, on võimuorganitel lubatud teha otsustusi, tuginedes kättesaadavatele faktidele, sealhulgas neile, mille esitas omamaine tootmisharu juurdluse algatamise taotluseks.

2. Võimuorganid võivad ka nõuda, et huvitatud pool esitaks oma koste teataval teabekandjal (näiteks arvutikassetil) või teatavas arvutikeeles. Sellise nõude puhul peaksid võimuorganid arvesse võtma huvitatud poole põhjendatud võimalusi koste andmiseks eelistataval teabekandjal või eelistatavas arvutikeeles ning mitte nõudma, et see pool kasutaks oma koste jaoks arvutisüsteemi, mida ta muidu ei kasuta. Võimuorgan ei tohiks jätkuvalt nõuda arvutipõhist vastust, kui asjaomane huvitatud pool ei säilita oma dokumente arvutis ning kui koste nõutaval viisil esitamine tekitaks sellele huvitatud poolele põhjendamatut lisakoormust, näiteks põhjendamatuid lisakulutusi ja -vaeva. Võimuorganid ei tohiks jätkuvalt nõuda kostet teataval teabekandjal või teatavas arvutikeeles, kui asjaomane huvitatud pool ei säilita oma arvutipõhiseid dokumente sellistel teabekandjatel või sellises arvutikeeles ning kui koste nõutaval viisil esitamine tekitaks sellele huvitatud poolele põhjendamatut lisakoormust, näiteks põhjendamatuid lisakulutusi ja -vaeva.

3. Kogu kontrollitavat teavet, mis on esitatud asjakohaselt, nii et seda saab juurdluses põhjendamatute raskusteta kasutada, mis on esitatud õigeaegselt, mis on võimaluse korral esitatud võimuorganite nõutud teabekandjal või arvutikeeles, tuleb otsuse tegemisel arvesse võtta. Kui pool ei esita kostet eelistataval teabekandjal või eelistatavas arvutikeeles, kuid võimuorganid leiavad, et lõikes 2 sätestatud tingimused on rahuldatud, ei tohiks vastuse mitteandmist eelistataval teabekandjal või eelistatavas arvutikeeles pidada juurdlust märkimisväärselt takistavaks asjaoluks.

4. Kui võimuorganitel puudub võimalus töödelda teataval teabekandjal (näiteks arvutikassetil) esitatud teavet, tuleks see teave esitada kirjalikult või mis tahes muul võimuorganite jaoks vastuvõetaval kujul.

5. Kui esitatav teave ei ole kõigiti ideaalne, ei tohiks see anda võimuorganitele õigustust seda teavet mitte arvestada, tingimusel et asjaomane huvitatud pool on tegutsenud kõigiti vastavalt oma võimetele.

6. Kui tõendusmaterjali või teavet ei aktsepteerita, tuleks seda andnud poolele kohe teatada selle põhjustest ning anda talle võimalus põhjendatud aja jooksul lähemalt selgitada, võttes kohusetundlikult arvesse juurdluse tähtaegu. Kui võimuorganid ei pea selgitusi rahuldavaks, tuleks igas avaldatavas otsuses sellise tõendusmaterjali või teabe tagasilükkamist põhjendada.

7. Kui võimuorganid peavad oma otsustes, sealhulgas harilikku väärtust puudutavates otsustes, tuginema teisese allika teabele, sealhulgas teabele, mis on esitatud juurdluse algatamise taotluses, peaksid nad seda tegema eriti ettevaatlikult. Sel juhul peaksid võimuorganid võimaluse korral kontrollima seda teavet, tuginedes nende käsutuses olevatele teistele, sõltumatutele allikatele, nagu avaldatud hinnakirjad, ametlik impordistatistika ja tollideklaratsioonid, ning teabele, mida on juurdluse käigus andnud teised huvitatud pooled. Siiski on selge, et kui huvitatud pool ei tee koostööd ning võimuorganid ei pääse seetõttu ligi asjakohasele teabele, võivad selle olukorra tagajärjed olla asjaomasele poolele vähem soodsad kui juhul, mil ta koostööd teeks.

--------------------------------------------------