Euroopa Majandusühenduse ja Dominica Ühenduse valitsuse vaheline

kalastuskokkulepe

EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS

(edaspidi "ühendus") ja

DOMINICA ÜHENDUSE VALITSUS

(edaspidi "Dominica"),

MEENUTADES ühenduse ja Dominica vahelisi tihedaid suhteid,

Lomé konventsioonist tuleneva koostöö vaimus, mis sümboliseerib poolte ühist soovi tugevdada sõbralikke suhteid Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikide ning ühenduse vahel,

VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Dominica vastastikust huvi kalavarude ratsionaalse majandamise, kaitsmise ja optimaalse kasutamise vastu, eriti Kariibi mere piirkonnas,

VÕTTES ARVESSE, et mõlemad pooled on alla kirjutanud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonile,

KINNITADES, et rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste kasutamine oma jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes selleks, et uurida, kasutada, kaitsta ja majandada nende elusressursse, peab olema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega,

VÕTTES ARVESSE asjaolu, et Dominica on moodustanud kuni 200 meremiilini ulatuva vööndi, kus üksnes Dominica võib kasutada oma suveräänseid õigusi kõnealuse vööndi kalavarude uurimiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja majandamiseks, ja et ühenduse kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluv ala Prantsuse Martinique‘i ja Guadeloupe‘i departemangu rannikuvetes ulatub kuni 200 meremiilini; kalapüük sellel alal toimub vastavalt ühenduse ühisele kalanduspoliitikale,

VÕTTES ARVESSE asjaolu, et osa Kariibi mere piirkonna kalavarudest koosneb ühistest või omavahel tihedalt seotud varudest, mida kasutavad mõlema poole kalurid, ja et seepärast on nende varude tulemuslik kaitsmine ja ratsionaalne majandamine praegu võimalik ainult mõlema poole koostöö kaudu, piiramata seejuures muid edaspidiseid koostöövorme,

OTSUSTANUD oma suhteid merekalapüügi valdkonnas arendada vastastikuse usalduse ja üksteise huvide austamise vaimus,

SOOVIDES kehtestada kalandustegevust reguleerivad üksikasjad ja tingimused, mis pakuvad osapooltele vastastikust huvi,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Käesoleva kokkuleppe eesmärk on kehtestada põhimõtted ja eeskirjad, mis tulevikus igas suhtes reguleerivad järgmist vastastikust kalandustegevust:

- nende ühenduse liikmesriikide lipu alla sõitvate laevade kalandustegevus, kes on registrisse kantud Prantsuse Guadeloupe'i ja Martinique'i departemangus ja alustavad oma põhitegevust kõnealuse piirkonna sadamatest (edaspidi "ühenduse laevad"), Dominica jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes (edaspidi "Dominica kalastusvöönd"),

- Dominicas registrisse kantud laevade kalandustegevus ühenduse kalastusvööndis Prantsuse Martinique‘i ja Guadeloupe‘i departemangu rannikuvetes, edaspidi "ühenduse kalastusvöönd".

Artikkel 2

Mõlemad pooled lubavad teise poole kalalaevadel oma kalastusvööndis kala püüda vastavalt artiklile 1 ja allpool sätestatule, eesmärgiga säilitada traditsioonilisi kalapüügivõimalusi.

Artikkel 3

1. Pooled teevad koostööd, et tagada mere kalavarude kaitse ja ratsionaalne majandamine ning hõlbustada vajalikke teadusuuringuid, eelkõige seoses:

a) mõlema poole kalastusvööndites leiduvate kalavarudega,

b) mõlema poole kalastusvööndites ja nendega piirnevatel aladel leiduvate kalavarudega.

2. Pooled peavad eelkõige korrapäraselt omavahel nõu lõikes 1 nimetatud kalavarusid käsitlevates küsimustes, et jõuda kokkuleppele kalandust reguleerivates meetmetes.

3. Kalavarude puhul, mida leidub mõlema poole kalastusvööndites ja nendega piirnevatel aladel, püüavad pooled kas otse või asjakohaste piirkondlike organite kaudu leppida kolmandate isikutega kokku nende varude kaitse ja ratsionaalse kasutamise meetmetes.

4. Pooled võtavad lõikes 1 nimetatud kalavarude kaitse ja ratsionaalse kasutamise meetmete määramisel arvesse parimaid olemasolevaid teadusnõuandeid, kalavarude omavahelist seotust, asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide nagu Kesk-Atlandi lääneosa kalanduskomisjoni tööd ja muid asjassepuutuvaid tegureid.

Artikkel 4

1. Selleks et saavutada pooltevahelistes kalandussuhetes vastastikku rahuldav tasakaal, peavad pooled korrapäraselt nõu küsimustes, mis käsitlevad nende kalalaevade arvu ja suurust, kellel on luba teise poole kalastusvööndis kala püüda. Mõlema poole nende laevade arv, kellel on luba teise poole kalastusvööndis kala püüda, sätestatakse lisatud protokollis.

2. Mõlema poole pädevad asutused edastavad teisele poolele õigel ajal dokumendi, mis sisaldab vastavalt I ja II lisale kõiki andmeid teise poole kalastusvööndis kalastada kavatseva kalalaeva kohta. Teine pool annab seejärel kokkulepitud tähtajaks välja püügilitsentsid, vajaduse korral pärast litsentsitasude maksmist. Ühiskomitee võib I ja II lisa uuesti läbi vaadata.

Artikkel 5

Et saavutada ühenduse jaoks Dominica kalastusvööndi kalapüügivõimaluste rahuldav tase, maksab ühendus juhul, kui püügivõimalused ei ole tasakaalus, Dominica valitsusele rahalist hüvitist vastavalt käesolevale kokkuleppele lisatud protokollile, et saavutada artikliga 4 ettenähtud vastastikku rahuldav tasakaal. Selline hüvitamine ei piira Dominica rahastamist Lomé konventsiooni alusel.

Artikkel 6

1. Pooled võtavad kõik asjakohased meetmed selle tagamiseks, et nende laevad peavad kinni käesoleva kokkuleppe sätetest ja õigusnormidest, mis reguleerivad kalapüüki teineteise kalastusvööndis.

2. Ühe poole kalalaevad järgivad teise poole kalastusvööndis kalastades kaitsemeetmeid, järelevalvemeetmeid ja kõiki muid selle vööndi kalandustegevust reguleerivaid eeskirju.

3. Kumbki pool võtab asjakohased meetmed selle tagamiseks, et kolmandate riikide laevad, kellele on antud kalapüügiõigused, järgivad kõiki kaitsemeetmeid, milles pooled on käesolevast kokkuleppest tulenevalt kokku leppinud.

4. Kumbki pool teatab teisele ette kõikidest uutest meetmetest või tingimustest, mis reguleerivad kalandustegevust tema kalastusvööndis.

5. Kaitsemeetmed, mida kumbki pool kalamajanduse reguleerimiseks võtab, põhinevad objektiivsetel ja teaduslikel kriteeriumidel ja nendega ei diskrimineerita teist poolt ei faktiliselt ega juriidiliselt.

6. Kumbki pool võib kooskõlas rahvusvahelise õigusega võtta oma kalastusvööndis meetmeid, mis on vajalikud selle tagamiseks, et teise poole laevad järgiksid käesoleva kokkuleppe sätteid.

Artikkel 7

Kui ühe poole ametiasutused otsustavad kalavarude olukorra ettenägematu muutuse tõttu võtta uusi kaitsemeetmeid, millel on teise poole arvates selle tema laevade kalandustegevusele märkimisväärne mõju, peavad pooled nõu pidama, et taastada artiklis 4 nimetatud tasakaal, võttes arvesse rahalist hüvitist, mille ühendus juba maksnud on.

Artikkel 8

Pooled peava käesoleva kokkuleppe rakendamise ja nõuetekohase toimimisega seotud küsimuste üle üksteisega nõu.

Artikkel 9

Käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise tagamiseks moodustatakse ühiskomitee. Mõlema poole osavõtjate arv on piiratud nelja isikuga, vaatlejad välja arvatud.

Komitee tuleb kokku üks kord aastas ja korraldab kummagi poole taotluse korral erakorralisi kohtumisi.

Artikkel 10

Mitte ükski käesoleva kokkuleppe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes.

Artikkel 11

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut selles lepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Dominica territooriumi suhtes.

Artikkel 12

Protokoll ja lisad on käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa.

Artikkel 13

Käesolevat kokkulepet kohaldatakse esialgu kolm aastat alates kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teatades sellest ette vähemalt kuus kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist, kehtib kokkulepe edasi kolmeaastaste tähtaegade kaupa, juhul kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt kuus kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 14

Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Artikkel 15

Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris taani, hollandi, inglise, prantsuse, kreeka, saksa, itaalia, portugali, ja hispaania keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Euroopa Majandusühenduse nimel

Dominica Ühenduse valitsuse nimel

--------------------------------------------------

I LISA

EUROOPA ÜHENDUSED

LITSENTSITAOTLUS KALASTAMISEKS LIIKMESRIIKIDE 200MIILISES KALASTUSVÖÖNDIS, MIDA REGULEERITAKSE ÜHENDUSE KALAPÜÜGIEESKIRJADEGA

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

II LISA

LITSENTSI TAOTLUSVORM

1. Laevaomaniku nimi ja aadress: …

…

…

2. Agendi või muu seadusjärgse esindaja nimi ja aadress: …

…

…

3. Laeva kapteni nimi ja aadress: …

…

…

4. Laeva nimi: …

5. Laeva tüüp: …

6. Masina võimsus: …

7. Registreerimissadam ja -riik: …

8. Registrinumber: …

9. Kalalaeva pardatähis: …

10. Kutsungitähed: …

11. Raadiokutsung: … Sagedus: …

12. Pikkus: …

13. Netoregistertonnaaž: …

14. Brutoregistertonnaaž: …

15. Kavandatava kalandustegevuse kirjeldus: …

…

16. Kehtivusaeg alates … kuni …

… (Taotlemise kuupäev) | … (Allkiri) |

--------------------------------------------------

Euroopa Majandusühenduse ja Dominica Ühenduse vaheline PROTOKOLL tingimuste kohta, mis reguleerivad mõlema poole kalalaevade vastastikust juurdepääsu üksteise vetele

Artikkel 1

1. Vastavalt kokkuleppe artiklile 4 antakse Prantsuse Guadeloupe'i ja Martinique'i departemangus registrisse kantud ühenduse laevadele, mille pikkus ei ületa 30 jalga ja millel on lubatud Dominica kalastusvööndis kala püüda, järgmine arv litsentse:

a) lähtejoontest mõõdetuna 12 meremiilist väljapoole jääval alal:

- 100 litsentsi põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügiks ajavahemikus 1. jaanuarist — 31. detsembrini,

- 50 litsentsi pelaagiliste liikide püügiks ajavahemikus 1. jaanuarist — 30. juunini,

- 20 litsentsi põhjalähedaste liikide püügiks ajavahemikus 1. juulist — 31. detsembrini; ühiskomitee vaatab nende litsentside arvu üle kokkuleppe kohaldamise esimese aasta lõpus;

b) lähtejoontest mõõdetuna 6–12 meremiili vahelisel alal:

- 30 litsentsi pelaagiliste liikide püügiks kolmel kuul aastas.

2. Vastavalt kokkuleppe artiklile 4 antakse Dominicas registrisse kantud laevadele ühenduse kalastusvööndis Prantsuse Guadeloupe'i ja Martinique'i departemangu rannikuvetes kalastamiseks järgmine arv litsentse:

a) lähtejoontest mõõdetuna 12 meremiilist väljapoole jääval alal:

- 20 laevale pikkusega kuni 30 jalga, põhjalähedaste ja pelaagiliste liikide püügiks ajavahemikus 1. jaanuarist — 31. detsembrini;

b) lähtejoontest mõõdetuna 6–12 meremiili vahelisel alal:

- punktis a nimetatud laevad võivad pelaagilisi liike püüda kolmel kuul aastas.

3. Olenemata lõigetes 1 ja 2 sätestatust nõustub kumbki pool protokollis sätestatud piirides andma teisele poolele maksimaalselt viis litsentsi iga laeva kohta, mille pikkus on üle 30, kuid mitte üle 40 jala.

Artikkel 2

1. Dominica kalastusvööndis kalastavate ühenduse laevade suhtes kohaldatavad litsentsitasud on järgmised:

- laevad pikkusega kuni 30 jalga: 100 Ida-Kariibi dollarit (EC $) laeva kohta aastas,

- laevad pikkusega üle 30, kuid mitte üle 40 jala: 150 Ida-Kariibi dollarit (EC $) laeva kohta aastas.

Ühiskomitee vaatab need summad üle pärast kokkuleppe esimest kohaldamisaastat.

2. Litsentsitasud, mis protokolli kehtivusaja eest seoses artikli 1 lõikes 2 nimetatud laevadega tasumisele kuuluvad, on arvesse võetud artikliga 3 kehtestatud rahalise hüvitise suuruse määramisel.

Artikkel 3

1. Kokkuleppe artiklis 5 nimetatud rahaline hüvitis määratakse kokkuleppe kohaldamise esimeseks kolmeks aastaks kindlaks 1650000 eküüle, mis tuleb tasuda kolme võrdse aastase osamaksena. Rahalise hüvitise määramine ei piira võimalike tulevaste protokollide kohaldamist.

2. Hüvitis makstakse arvele, mille Dominica Ühenduse valitsuse valitud finantsasutus on avanud.

Artikkel 4

Ühendus toetab käesoleva protokolli kehtivusajal teadusprogrammi rahastamist 400000 eküüga, et saada ulatuslikumaid teadmisi kalavarude kohta Dominica vetes, eelkõige kokkuleppe artiklis 3 nimetatud varude osas.

Artikkel 5

Mõlemad pooled nõustuvad, et nende koostöö edukuse oluline osa on merekalapüügiga tegelevate isikute oskuste ja teadmiste täiendamine. Selleks hõlbustab ühendus Dominica kodanike pääsu oma liikmesriikide õppeasutustesse ning annab õppestipendiume ja võimaldab tööpraktikat kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades. Stipendiume võib kasutada ka teistes ühendusega koostöölepingu kaudu seotud riikides.

Stipendiumide üldmaksumus ei või ületada 150000 eküüd. Dominica asjaomaste ametiasutuste taotlusel võib osa sellest summast kasutada selleks, et rahastada osalemist rahvusvahelistel kalandusalastel kohtumistel või koolituskursustel. Summa makstakse välja juhul, kui seda kasutatakse.

--------------------------------------------------