TÕLGE  
CARTAGENA BIOOHUTUSE PROTOKOLLI VASTUTUST JA KAHJU HÜVITAMIST KÄSITLEV 
NAGOYA – KUALA LUMPURI LISAPROTOKOLL  
KÄESOLEVA LISAPROTOKOLLI OSALISED,  
OLLES bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni Cartagena bioohutuse protokolli (edaspidi „protokoll”) osalised,  
VÕTTES ARVESSE Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 13. põhimõtet,  
KINNITADES TAAS Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni 15. põhimõttes sisalduvat ettevaatusel põhinevat lähenemis ­
viisi,  
TUNNISTADES vajadust näha ette protokolli kohased sobivad vastumeetmed, kui kahju tekkimine on reaalne või on 
piisavalt tõenäoline, et kahju reaalselt tekib,  
MEENUTADES protokolli artiklit 27,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
Artikkel 1  
Eesmärk  
Käesoleva lisaprotokolli eesmärk on aidata kaasa bioloogilise 
mitmekesisuse säilimisele ja säästvale kasutamisele, võttes 
arvesse ka ohte inimese tervisele, ning kehtestada muundatud 
elusorganismidega seotud vastutuse ja kahju hüvitamise rahvus ­
vahelised eeskirjad ja menetlused.  
Artikkel 2  
Mõisted  
1. Käesolevas lisaprotokollis kasutatakse bioloogilise mitme ­
kesisuse konventsiooni (edaspidi „konventsioon”) artiklis 2 ning 
protokolli artiklis 3 kasutatud mõisteid.  
2. Lisaks sellele kasutatakse käesolevas lisaprotokollis järgmisi 
mõisteid:  
a) „protokolliosaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents” – 
protokolliosaliste kohtumisena toimiv konventsiooniosaliste 
konverents;  
b) „kahju”– kahjulik mõju bioloogilise mitmekesisuse säilimisele 
ning säästvale kasutamisele, võttes arvesse ka ohte inimeste 
tervisele, mis:  
i) on mõõdetav või muul viisil täheldatav, võttes võimaluse 
korral arvesse teaduslikult kehtestatud ning pädeva 
asutuse poolt tunnustatud võrdlusaluseid, milles võetakse 
arvesse mis tahes muid inimeste põhjustatud või loodus ­
likke muutusi, ning  
ii) on oluline, nagu on sätestatud allpool lõikes 3;  
c) „käitaja”– isik, kelle otsese või kaudse kontrolli all on muun ­
datud elusorganism, sealhulgas võib see mõiste vajaduse korral ning nagu on ette nähtud siseriikliku seadusega muu 
hulgas hõlmata loa omanikku või muundatud elusorganismi 
turule viinud isikut, arendajat, tootjat, teavitajat, eksportijat, 
importijat, vedajat või tarnijat;  
d) „vastumeetmed”– sobivad meetmed, millega saab:  
i) vajaduse korral vältida, minimeerida, piirata, leevendada 
kahju või seda muul viisil ära hoida;  
ii) taastada bioloogiline mitmekesisus meetmetega, mis 
võetakse järgmises järjekorras:  
a. bioloogilise mitmekesisuse taastamine kahju tekkimise 
eelse või sellele võimalikult lähedase olukorrani, ning 
kui pädev asutus määrab kindlaks, et kahju tekkimise 
eelse olukorra taastamine ei ole võimalik;  
b. taastamine, muu hulgas bioloogilise mitmekesisuse 
kadunud komponentide asendamisega kas samas 
kohas või vajaduse korral mujal muude komponenti ­
dega, mille kasutusotstarve on sama või muud liiki.  
3. „Oluline” kahjulik mõju määratakse kindlaks järgmiste 
tegurite alusel:  
a) pikaajaline või püsiv muutus, mille all mõeldakse muutust, 
millega seotud kahju looduslikult ei taastu mõistliku aja 
jooksul;  
b) bioloogilise mitmekesisuse komponente kahjustavate kvalita ­
tiivsete või kvantitatiivsete muutuste ulatus;  
c) bioloogilise mitmekesisuse komponentide vähenenud suut ­
likkus pakkuda hüvesid ja teenuseid;ET L 46/4 Euroopa Liidu Teataja 19.2.2013
d) inimeste tervisele protokolli eiramisega põhjustatud kahjuliku 
mõju ulatus.  
Artikkel 3  
Reguleerimisala  
1. Käesolevat lisaprotokolli kohaldatakse muundatud elus ­
organismide piiriülesest veost tekkiva kahju suhtes. Muundatud 
elusorganismid on organismid, kes on:  
a) ette nähtud kasutamiseks vahetult toiduna või söödana või 
sellel otstarbel töötlemiseks;  
b) ette nähtud suletud tingimustes kasutamiseks;  
c) ette nähtud tahtlikuks keskkonda viimiseks.  
2. Käesolevat lisaprotokolli kohaldatakse tahtliku piiriülese 
veo puhul sellise kahju suhtes, mis tekib lõikes 1 osutatud 
muundatud elusorganismide lubatud kasutamise tulemusena.  
3. Samuti kohaldatakse käesolevat lisaprotokolli protokolli 
artiklis 17 osutatud juhuslikust üle piiri sattumisest tuleneva 
kahju suhtes ning sellise kahju suhtes, mis tuleneb protokolli 
artiklis 25 osutatud ebaseaduslikust üle piiri veost.  
4. Käesolevat lisaprotokolli kohaldatakse sellisest muundatud 
elusorganismide piiriülesest veost tuleneva kahju suhtes, mis 
algas pärast käesoleva lisaprotokolli jõustumist sellise osalise 
jaoks, kelle jurisdiktsiooni alusele territooriumile toimus vedu 
üle piiri.  
5. Käesolevat lisaprotokolli kohaldatakse kahju suhtes, mis 
tekkis osalise siseriikliku jurisdiktsiooni alusel territooriumil.  
6. Osalised võivad siseriikliku jurisdiktsiooni alusel territoo ­
riumil tekkiva kahju käsitlemiseks kasutada siseriiklikus seaduses 
kehtestatud kriteeriume.  
7. Kahju suhtes, mis on tekkinud muundatud elusorganis ­
mide sellise piiriülese veo tõttu, mille päritoluriik ei ole osaline, 
kohaldatakse sama siseriiklikku seadust, millega rakendatakse 
käesolevat lisaprotokolli.  
Artikkel 4  
Põhjuslik seos  
Põhjuslik seos kahju ning asjaomase muundatud elusorganismi 
vahel tehakse kindlaks siseriikliku õiguse kohaselt.  
Artikkel 5  
Vastumeetmed  
1. Kahju tekkimise korral nõuavad osalised pädeva asutuse 
nõudeid arvestades asjaomaselt käitajalt või asjaomastelt käitaja ­
telt: a) pädeva asutuse kohest teavitamist;  
b) kahju hindamist ning  
c) asjakohaste vastumeetmete võtmist.  
2. Pädev asutus:  
a) tuvastab kahju tekitanud käitaja;  
b) hindab kahju ning  
c) määrab kindlaks, millised vastumeetmed peaks käitaja võtma.  
3. Kui asjakohane teave, sealhulgas kättesaadavad teadus ­
andmed või bioohutuse teabevõrgustikus kättesaadav teave, 
viitab sellele, et kahju tekkimise tõenäosus on piisavalt suur 
juhul, kui vastumeetmeid ei võeta õigeaegselt, nõutakse käitajalt 
sellise kahju vältimiseks asjakohaste vastumeetmete võtmist.  
4. Pädev asutus võib rakendada asjakohaseid vastumeetmeid, 
eelkõige juhul, kui käitaja ei ole seda teinud.  
5. Pädeval asutusel on õigus nõuda käitajalt kahju hindamise 
ning kõigi asjakohaste vastumeetmete rakendamisega seotud 
ning nendega kaasnevate kulude hüvitamist. Osalised võivad 
riigi õigusaktides näha ette muud olukorrad, mille puhul 
võidakse käitajalt kulude kandmist mitte nõuda.  
6. Pädeva asutuse otsused, millega nõutakse käitajalt vastu ­
meetmete võtmist, peavad olema põhjendatud. Käitajat tuleks 
sellistest otsustest teavitada. Riigi õigusaktides nähakse ette 
õiguskaitsevahendid, sealhulgas võimalus sellised otsused haldus- 
või kohtumenetluse korras läbi vaadata. Pädev asutus teavitab 
vastavalt riigi õigusaktidele ka käitajat kättesaadavatest õiguskait ­
sevahenditest. Osutatud vahendite kasutamine ei takista pädeval 
asutusel võtmast vajaduse korral vastumeetmeid, välja arvatud 
juhul, kui riigi õigusaktidega on ette nähtud teisiti.  
7. Käesoleva artikli rakendamisel ning selleks, et määrata 
kindlaks konkreetsed vastumeetmed, mida pädev asutus nõuab 
või võtab, võivad osalised vajaduse korral hinnata, kas vastu ­
meetmeid on tsiviilvastutuse alastes riigi õigusaktides juba käsit ­
letud.  
8. Vastumeetmeid rakendatakse vastavalt riigi õigusaktidele.  
Artikkel 6  
Erandid  
1. Osalised võivad näha riigi õigusaktidega ette järgmised 
erandid:  
a) loodusjõud või vääramatu jõud ningET 19.2.2013 Euroopa Liidu Teataja L 46/5
b) sõda või rahvarahutused.  
2. Osalised võivad vastavalt oma äranägemisele näha riigi 
õigusaktidega ette muid erandeid või leevendavaid asjaolusid.  
Artikkel 7  
Ajalised piirangud  
Osalised võivad näha riigi õigusaktidega ette:  
a) suhtelised ja/või absoluutsed ajalised piirangud, sealhulgas 
vastumeetmetega seotud tegevusele, ning  
b) sellise perioodi alguse, mille suhtes ajalist piirangut kohalda ­
takse.  
Artikkel 8  
Rahalised piirangud  
Osalised võivad näha riigi õigusaktidega ette rahalised piirangud 
vastumeetmetega seotud kulude hüvitamisele.  
Artikkel 9  
Regressiõigus  
Käesoleva lisaprotokolliga ei piirata ega kitsendata käitaja regres ­
siõigust muu isiku vastu ega tema õigust saada muult isikult 
kahjuhüvitist.  
Artikkel 10  
Rahaline tagatis  
1. Osalised säilitavad õiguse näha riigi õigusaktidega ette 
rahaline tagatis.  
2. Osalised kasutavad lõikes 1 osutatud õigust viisil, mis on 
kooskõlas rahvusvahelisest õigusest nende jaoks tulenevate 
õiguste ja kohustustega, arvestades protokolli preambuli kolme 
viimast lõiku.  
3. Protokolliosaliste kohtumisena toimiva osaliste konve ­
rentsi esimesel kohtumisel pärast lisaprotokolli jõustumist palu ­
takse sekretariaadil viia läbi põhjalik uuring, milles käsitletakse 
muu hulgas järgmist:  
a) finantstagatismehhanisme käsitlevad üksikasjad;  
b) selliste mehhanismide keskkonnaalase, majandusliku ja 
sotsiaalse mõju hindamine eelkõige arenguriikides ning  
c) asjakohaste finantstagatisi pakkuvate asutuste kindlaksmää ­
ramine.  
Artikkel 11  
Riigi vastutus rahvusvahelise õigusrikkumise korral  
Käesolev lisaprotokoll ei mõjuta üldise rahvusvahelise õiguse 
eeskirjade kohaseid õigusi ega kohustusi seoses riigi vastutusega 
rahvusvahelise õigusrikkumise korral.  Artikkel 12  
Rakendamine ja seos tsiviilvastutusega  
1. Osalised näevad riigi õigusaktidega ette eeskirjad ja menet ­
lused kahju käsitlemiseks. Selle kohustuse rakendamiseks näevad 
osalised ette käesoleva lisaprotokolli kohased vastumeetmed 
ning võivad vajaduse korral:  
a) kohaldada kehtivaid riigi õigusakte, sealhulgas, vajaduse 
korral, tsiviilvastutust käsitlevaid üldeeskirju ja -menetlusi;  
b) kohaldada või töötada konkreetselt selle jaoks välja tsiviil ­
vastutuse eeskirju ja menetlusi, või  
c) töötada välja kahe eespool nimetatu kombinatsiooni või seda 
kohaldada.  
2. Selleks et näha riigi õigusaktidega ette nõuetekohased 
tsiviilvastutuse eeskirjad ja menetlused materiaalse või isikule 
tekitatud kahju korral, mis on seotud artikli 2 lõike 2 punktis 
b määratletud kahjuga, osalised:  
a) jätkavad kehtivate tsiviilvastutust käsitlevate üldiste õigus ­
aktide kohaldamist;  
b) töötavad konkreetselt selle jaoks välja tsiviilvastutust käsit ­
levad õigusaktid ja kohaldavad neid või jätkavad nende 
kohaldamist või  
c) töötavad välja kahe eespool nimetatud kombinatsiooni ja 
kohaldavad seda või jätkavad selle kohaldamist.  
3. Kui osalised töötavad välja tsiviilõigust käsitlevaid õigus ­
akte lõike 1 või 2 punkti b või c kohaselt, käsitlevad nad 
vajaduse korral muu hulgas järgmisi elemente:  
a) kahju;  
b) vastutuse standard, sealhulgas objektiivne või süüline vastu ­
tus; 
c) vajaduse korral vastutuse suunamine;  
d) nõude esitamise õigus.  
Artikkel 13  
Hindamine ja läbivaatamine  
Protokolliosaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents 
hindab viis aastat pärast lisaprotokolli jõustumist ning seejärel 
iga viie aasta tagant, kas käesolev lisaprotokoll on olnud tõhus, 
eeldusel, et osalised on teinud kättesaadavaks teabe, mille alusel 
sellist läbivaatamist nõutakse. Läbivaatamine viiakse läbi proto ­
kolli artikliga 35 ettenähtud läbivaatamise ja hindamise kohaselt, 
välja arvatud juhul, kui käesoleva lisaprotokolli osalised on 
otsustanud teisiti. Esimene läbivaatamine sisaldab artiklite 
10 ja 12 tõhususe hindamist.ET L 46/6 Euroopa Liidu Teataja 19.2.2013
Artikkel 14  
Protokolliosaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents  
1. Vastavalt konventsiooni artikli 32 lõikele 2 toimib proto ­
kolliosaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents käesoleva 
lisaprotokolli osaliste kohtumisena.  
2. Protokolliosaliste kohtumisena toimiv osaliste konverents 
kontrollib korrapäraselt käesoleva lisaprotokolli rakendamist ja 
teeb oma volituste piires lisaprotokolli tõhusaks rakendamiseks 
vajalikke otsuseid. Ta täidab talle käesoleva lisaprotokolliga 
antud ülesandeid ning protokolli artikli 29 lõike 4 punktidega 
a ja f antud ülesandeid vajalike muudatustega.  
Artikkel 15  
Sekretariaat  
Käesoleva lisaprotokolli sekretariaadi ülesandeid täidab konvent ­
siooni artikli 24 alusel moodustatud sekretariaat.  
Artikkel 16  
Konventsiooni ja protokolli seos  
1. Käesoleva lisaprotokolliga täiendatakse, kuid ei muudeta 
protokolli.  
2. Käesolev lisaprotokoll ei mõjuta kõnealuse lisaprotokolli 
osaliste õigusi ja kohustusi, mis neil on konventsiooni ja proto ­
kolli kohaselt.  
3. Kui käesolevas lisaprotokollis ei ole sätestatud teisiti, 
kohaldatakse käesoleva lisaprotokolli suhtes konventsiooni ja 
protokolli sätted vajalike muudatustega.  
4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei mõjuta käesolev 
lisaprotokoll osaliste rahvusvahelise õiguse kohaseid õigusi ja 
kohustusi.  
Artikkel 17  
Allakirjutamine  
Käesolev lisaprotokoll on protokolli osalistele alla kirjutamiseks 
avatud 7. märtsist 2011 kuni 6. märtsini 2012 Ühinenud 
Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis.  
Artikkel 18  
Jõustumine  
1. Käesolev lisaprotokoll jõustub üheksakümnendal päeval 
pärast kuupäeva, millel neljakümnes konventsiooniosaline riik 
või piirkonna majanduskoostöö organisatsioon annab hoiule 
ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja.  2. Sellise riigi või piirkonna majanduskoostöö organisat ­
siooni suhtes, kes lisaprotokolli ratifitseerib, võtab vastu või 
kiidab heaks või ühineb sellega pärast seda, kui neljakümnes 
ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskiri on 
lõike 1 kohaselt hoiule antud, jõustub käesolev lisaprotokoll 
üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kõnealune riik või 
piirkonna majanduskoostöö organisatsioon on oma ratifitsee ­
rimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiule 
andnud, või kuupäeval, millel protokoll jõustub selle riigi või 
piirkonna majanduskoostöö organisatsiooni suhtes, olenevalt 
sellest, kumb kuupäev on hilisem.  
3. Lõike 1 ja 2 kohaldamisel ei loeta ühtegi piirkonna majan ­
duskoostöö organisatsiooni poolt hoiule antud dokumenti selle 
organisatsiooni liikmesriikide poolt hoiule antud dokumentide 
täienduseks.  
Artikkel 19  
Reservatsioonid  
Käesoleva lisaprotokolli suhtes ei või teha reservatsioone.  
Artikkel 20  
Ülesütlemine  
1. Osaline võib käesoleva lisaprotokolli igal ajal üles öelda, 
kui lisaprotokolli jõustumisest tema suhtes on möödunud kaks 
aastat, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale.  
2. Selline ülesütlemine jõustub ühe aasta möödumisel 
kuupäevast, mil hoiulevõtja sai teate ülesütlemise kohta, või 
kõnealuses teates täpsustatud hilisemal päeval.  
3. Iga protokolli artikli 39 alusel protokolli üles öelnud 
osaline loetakse ka käesoleva lisaprotokolli üles öelnuks.  
Artikkel 21  
Autentsed tekstid  
Käesoleva lisaprotokolli originaali, mille araabia-, hiina-, hispaa ­
nia-, inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, 
hoitakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri juures.  
ÜLALTOODU KINNITUSEKS  on täievolilised esindajad käesolevale 
lisaprotokollile alla kirjutanud.  
KOOSTATUD  Nagoyas viieteistkümnendal oktoobril kahe 
tuhande kümnendal aastal.ET 19.2.2013 Euroopa Liidu Teataja L 46/7