Kokkulepe,

millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju

Preambul

KÄESOLEVA KOKKULEPPE OSALISED,

TUNNUSTADES, et kõikidel riikidel on õigus lubada oma kodanikel tegelda kalapüügiga avamerel sõltuvalt rahvusvahelise õiguse asjakohastest normidest, mida väljendab Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon,

TUNNUSTADES SAMUTI, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioonis väljendatud rahvusvahelise õiguse kohaselt on kõigil riikidel kohustus võtta oma kodanike suhtes meetmeid või teha teiste riikidega koostööd selliste meetmete võtmisel, mis võivad olla vajalikud avamere elusressursside kaitseks,

TUNNISTADES kõigi riikide õigust ja huvi arendada oma kalastusvööndeid vastavalt siseriiklikule poliitikale ning vajadust edendada koostööd arengumaadega, et suurendada nende võimet täita oma kohustusi vastavalt käesolevale kokkuleppele,

MEENUTADES, et ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsi poolt vastu võetud Agenda 21 kutsub riike kooskõlas rahvusvahelise õigusega võtma tõhusaid meetmeid, mis takistaksid nende kodanikke laevadel lippe vahetamast, et hoida kõrvale avamerekalapüügi suhtes kohaldatavate kaitse- ja majandamiseeskirjade järgimisest,

SAMUTI MEENUTADES, et säästva kalastamise rahvusvahelise konverentsi poolt vastu võetud Cancúni deklaratsioon kutsub samuti riike selles osas meetmeid võtma,

PIDADES SILMAS, et Agenda 21 alusel kohustuvad liikmesriigid avamere elusressursse kaitsma ja säästvalt kasutama,

KUTSUDES riike, kes ei osale ülemaailmsetes, piirkondlikes või allpiirkondlikes kalastusorganisatsioonides või lepetes, selliste organisatsioonidega või selliste organisatsioonide või lepete osapooltega liituma või vajaduse korral kokkuleppeid sõlmima eesmärgiga saavutada rahvusvaheliste kaitse- ja majandamiseeskirjade järgimine,

TEADLIKUNA iga riigi kohustustest teostada tõhusalt oma jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade suhtes, kaasa arvatud kalalaevad ja kala ümberlaadimisega tegelevad laevad,

OLLES TEADLIKUD, et laevade lippudega varustamine või lippude vahetamine mere elusressursside rahvusvaheliste kaitse- ja majandamiseeskirjade järgimise vältimiseks ning lipuriikide suutmatus täita oma kohust nende lipu all sõitvate kalalaevade puhul on teguriteks, mis kahjustavad tõsiselt selliste eeskirjade tõhusust,

MÕISTES, et käesoleva kokkuleppe eesmärgi võib saavutada, täpsustades lipuriikide vastutust nende lipu all sõitvate ja avamerel tegutsevate kalalaevade eest, kaasa arvatud lipuriigi luba selliseks tegevuseks, samuti tugevdades rahvusvahelist koostööd ning suurendades läbipaistvust avamerepüügialase teabe vahetamise teel,

MÄRKIDES, et käesolev kokkulepe moodustab lahutamatu osa rahvusvahelisest säästva kalastamise toimimisjuhendist, mida nõutakse Cancúni deklaratsioonis,

SOOVIDES sõlmida rahvusvahelist kokkulepet ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni, edaspidi "FAO", raames vastavalt FAO põhikirja XIV artiklile,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I artikkel

Mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) kalalaev — iga laev, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada mere elusressursside ärieesmärgil kasutamiseks, kaasa arvatud emalaevad ja kõik muud sellise püügitegevusega otseselt tegelevad laevad;

b) rahvusvahelised kaitse- ja majandamismeetmed — ühe või mitme mere elusressursside liigi kaitse- või majandamismeetmed, mis võetakse vastu ja mida kohaldatakse vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsioonis väljendatud rahvusvahelise õiguse asjakohastele normidele. Selliseid meetmeid võivad võtta ülemaailmsed, piirkondlikud või allpiirkondlikud kalastusorganisatsioonid sõltuvalt nende liikmete õigustest ja kohustustest või neid võib võtta lepingute või muude rahvusvaheliste kokkulepetega;

c) pikkus –

i) kõikide pärast 18. juulit 1982 ehitatud kalalaevade puhul 96 % kogupikkusest veepiiril, mis on 85 % kõrgusel vähimast teoreetilisest parda kõrgusest, mõõdetuna kiilu ülaosast, või pikkus vöörtäävi välisservast kuni roolipalleri telgjooneni samal veepiiril, kui see on pikem. Diferendiga projekteeritud laevade puhul mõõdetakse pikkust kavandatud veepiiriga paralleelsel veepiiril;

ii) kõikide enne 18. juulit 1982 ehitatud kalalaevade puhul riiklikus registris või muus laevaregistris registreeritud pikkus;

d) kalalaevaregister — kalalaevade register, kus on dokumenteeritud kalalaeva asjakohased andmed. See võib seisneda eraldi kalalaevaregistris või moodustada osa üldisest laevaregistrist;

e) piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon — piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, millele selle liikmesriigid on andnud pädevuse käesoleva kokkuleppega reguleeritavates küsimustes, sealhulgas volituse teha neis küsimustes tema liikmesriikide suhtes siduvaid otsuseid;

f) tema lipu all sõitvad laevad ja riigi lipu all sõitvad laevad — hõlmab laevu, millel on õigus sõita piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni liikmesriigi lipu all.

II artikkel

Kohaldamine

1. Kui käesoleva artikli järgmistes lõigetes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat kokkulepet kõigi kalalaevade suhtes, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kalapüügiks avamerel.

2. Kokkuleppeosaline võib teha käesoleva kokkuleppe kohaldamisest erandi tema lipu all sõitvatele kalalaevadele pikkusega alla 24 meetri, kui ta ei otsusta, et selline erand kahjustaks käesoleva kokkuleppe objekti ja eesmärki, juhul kui selliseid erandeid:

a) ei tehta lõikes 3 nimetatud püügipiirkondades tegutsevatele kalalaevadele, välja arvatud selle piirkonna rannikuäärse riigi lipu all sõitvad kalalaevad; ja

b) ei kohaldata kohustuste suhtes, mille kokkuleppeosaline on võtnud vastavalt käesoleva kokkuleppe III artikli lõikele 1 või VI artikli lõikele 7.

3. Ilma et see piiraks lõike 2 sätteid, võivad käesoleva kokkuleppe osalistest rannikuäärsed riigid igas püügipiirkonnas, mida seda piiravad rannikuäärsed riigid ei ole kuulutanud majandusvööndiks või samaväärseks kalavarude riikliku jurisdiktsiooni vööndiks, vahetult või sobivate kalastusorganisatsioonide kaudu nõustuda kehtestama minimaalset kalalaevade pikkust, millest väiksema pikkusega kalalaevade suhtes, mis sõidavad mõne sellise rannikuäärse riigi lipu all ja tegutsevad ainult selles püügipiirkonnas, käesolevat kokkulepet ei kohaldata.

III artikkel

Lipuriigi kohustused

1. a) Kokkuleppeosaline võtab meetmed, mis on vajalikud tagamaks, et tema lipu all sõitvad laevad ei tegele millegagi, mis kahjustaks rahvusvaheliste kaitse- ja majandamiseeskirjade tõhusust.

b) Kui kokkuleppeosaline on vastavalt II artikli lõikele 2 teinud käesoleva kokkuleppe muude sätete kohaldamisest erandi tema lipu all sõitvatele alla 24 meetri pikkustele kalalaevadele, võtab ta siiski tõhusaid meetmeid iga sellise kalalaeva suhtes, mis kahjustab rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust. Need meetmed peavad tagama, et kalalaev lõpetab rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust kahjustava tegevuse.

2. Eelkõige ei luba kokkuleppeosaline kasutada ühtki tema lipu all sõitvat kalalaeva kalapüügiks avamerel, kui see pole saanud selliseks kasutamiseks luba nimetatud osalise pädevalt asutuselt või asutustelt. Sellise loa saanud kalalaev peab kalastama vastavalt loa tingimustele.

3. Ükski kokkuleppeosaline ei luba kasutada tema lipu all sõitvat kalalaeva kalapüügiks avamerel, kui ta ei ole veendunud, et suudab tema ja kõnealuse kalalaeva vahelisi sidemeid arvestades selle laeva suhtes tõhusalt täita oma käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi.

4. Kui kalalaeva on lubanud kasutada kalapüügiks avamerel kokkuleppeosaline, kelle lipu all laev enam ei sõida, loetakse avamere kalapüügiluba tühistatuks.

5. a) Ükski kokkuleppeosaline ei anna luba kasutada avamere kalapüügiks ühtegi varem teise osalise territooriumil registreeritud kalalaeva, mis on kahjustanud rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, kui ta ei ole veendunud, et:

i) igasugune sellise kalalaeva avamere kalapüügiks kasutamise loa peatamise ajavahemik teise osalise poolt on lõppenud; ja

ii) ükski teine kokkuleppeosaline ei ole kolme viimase aasta jooksul tühistanud selle kalalaeva avamere kalapüügiks kasutamise luba.

b) Punkti a sätteid kohaldatakse samuti kalalaevade suhtes, mis on varem registreeritud riigis, mis ei ole käesoleva kokkuleppe osaline, kui kõnealusele osalisele on kättesaadav piisav teave kalapüügiloa peatamise või tühistamise asjaolude kohta.

c) Punktide a ja b sätteid ei kohaldata, kui kalalaeva omanik on hiljem vahetunud ja uus omanik on esitanud piisavad tõendid, mis näitavad, et eelmisel omanikul või käitajal ei ole kalalaeva suhtes enam juriidilisi, tululisi või rahalisi huve ega kontrolli.

d) Olenemata punktide a ja b sätetest võib kokkuleppeosaline lubada kasutada avamere kalapüügiks kalalaeva, mille suhtes muidu kohaldataks neid punkte, kui kõnealune kokkuleppeosaline on kõiki asjakohaseid fakte, sealhulgas teise osalise või riigi kalapüügiloa tühistamise asjaolusid arvesse võttes otsustanud, et loa andmine laeva kasutamiseks kalapüügiks avamerel ei kahjusta käesoleva kokkuleppe objekti ja eesmärki.

6. Kokkuleppeosaline tagab, et kõik tema lipu all sõitvad kalalaevad, mille ta on kandnud vastavalt IV artiklile peetavasse registrisse, on märgistatud nii, et neid on kerge identifitseerida vastavalt üldtunnustatud standarditele, nagu näiteks FAO standardnõuded kalalaevade märgistamiseks ja identifitseerimiseks.

7. Kokkuleppeosaline tagab, et iga tema lipu all sõitev kalalaev annab talle oma tegevuse kohta teavet, mis võib olla vajalik, võimaldamaks kokkuleppeosalisel täita käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi, sealhulgas eelkõige teave, mis käsitleb tema püügitegevuse piirkonda ning püüke ja lossimisi.

8. Kokkuleppeosaline võtab rakendusmeetmeid tema lipu all sõitvate kalalaevade suhtes, mis tegutsevad käesoleva kokkuleppe sätteid rikkudes, tehes vajaduse korral selliste sätete rikkumise õigusrikkumiseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Selliste rikkumiste puhul kohaldatavad karistused peavad olema piisavalt rasked, et tõhusalt tagada käesoleva kokkuleppe nõuete järgimine ja jätta rikkujad ilma ebaseadusliku tegevuse tulemusel saadavast tulust. Sellised karistused hõlmavad tõsiste rikkumiste korral avamere kalapüügiloa andmisest keeldumist, selle peatamist või tühistamist.

IV artikkel

Kalalaevade registrid

Kokkuleppeosaline peab käesoleva kokkuleppe eesmärgil registrit kalalaevadest, mis sõidavad tema lipu all ja mida on lubatud kasutada kalapüügiks avamerel, ning võtavad kõigi selliste kalalaevade registrisse kandmise tagamiseks vajalikud meetmed.

V artikkel

Rahvusvaheline koostöö

1. Kokkuleppeosalised teevad käesoleva kokkuleppe rakendamisel asjakohast koostööd ja vahetavad eeskätt teavet, kaasa arvatud tõendusmaterjali kalalaevade tegevuse kohta, et aidata lipuriigil III artiklist tulenevate kohustuste täitmiseks identifitseerida tema lipu all sõitvaid laevu, mis teadete kohaselt tegelevad rahvusvahelisi kaitse- ja majandamiseeskirju kahjustava tegevusega.

2. Kui kalalaev viibib vabatahtlikult kokkuleppeosalise sadamas, mis ei ole tema lipuriik, teatab kokkuleppeosaline, kui tal on piisav alus uskuda, et laeva on kasutatud rahvusvaheliste kaitse- ja majanduseeskirjade tõhusust kahjustavaks tegevuseks, sellest viivitamata lipuriigile. Kokkuleppeosalised võivad kehtestada korra, mille alusel sadamariigid võtavad uurimiseks vajalikke meetmeid, et teha kindlaks, kas kalalaeva on kasutatud käesoleva kokkuleppe sätteid rikkudes.

3. Kokkuleppeosalised sõlmivad vastavalt vajadusele koostöö- või vastastikuse abi lepinguid ülemaailmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul või kahepoolsel alusel, et edendada käesoleva kokkuleppe eesmärkide saavutamist.

VI artikkel

Teabevahetus

1. Kokkuleppeosaline teeb FAO-le hõlpsasti kättesaadavaks järgmise teabe iga vastavalt IV artiklile peetavasse registrisse kantud kalalaeva kohta:

a) kalalaeva nimi, registreerimisnumber, varasemad nimed (kui need on teada) ja registreerimissadam;

b) varasem lipuriik (kui see on olemas);

c) laeva rahvusvaheline raadiokutsung (kui see on olemas);

d) omaniku või omanike nimi ja aadress;

e) ehitamise koht ja aeg;

f) laeva tüüp;

g) pikkus.

2. Kokkuleppeosaline teeb FAO-le võimaluste piires kättesaadavaks järgmise lisateabe iga vastavalt IV artiklile peetavasse registrisse kantud kalalaeva kohta:

a) käitaja (haldaja) või käitajate (haldajate) nimi ja aadress (kui see on olemas);

b) kalapüügiviisi või -viiside tüüp;

c) teoreetiline pardakõrgus;

d) laius;

e) brutoregistertonnaaž;

f) peamasina või -masinate võimsus.

3. Kokkuleppeosaline teatab FAO-le viivitamata muutustest käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 loetletud teabes.

4. FAO levitab korrapäraselt käesoleva artikli lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud teavet kõigile kokkuleppeosalistele ja taotluse põhjal igale kokkuleppeosalisele eraldi. Samuti annab FAO sõltuvalt kõnealuse kokkuleppeosalise kehtestatud teabe levitamise piirangutest sellist teavet taotluse korral eraldi igale ülemaailmsele, piirkondlikule või allpiirkondlikule kalastusorganisatsioonile.

5. Samuti teatab iga kokkuleppeosaline FAO-le viivitamata:

a) kõigist regireg täiendustest;

b) kõigist regiregst kustutamistest, mille aluseks on:

i) kalalaeva omaniku või käitaja vabatahtlik loobumine kalapüügiloast või selle pikendamata jätmine;

ii) kalalaevale antud kalapüügiloa tühistamine vastavalt III artikli lõikele 8;

iii) fakt, et kõnealune kalalaev ei sõida enam tema lipu all;

iv) kõnealuse kalalaeva lammutamine, tegevuse lõpetamine või hukkumine; või

v) mõni muu põhjus.

6. Kui FAO-le antakse teavet vastavalt lõike 5 punktile b, täpsustab kõnealune kokkuleppeosaline, millist selles lõikes loetletud põhjust kohaldatakse.

7. Iga kokkuleppeosaline teatab FAO-le:

a) kõigist II artikli lõike 2 alusel tehtud eranditest, selliste kalalaevade arvu ja tüübi ning selliste kalalaevade tegevuse geograafilise piirkonna; ja

b) kõigist vastavalt II artikli lõikele 3 sõlmitud kokkulepetest.

8. a) Iga kokkuleppeosaline teatab FAO-le viivitamata kogu asjakohase teabe kõigi tema lipu all sõitvate kalalaevade tegevuse kohta, mis kahjustab rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust, koos kõnealuse kalalaeva või kalalaevade identifitseerimisega ja kokkuleppeosalise poolt sellise tegevuse suhtes võetud meetmetega. Aruanded kokkuleppeosalise rakendatud meetmete kohta võivad sõltuda piirangutest, mida võib konfidentsiaalsuse osas nõuda siseriiklik seadusandlus, sealhulgas eeskätt konfidentsiaalsus veel lõpetamata meetmete puhul.

b) Iga kokkuleppeosaline, kellel on põhjendatult alust arvata, et kalalaev, mis ei oma õigust tema lipu alla sõita, on seotud tegevusega, mis kahjustab rahvusvaheliste kaitse- ja majandamiseeskirjade tõhusust, juhib sellele kõnealuse lipuriigi tähelepanu ning võib vajaduse korral juhtida sellele FAO tähelepanu. Ta esitab lipuriigile kogu tõendusmaterjali ja võib FAO-le esitada selliste tõendite kokkuvõtte. FAO ei levita sellist teavet enne, kui lipuriigil on olnud võimalus väidet ja esitatud tõendeid kommenteerida või vajaduse korral vastuväiteid esitada.

9. Iga kokkuleppeosaline teatab FAO-le kõigist juhtudest, kui kokkuleppeosaline on vastavalt III artikli lõike 5 punktile d andnud loa olenemata III artikli lõike 5 punktidest a või b. Teave sisaldab asjakohaseid andmeid, mis võimaldavad kalalaeva ja selle omaniku või käitaja identifitseerimist, ning vajaduse korral kogu muud kokkuleppeosalise otsusega seotud teavet.

10. FAO levitab viivitamata käesoleva artikli lõigetes 5, 6, 7, 8 ja 9 ettenähtud teavet kõigile kokkuleppeosalistele ja taotluse korral igale kokkuleppeosalisele eraldi. Samuti annab FAO sõltuvalt kõnealuse kokkuleppeosalise kehtestatud teabe levitamise piirangutest sellist teavet taotluse korral viivitamata eraldi igale ülemaailmsele, piirkondlikule või allpiirkondlikule kalastusorganisatsioonile.

11. Kokkuleppeosalised vahetavad teavet käesoleva kokkuleppe rakendamise kohta, sealhulgas FAO ning muude asjaomaste ülemaailmsete, piirkondlike ja allpiirkondlike kalastusorganisatsioonide kaudu.

VII artikkel

Koostöö arengumaadega

Kokkuleppeosalised teevad ülemaailmsel, piirkondlikul, allpiirkondlikul või kahepoolsel tasemel ning vajaduse korral FAO ja muude rahvusvaheliste või piirkondlike organisatsioonide toetusel abi, sealhulgas tehnilise abi andmiseks koostööd kokkuleppeosalisteks olevate arengumaadega, et aidata neil täita käesolevast kokkuleppest tulenevaid kohustusi.

VIII artikkel

Kokkuleppes mitteosalevad riigid

1. Kokkuleppeosalised ergutavad kõiki käesolevas kokkuleppes mitteosalevaid riike seda vastu võtma ning kõiki kokkuleppes mitteosalejaid võtma vastu käesoleva kokkuleppe sätetega kooskõlas olevaid õigusnorme.

2. Kokkuleppeosalised teevad käesoleva kokkuleppe ja rahvusvahelise õigusega kooskõlas oleval viisil koostööd, et kokkuleppes mitteosalejate lipu all sõitvad kalalaevad ei osaleks tegevuses, mis kahjustab rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust.

3. Kokkuleppeosalised vahetavad omavahel otse või FAO kaudu teavet kokkuleppes mitteosalejate lippude all sõitvate laevade kohta, mis kahjustavad rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete tõhusust.

IX artikkel

Vaidluste lahendamine

1. Iga kokkuleppeosaline võib taotleda konsulteerimist iga teise kokkuleppeosalise või -osalistega vaidluse puhul, mis käsitleb käesoleva kokkuleppe sätete tõlgendamist või kohaldamist, pidades silmas vastastikku rahuldava lahenduse võimalikult kiiret leidmist.

2. Kui vaidlust sellise konsulteerimise kaudu mõistliku aja jooksul ei lahendata, konsulteerivad kõnealused kokkuleppeosalised võimalikult kiiresti omavahel, et lahendada vaidlus läbirääkimiste, pöördumise, vahenduse, lepitamise, vahekohtu, kohtuotsuse või muul nende valitud rahulikul teel.

3. Iga selline vaidlus, mida nii ei lahendata, edastatakse kõigi vaidluspoolte nõusolekul lahendamiseks Rahvusvahelisele Kohtule, pärast Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1982. aasta mereõiguse konventsiooni jõustumist rahvusvahelisele merekohtule või vahekohtule. Kui kokkuleppele ei jõuta Rahvusvahelise Kohtu, rahvusvahelise merekohtu või vahekohtu kaudu, jätkavad vaidluspooled konsulteerimist ja teevad koostööd vaidluse lahendamiseks vastavalt mere elusressursside kaitset käsitlevatele rahvusvahelise õiguse normidele.

X artikkel

Vastuvõtmine

1. Käesolev kokkulepe on vastuvõtmiseks avatud igale FAO liikmele või assotsieerunud liikmele ning kõikidele riikidele, kes ei ole selle liikmed, kuid kes on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liige, või igale ÜRO või Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri spetsialiseeritud asutusele.

2. Kokkuleppe vastuvõtmine toimub vastuvõtmiskirja esitamise teel FAO peadirektorile, edaspidi "peadirektor".

3. Peadirektor teatab kõigile kokkuleppeosalistele, FAO liikmetele ja assotsieerunud liikmetele ning ÜRO peasekretärile kõigist saadud vastuvõtmiskirjadest.

4. Kui käesoleva kokkuleppe osaliseks saab piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, teatab selline piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon vastavalt FAO põhikirja II artikli punkti 7 sätetele vajaduse korral käesoleva kokkuleppe vastuvõtmise tõttu vajalikest muudatustest või täpsustustest vastavalt FAO põhikirja II artikli punktile 5 esitatud pädevust tõendavas deklaratsioonis. Iga käesoleva kokkuleppe osaline võib igal ajal taotleda käesolevas kokkuleppes osalevalt piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioonilt teabe esitamist selle kohta, kas iga konkreetse käesoleva kokkuleppega reguleeritava küsimuse rakendamise eest vastutab piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon või selle liikmesriik. Piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon esitab selle teabe mõistliku aja jooksul.

XI artikkel

Jõustumine

1. Käesolev kokkulepe jõustub kahekümne viienda vastuvõtmiskirja kättesaamise kuupäeval peadirektori poolt.

2. Käesoleva artikli kohaldamisel ei arvestata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni esitatud kirju lisana sellise organisatsiooni liikmesriikide esitatud kirjadele.

XII artikkel

Reservatsioonid

Käesoleva kokkuleppe vastuvõtmise võib siduda reservatsioonidega, mis jõustuvad üksnes kõigi käesoleva kokkuleppe osaliste ühehäälsel nõusolekul. Peadirektor teatab kõigile kokkuleppeosalistele viivitamata igast reservatsioonist. Kokkuleppeosalised, kes ei ole vastanud kolme kuu jooksul teatamise kuupäevast arvates, loetakse reservatsiooni heakskiitnuks. Reservatsiooni esitanud riik või piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, kes ei saa kõnealust heakskiitu, ei saa käesoleva kokkuleppe osaliseks.

XIII artikkel

Muudatused

1. Iga kokkuleppeosalise ettepanek käesoleva kokkuleppe muutmiseks edastatakse peadirektorile.

2. Iga muutmisettepanek, mille peadirektor saab kokkuleppeosaliselt, esitatakse konverentsi korralisele või erakorralisele istungjärgule tunnustamiseks ja juhul, kui muudatus nõuab olulisi tehnilisi muudatusi või kehtestab kokkuleppeosalistele täiendavaid kohustusi, kaalub seda enne konverentsi FAO poolt kokku kutsutud spetsialistide nõuandekomitee.

3. Peadirektor edastab teate iga käesoleva kokkuleppe muutmisettepaneku kohta kokkuleppeosalistele hiljemalt siis, kui neile saadetakse seda küsimust käsitleva konverentsi istungjärgu päevakord.

4. Iga selline käesoleva kokkuleppe muutmisettepanek vajab konverentsi heakskiitu ja jõustub alates kolmekümnendast päevast pärast kahe kolmandiku kokkuleppeosaliste heakskiitu. Kokkuleppeosalistele uusi kohustusi tekitavad muudatused jõustuvad iga osalise suhtes alles pärast tema heakskiitu ja alates kolmekümnendast päevast pärast sellist heakskiitu. Iga muudatus loetakse kokkuleppeosalistele uusi kohustusi tekitavaks, kui konverents muudatust heaks kiites üksmeelselt ei otsusta vastupidi.

5. Uusi kohustusi tekitavate muudatuste vastuvõtmiskirjad esitatakse peadirektorile, kes teatab kõigile kokkuleppeosalistele vastuvõtmiskirja kättesaamisest ja muudatuste jõustumisest.

6. Käesoleva artikli kohaldamisel ei arvestata piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni esitatud kirju lisana sellise organisatsiooni liikmesriikide esitatud kirjadele.

XIV artikkel

Kokkuleppest taganemine

Iga kokkuleppeosaline võib käesolevast kokkuleppest mis tahes ajal taganeda, kui kokkuleppe jõustumise kuupäevast selle kokkuleppeosalise suhtes on möödunud kaks aastat, teatades sellest kirjalikult peadirektorile, kes annab kokkuleppest taganemise teate viivitamata edasi kõigile kokkuleppeosalistele ning FAO liikmetele ja assotsieerunud liikmetele. Kokkuleppest taganemine jõustub peadirektori poolt kokkuleppest taganemise teate kättesaamise aastale järgneva kalendriaasta lõpul.

XV artikkel

Hoiulevõtja kohustused

Peadirektor on käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja. Hoiulevõtja:

a) saadab igale FAO liikmele ja assotsieerunud liikmele ning riikidele, kes ei ole kokkuleppeosalised, kuid kes võivad sellega ühineda, käesoleva kokkuleppe tõestatud koopiad;

b) korraldab käesoleva kokkuleppe jõustumisel selle registreerimise ÜRO sekretariaadis vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artiklile 102;

c) teatab igale FAO liikmele ja assotsieerunud liikmele ning riikidele, kes ei ole kokkuleppeosalised, kuid kes võivad käesoleva kokkuleppega ühineda:

i) vastavalt X artiklile esitatud vastuvõtukirjadest;

ii) käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäevast vastavalt XI artiklile;

iii) käesoleva kokkuleppe muutmisettepanekutest ja nende jõustumisest vastavalt XIII artiklile;

iv) käesolevast kokkuleppest taganemistest vastavalt XIV artiklile.

XVI artikkel

Autentsed tekstid

Käesoleva kokkuleppe araabia-, hiina-, inglis-, prantsus- ja hispaaniakeelsed tekstid on võrdselt autentsed.

--------------------------------------------------