22000A1227(04)
27.12.2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 329/47
KIRJADE VAHETUSE TEEL SÕLMITUD
KOKKULEPE,
miskäsitlebneljandaprotokolli(milleganähakseetteüheltpooltEuroo paMajandusühenduseningteiselt
poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandu skokkuleppes sätestatud
kalapüügitingimused) ajutist kohaldamist ajavahemikus 1. jaanuarist 2 001 kuni 31. detsembrini 2006
A.Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse kiri
Lugupeetud härra.
Viidates 13. septembril 2000. aastal parafeeritud protokollile, milleg a nähakse ette kalapüügitingimused
ajavahemikuks 1. jaanuar 2001 kuni 31. detsember 2006, on mul au teatada, e t Taani valitsus ja Gröönimaa
kohalikvalitsusonvalmiskohaldamakõnealustprotokolliajutiseltala tes1.jaanuarist2001kunisellejõustumiseni
kooskõlas kõnealuse protokolli artikliga 13, tingimusel et ka Euroopa Üh endus on selleks valmis.
Onkokkulepitud,etselliseljuhulmakstakseprotokolliartikliga11ett enähtudrahalinehüvitisennekalandusaasta
algust.Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub protokoll i ajutise kohaldamisega.
Austatud härra, võtke vastu minu suurim lugupidamine.
Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse nimel
B.Euroopa Ühenduse kiri
Lugupeetud härra.Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:
“Viidates 13. septembril 2000. aastal parafeeritud protokollile, mille ga nähakse ette kalapüügitingimused
ajavahemikuks 1. jaanuar 2001 kuni 31. detsember 2006, on mul au teatada, e t Taani valitsus ja Gröönimaa
kohalik valitsus on valmis kohaldama kõnealust protokolli ajutiselt ala tes 1. jaanuarist 2001 kuni selle
jõustumisenikooskõlaskõnealuseprotokolliartikliga13,tingimusele tkaEuroopaÜhendusonselleksvalmis.
On kokku lepitud, et sellisel juhul makstakse protokolli artikliga 11 ett enähtud rahaline hüvitis enne
kalandusaasta algust.Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et Euroopa Ühendus nõustub protokoll i ajutise kohaldamisega.”
Mul on au kinnitada, et Euroopa Ühendus nõustub protokolli ajutise kohald amisega.
Austatud härra, võtke vastu minu suurim lugupidamine.
Euroopa Liidu Nõukogu nimel6 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
NELJAS PROTOKOLL,
millega nähakse ette ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taan i valitsuse ja
Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalanduskokkuleppes sätestatu d kalapüügitingimused
EUROOPA ÜHENDUS ühelt poolt ning
TAANI VALITSUS JA GRÖÖNIMAA KOHALIK VALITSUS teiselt poolt,
võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani vali tsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse
vahelist kalanduskokkulepet,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
1. Käesolevat protokolli kohaldatakse kalapüügi suhtes 1. jaanuarist 20 01 — 31. detsembrini 2006.
2. Kokkuleppe artiklis 2 nimetatud püügikvoodid kehtestatakse igaks aas taks järgmiselt:
(tonnides)
LiigidLääneosa kalavarud
(NAFO 0/1)Idaosa kalavarud
(ICES XIV/V)
Tursk 2 000 (1)
Meriahven 5 500 25 500 (2)
Süvalest 1 500 4 800
Krevetilised — 5 675Paltus 200 (
3) 200 (3)
Harilik merihunt 300 300Põhjaputassuu — 15 000Moiva 25 000 (
4)
Kalju-tömppeakala 1 350 2 000
(1) Võib püüda nii idas kui läänes.
(2) Võib püüda nii idas kui läänes, millest maksimaalselt 20 000 tonni võib pü üda pelaagilise traalnoodaga. Põhjatraali ja pelaagilise traal-
noodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded.
(3) Kuitursa-jameriahvenapüügigasatubtraalnootakaharilikkuhiidlest akoguses,misületabkäesolevakvoodi,lahendavadGröönimaaame-
tivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jätkuks sell est hoolimata seni, kuni vastav kvoot on ammendatud.
(4) 70 % Gröönimaale ettenähtud moiva väljapüügimahust.
3. Olenemata lõike 2 kohastest kvootidest võib ühendus kala püüda I lisas s ätestatud kvootide piires. Sel puhul
ei anta muud rahalist hüvitist, kui on sätestatud artiklis 11. Kvoote koha ndatakse kord aastas või teistsuguse aja
tagant olemasoleva teadusinfo alusel.
4. Ida-Gröönimaa krevetiliste kvootide piires võib püüda Gröönimaast lä ände jäävatel aladel tingimusel, et
Gröönimaa laevaomanike ja ühenduse vahel on iga ettevõtte jaoks kehtesta tud kvootide ülekandmise kord.
Gröönimaakohalikvalitsuskohustubsellisekorrarakendamistvõimalda ma.Kvootevõibülekandamaksimaalselt
2 000 tonni piires aastas Gröönimaast läänes asuvatel aladel. Ühenduse la evade kalapüük toimub samadel
tingimustel kui Gröönimaa laevaomanikele väljaantud kalapüügilubades ette on nähtud.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7
5. Gröönimaa kohustub andma aastas 2 000 tonni atlandi arktikakrabi artik lites 4 ja 5 nimetatud ajutistele
ühisettevõtetele või ühisettevõtetele.
Artikkel 2
Kokkuleppe artikli 7 lõikes 1 nimetatud kogused kehtestatakse igaks aast aks järgmiselt:
(tonnides)
LiigidLääneosa kalavarud
(NAFO 0/1)Idaosa kalavarud
(ICES XIV/V)
Tursk 52 250 (1)
Meriahven 2 500 5 000
Süvalest 4 700 —Krevetilised 25 000 1 500Harilik merihunt 4 000 —
(1) Võib püüda nii idas kui läänes.
Artikkel 3
Gröönimaakohaldaberisoodustustühenduseliikmesriikideettevõtetes uhtesseosesläbirääkimistegalepinguteüle,
miskäsitlevadtursa-võimuudeliikidekoguseid,midatapakubmüügikspa rdaltvõiannabülekalakotisolukorras,
kusGröönimaakalatöötlemisettevõtetevõimsuseioleGröönimaakalalae vadepüütudkogustetöötlemisekspiisav.
Selliste lepingute üle peetakse nõu otse kaubanduslikel alustel.
Artikkel 4
Käesoleva lepingu raames kehtivad siiski järgmised määratlused:
—ajutine ühisettevõte : mis tahes ühendus, mis põhineb piiratud kestusega lepingul ühenduse lae vaomanike ja
Gröönimaa füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, selleks et Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu alla sõitvate
laevadega ühiselt püüda ja kasutada Gröönimaa püügikvoote ja jagada ühis e majandustegevusega seotud
väljaminekuid, tulusid ja kulusid, selleks et eelisjärjekorras varusta da ühenduse turgu,
—ühisettevõte : igasugune Gröönimaa õigusaktide kohaselt toimiv äriühing, kuhu kuulub üks või mitu ühenduse
laevaomanikku ja üks või mitu Gröönimaa partnerit ning mille eesmärk on Gr öönimaa lipu all sõitvate
laevadega püüda ja vastavalt võimalustele kasutada Gröönimaa suverääns ete õiguste või jurisdiktsiooni alla
kuuluvate vete püügikvoote, selleks et eelisjärjekorras varustada ühen duse turgu.
Artikkel 5
Pooledannavadomahinnanguartikliga4ettenähtudajutisteühisettevõt etejaühisettevõteteprojektidele.Projekte
hinnatakse vastavalt II lisas sätestatud meetoditele ja kriteeriumidel e.
Artikkel 6
Artiklis 4 nimetatud ühisettevõtete asutamise soodustamiseks võib anda rahalist toetust kooskõlas tingimustega,
mis on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2792 /1999, millega kehtestatakse
kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eesk irjad ja kord (1).
(1) EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10.8 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
Artikkel 7
Artiklite 5 ja 6 kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Sel le komitee ülesanne on eelkõige:
— anda kooskõlas II lisas sätestatud kriteeriumidega hinnang projektide le, mille pooled on esitanud artikliga 4
ettenähtud ajutiste ühisettevõtete ja ühisettevõtete asutamiseks,
— vaadataüleajutisteleühisettevõtetelejaühisettevõtetelekuuluvat elaevadetegevusGröönimaavetesennenende
lepingu lõppemist.
Ühiskomitee tuleb kokku kummagi poole taotlusel.
Artikkel 8
Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused on sätest atud III lisas.
Artikkel 9
Pooled edendavad muu hulgas süvamereliikide, atlandi arktikakrabi ja ka lmaari katsepüüki Gröönimaa vetes.
Selleks peavad nad nõu alati, kui üks pooltest selleks soovi avaldab, ja ot sustavad iga juhtumi puhul eraldi
asjassepuutuvad liigid, tingimused ja muud parameetrid. Lisaks uurivad nad, kas katsepüügi projektidele on
võimalik taotleda rahalist toetust.
Artikkel 10
Et kokkuleppe artikliga 9 ettenähtud koostöökohustust rakendada, kohus tuvad poole looma tihedamaid suhteid
asjakohaste koostöövaldkondade määramiseks, eelkõige piirkondlike ka landusorganisatsioonide raames ja
uuringute alal.
Sellegaseosestunnistavadpooled,etpiirkondlikeskalandusorganisat sioonides,kuhumõlemadpoolekuuluvad,on
tõhus kontrollisüsteem väga oluline. Nad kohustuvad tegema koostööd, et soodustada sellise süsteemi
tulemuslikku rakendamist praktilisel tasandil vastavalt mõlema poole v õimalustele.
Artikkel 11
1. Kokkuleppe artiklis 6 nimetatud rahalise hüvitise suuruseks määratak se käesoleva protokolli kehtivusajaks
42 820 000 eurot, mis tuleb maksta iga kalandusaasta alguses.
2. Hüvitisesuurustkohandatakseigakalandusaastakäigusproportsiona alseltühenduseleeraldatudtäiendavatele
püügikvootidele, mis arvutatakse tursa ekvivalentide alusel vastavalt kokkuleppe artiklile 8.
3. Gröönimaaannabühendusekäsutusse20 000tonnitursaekvivalente,mid aühendusvõibkasutadatäiendavate
püügivõimalustesaamiseks.Lõikes2nimetatudkohandatudhüvitisvõibk uni50%ulatuseskoosnedakõnealustest
tursa ekvivalentidest.
4. Kokkuleppe artikli 8 kohaste täiendavate püügivõimaluste määramisel tuleb järgida IV lisas sätestatud korda.
Artikkel 12
Käesoleva protokolliga ettenähtud kohustuste täitmata jätmine võib kaa sa tuua protokolli artiklites 1 ja 11
nimetatud kohustuste vastava vähendamise, ilma et see piiraks kokkulepp e artiklite 7 ja 10 kohaldamist.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9
Artikkel 13
Käesolevotsusjõustubsellevastuvõtmisepäeval.Sedakohaldatakse1.j aanuarist2001.Pooledteatavadteineteisele
selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
Artikkel 14
1. Pooled tulevad kokku hiljemalt 30. juunil 2003 eesmärgiga hinnata käes oleva protokolli tulemuslikkust.
2. Nad vaatavad üle protokolli asjakohasuse, annavad sellele hinnangu ja teevad vajaduse korral
muudatusettepanekuid. Sellega seoses hindavad nad pooltevahelisi üldi seid suhteid ja seda, kas Gröönimaa
arenguvajaduste rahuldamiseks tuleks arendada ja rakendada täiendavai d vahendeid.
3. Pärast käesoleva protokolli jõustumist kohustuvad pooled valmistama ette lõikes 1 nimetatud koosoleku.
Selleks loovad nad vajalikke sidemeid ja vahetavad asjakohaseks peetava id materjale.
Hiljemaltnelikuudennelõikes1nimetatudkoosolekutteatavadpooledte ineteiseleteemadest,midanadtõstatada
kavatsevad, ja vajaduse korral oma muudatusettepanekud.
4. Kaks kuud pärast selle teate saamist alustavad pooled nõupidamisi koos oleku ettevalmistamiseks ja võimalike
muudatusettepanekute läbivaatamiseks.5. Pärast koosoleku toimumist teatavad pooled teineteisele, kas nende am etiasutused on muudatusettepanekud
heaks kiitnud.
Artikkel 15
Käesolev protokoll koostatakse kahes eksemplaris taani, hollandi, ingl ise, soome, prantsuse, saksa, kreeka, itaalia,
portugali, hispaania ja rootsi keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdsel t autentsed.
Gröönimaa ametiasutused tagavad protokolli tõlke grööni keelde.10 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
I LISA
Individuaalne püügikvoot
(tonnides)
LiigidLääneosa kalavarud
(NAFO 0/1)Idaosa kalavarud
(ICES XIV/V)
Tursk 31 000 (1)—
Meriahven 5 500 47 320 (2)
Süvalest 1 500 4 800
Krevetilised — 5 675Paltus 200 (
3) 200 (3)
Harilik merihunt 1 000 1 000Põhjaputassuu — 15 000Moiva 25 000 (
4)
Kalju-tömppeakala 3 350 4 650
(1) Võib püüda nii idas kui läänes.
(2) Võib püüda nii idas kui läänes, milles maksimaalselt 20 000 tonni võib püü da pelaagilise traalnoodaga. Põhjatraali ja pelaagilise
traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded.
(3) Kuitursa-jameriahvenapüügigakoossatubtraalnootaharilikkuhiidle stakoguses,misületabkäesolevakvoodi,lahendavadGröö-
nimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jät kuks sellest hoolimata seni, kuni vastav kvoot on
ammendatud.
(4) 70 % Gröönimaale ettenähtud moiva väljapüügimahust.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11
II LISA
Projektide hindamise meetodid ja kriteeriumid
1. Pooled vahetavad teavet projektide kohta, mis on esitatud käesoleva pr otokolli artiklis 4 nimetatud ajutiste
ühisettevõtete ja ühisettevõtete moodustamiseks.
2. Projektid esitatakse ühendusele asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahendusel.
3. Ühendus esitab ühiskomiteele ajutisi ühisettevõtteid ja ühisettevõt teid käsitlevate projektide nimekirja.
Ühiskomitee hindab projekte muu hulgas järgmiste kriteeriumide alusel:
a) kavandatavale kalandustegevusele vastav tehnoloogia;b) sihtliigid ja kalastusvööndid;c) laeva vanus;d) ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalandustegevuse k estus;
e) ühenduse laevaomaniku ja tema võimalike Gröönimaa partnerite varasem kalapüügikogemus.
4. Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast punkti 3 kohas t hindamist.
5. Kui ühiskomitee on ajutiste ühisettevõtete projektide kohta esitanud pooldava arvamuse, annavad Gröönimaa
ametiasutused välja vajalikud volikirjad ja kalapüügiload.12 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd
III LISA
Tingimused, mis käsitlevad juurdepääsu ajutiste ühisettevõtete kalava rudele
1. Kalapüügiload
Gröönimaa väljaantavad püügiload kehtivad seni, kuni ajutised ühisette võtted tegutsevad. Kalapüük toimub
Gröönimaa ametiasutuse määratud püügimahtude alusel.
2. Laevade asendamine
Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ühenduse laeva võib asendada mõn e muu samaväärse mahutavuse ja
samaväärsetetehnilistenäitajategaühenduselaevagaainultnõuetekoh aseltpõhjendatudjuhtudeljamõlemapoole
nõusolekul.
3. Seadistamine
Ajutiste ühisettevõtete juures tegutsevad ühenduse laevad järgivad Grö önimaal kohaldatavat seadistamist
käsitlevat reglementi, mida kohaldatakse diskrimineerimata Gröönimaa ja ühenduse laevade vahel.
4. Püügiaruanne
a) Kõik ühenduse laevad edastavad Gröönimaa ametiasutusele püügiaruand e kooskõlas Gröönimaa
kalandusalaste määrustega.
b) Püügiaruande koopia edastatakse Euroopa Komisjonile.
c) Juhul kui kõnealuseid sätteid ei järgita, võib Gröönimaa ametiasutus a sjaomase laeva püügiloa peatada, kuni
kõnealused vorminõuded on täidetud.
5. Teadusvaatlejad
Käesoleva protokolli alusel kalastavad ühenduse laevad lubavad Gröönim aa ametiasutuse taotluse korral
kõnealuseasutusemääratudteadusvaatlejalpardaletulla,etneedsaaks idomaülesandeidtäita.Vaatlejaleantakse
oma ülesannete täitmiseks kõik võimalused.Tema pardal viibimise tingimused on samad, mis teistel meeskonnaliikmet el. Vaatleja töötasu ja
sotsiaalkindlustusmaksed tasuvad Gröönimaa ametiasutused. Tema parda l viibimise kulud kannab laevaomanik.11/36. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13
IV LISA
Täiendavad püügivõimalused
1. Gröönimaa eest vastutavad ametiasutused kohustuvad pakkuma ühenduse le iga aasta 15. novembriks sellised
kokkuleppe artiklis 8 nimetatud täiendavad püügivõimalused, mis sel aja l arvatavalt järgmisel kalandusaastal
olemas on.
Ühendus teatab Gröönimaa eest vastutavatele ametiasutustele oma vastus e pakkumisele hiljemalt kuue nädala
jooksul alates pakkumise saamisest. Kui ühendus keeldub pakkumisest või kuue nädala jooksul ei reageeri, on
Gröönimaa eest vastutavatel ametiasutustel vabadus pakkuda täiendavai d püügivõimalusi teistele osalistele.
2. Kui kalandusaasta jooksul ilmnevad kokkuleppe artikli 8 kohased täien davad püügivõimalused, mis ületavad
lõikes 1 nimetatud pakkumises sisalduvaid püügivõimalusi, pakuvad Gröö nimaa eest vastutavad ametiaustused
täiendavad püügivõimalused ühendusele.Ühendus teatab Gröönimaa eest vastutavatele ametiasutustele oma vastus e pakkumisele hiljemalt kuue nädala
jooksul alates pakkumise saamisest. Kui ühendus keeldub pakkumisest või kuue nädala jooksul ei vasta, võivad
Gröönimaa eest vastutavad ametiasutused pakkuda täiendavaid püügivõim alusi teistele osalistele.14 ET Euroopa Liidu Teataja 11/36. kd