Protokoll,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ning Angola Vabariigi valitsuse vahelises Angola rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 3. augustist 2002 kuni 2. augustini 2004

Artikkel 1

Käesoleva kokkuleppe artiklis 2 nimetatud piirangud on kahe aasta jooksul 3. augustist 2002 arvates järgmised:

Krevetipüügilaevad: aasta keskmine: | 6550 brt kuus (maksimaalselt 22 laeva) |

1. Ühenduse laevade krevetiliste püük ei tohi ületada 5000 tonni, millest 30 % on roosad krevetid ja 70 % hallid krevetid.

2. Põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad:

(traalerid, õngepüügilaevad ja seisevvõrgud): aasta keskmine: 4200 brt kuus.

Kareda ogahai püük on keelatud.

3. Pelaagiliste liikide püük: kaks laeva

Selle püügiliigi laadist tulenevalt kehtib kuue kuu pikkune katseperiood.

4. Tuunikülmutusseinerid: 15 laeva

5. Triivõngejadaga kalapüügilaevad: 18 laeva.

Kõnealused kalapüügivõimaluste piirangud võib kehtestada juhul, kui ühenduse reederid on valmis Angola kalanduse arendamisele kaasa aitama; sellisel juhul võtavad lepinguosalised ühiskomitee raames ühiselt vastu otsuse täiendavate kalapüügivõimaluste ja rahalise hüvitise kohta.

Artikkel 2

Pärast pelaagiliste liikide püügi puhul kehtiva katseperioodi lõppemist ning saadud tulemustele ja kättesaadavatele teaduslikele seisukohtadele tuginedes teevad lepinguosalised ühiskomitee raames ning pärast kohtumist artiklis 6 nimetatud teadusliku ühistöörühmaga otsuse pelaagiliste liikide püügivõimaluste kohta käesoleva protokolliga sätestatud ülejäänud aastatel ning kõnealuste püügivõimaluste eest väljamaksmisele kuuluva rahalise hüvitise kohta.

Artikkel 3

1. Kokkuleppe artiklis 7 sätestatud rahaline hüvitis määratakse käesoleva protokolli artiklis 1 nimetatud tähtajaks kindlaks 15500000 eurole (9975000 eurot aastas rahalise hüvitisena ja 5525000 eurot protokolli artiklis 3 nimetatud meetmeteks) vastutasuks artikli 1 alusel antud kalapüügivõimaluste eest.

Rahaline hüvitis makstakse kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kaudu rahandusministeeriumi määratud arveldusarvele.

Protokolli esimesel aastal makstakse rahaline hüvitis välja hiljemalt 30. novembril ning järgmisel aastal hiljemalt protokolli allkirjastamise aastapäeval.

2. Kui laevad lõpetavad kokkuleppe ning Angola ametiasutused ei nõustu laevu teiste laevadega asendama, toob ühenduse kalapüügivõimaluste vähendamine kaasa lõike 1 alusel makstava rahalise hüvitise vastava korrigeerimise.

3. Rahalise hüvitise kasutamine on Angola ainupädevuses.

Artikkel 4

Tagamaks säästva ja vastutustundliku kalapüügi arengu, seavad lepinguosalised mõlema poole huvides sisse partnerluse, et eelkõige edendada: kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremat tundmist; kvaliteedikontrolli; turustamist ja kalastussaadustelt saadava kasumi suurendamist; kontrolli kalanduses; mittetööstusliku kalapüügi arendamist; kalastusühisusi; väljaõpet.

Artikli 3 lõikega 1 ettenähtud meetmeteks igal aastal eraldatud 5525000 eurot jaguneb järgmiselt:

1. teadus- ja tehnikaprogrammid kalavarude ja bioloogiliste ressursside paremaks tundmaõppimiseks Angola kalastusvööndis: 750000 eurot;

2. kvaliteedikontrolliprogramm: 350000 eurot;

3. turustamise ja kalastussaadustelt saadava kasumi suurendamise tugiprogramm: 250000 eurot;

4. kalastusjärelevalve tugiprogramm: 775000 eurot;

5. mittetööstusliku kalapüügi arendamise programm ja abi kalastusühisustele: 1150000 eurot;

6. abi kalandus- ja keskkonnaministeeriumi institutsioonidele: 500000 eurot;

7. programm kalanduskoolide rahastamiseks, õppestipendiumide andmiseks ja tööpraktika korraldamiseks kalandusega seotud teadus-, tehnika- ja majandusvaldkondades, ning rahvusvahelistes organisatsioonides, seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades osalemise rahastamiseks: 1500000 eurot;

8. akvakultuuri edendamise programm: 250000 eurot.

Kalandus- ja keskkonnaministeerium otsustab meetmete ja nendega seoses jagatud aastaste summade üle ning informeerib sellest Euroopa Ühenduste Komisjoni.

Aastased summad tehakse asjaomastele asutustele kasutatavaks kandmise teel rahandusministeeriumi kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kaudu määratud arveldusarvele esimesel aastal hiljemalt 30. novembriks ning seejärel protokolli allkirjastamise aastapäeval.

Kalandus- ja keskkonnaministeerium edastab kolm kuud pärast protokolli allkirjastamise aastapäeva Euroopa Ühenduste Komisjonile kirjalikud andmed protokolli rakendamise ja saadud tulemuste kohta. Euroopa Ühendus võib vastavalt meetmete tegelikule rakendamisele ja pärast konsulteerimist Angola ametiasutustega asjaomased maksed üle vaadata.

Artikkel 5

Kalavarude kasutustingimuste olulise muutumise korral Angola majandusvööndis, mis välistab kalandustegevuse, võib Euroopa Ühendus mõlema lepinguosalise eelneval kokkuleppel rahalise toetuse maksmise katkestada.

Artikkel 6

Igal aastal korraldatakse ühine teaduskohtumine, et arutada kalavarude säästliku majandamise küsimusi.

Artikkel 7

Kokkuleppe rakendamise võib peatada, kui ühendus ei tasu ettenähtud tähtaja jooksul artiklitega 2, 3 ja 4 ettenähtud makseid.

Artikkel 8

Käesoleva protokolli ja selle lisade alusel kalastavate laevade kogu tegevust, esmajoones ümberlaadimist ja laevavarude kasutamist (toit ja kütus) reguleeritakse Angola Vabariigis kohaldatavate õigusaktide kohaselt.

Kokkuleppe tingimuste kohaselt kalastavate ühenduse laevade püütud kalastussaadusi käsitatakse käesolevas protokollis ühendusest pärit saadustena.

Artikkel 9

Käesolev protokoll jõustub siis, kui mõlemad lepinguosalised on teatanud oma kinnitamisprotseduuride lõpetamisest.

--------------------------------------------------

A LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUST ANGOLA VETES REGULEERIVAD TINGIMUSED

1. Litsentsitaotlused ja taotluste väljaandmisega seotud vorminõuded

1.1. Euroopa Ühenduste Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu Angolas Angola kalandusasutustele ühe taotluse laeva kohta igalt reederilt, kes soovib kala püüda käesoleva kokkuleppega ettenähtud tingimustel. Taotlused esitatakse vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse Angola poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on esitatud 1. ja 2. liites. Esimese taotluse vormiga koos esitatakse asjaomase laeva mõõtekiri. Iga taotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud.

1.2. Kokkuleppe tingimuste kohaselt kalastavate ühenduse laevade püütud kalastussaadusi käsitatakse käesolevas protokollis ühendusest pärit saadustena.

1.3. Iga litsents antakse reederile välja konkreetse laeva jaoks. Tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laevale antud litsents Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel uue litsentsiga, mis on antud ühenduse sama tüüpi laevale.

1.4. Angola ametiasutused annavad litsentsi välja laeva kiprile Luanda sadamas pärast seda, kui pädev asutus on laeva üle kontrollinud.

1.5. Angola kalandusasutused teatavad väljastatud litsentsidest Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Angolas.

1.6. Litsents peab alati pardal olema. Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad kantakse siiski püügiloaga kalalaevade loetelusse kohe, kui on saabunud teatis, et Euroopa Komisjon on teinud ettemakse Angola ametiasutustele ning loetelu edastatakse Angola kalastusjärelevalve eest vastutavatele asutustele. Kuni litsentsi originaali saamiseni peab laeval olema litsentsi koopia, mille võib saada faksi teel.

1.7. Litsentside kehtivusaeg on üks aasta.

1.8. Iga laeva esindab esindaja, kes on ametlikult Angola resident ning kelle kalandus- ja keskkonnaministeerium on heaks kiitnud.

1.9. Angola ametiasutused teevad võimalikult kiiresti teatavaks arveldusarved ja vääringud, mida kasutatakse maksete tegemisel käesoleva kokkuleppe alusel.

2. Tasud

2.1. Krevetipüügilaevade ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevade suhtes kohaldatavad sätted

Litsentsitasu on:

- krevetipüügilaevadel 52 eurot kuus brt kohta,

- põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevadel 220 eurot aastas brt kohta.

2.2. Tasusid võib maksta kord kvartalis või poolaastas, sellisel juhul suurendatakse neid vastavalt 5 % ja 3 %.

2.3. Tuunilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade suhtes kohaldatavad sätted

Litsentsitasu on 25 eurot iga Angola kalastusvööndis püütud tonni kohta.

Litsentsid antakse välja pärast seda, kui Angolale on tasutud kindlasummaline ettemakse 4500 eurot aastas iga tuunikülmutusseineri kohta, mis võrdub summaga, mis tasutakse aastas 180 tonni eest, ning 2500 eurot aastas iga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta, mis võrdub summaga, mis tasutakse aastas 100 tonni eest.

Euroopa Ühenduste Komisjon koostab iga laeva kohta kalastusperioodi eest tasumisele kuuluvate maksude lõpliku arvestuse kalastusperioodile järgneva aasta esimese kvartali lõpus, võttes aluseks iga laeva esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud piirkonna erialane teadusasutus, eelkõige IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Institutio Español de Oceanografía) ja IPIMAR (Instituto Portugués de Investigação Marítima).

Arvestus edastatakse üheaegselt Angola asutustele ja reederitele. Reederid teevad kõik täiendavad maksed, kui neid on, finantseerimisasutuses või mõnes muus Angola ametiasutuste määratud asutuses avatud arveldusarvele 30 päeva jooksul alates lõpliku arvestuse teatavakstegemisest.

Kui lõpliku arvestuse summa on eespool nimetatud ettemaksest väiksem, siis summade vahet reederitele tagasi ei maksta.

3. Püügikeeluaeg (bioloogiline puhkeaeg)

Krevetipüügi suhtes võib igal aastal kehtestada püügikeeluaja parajasti olemasolevate teadusuuringute tulemuste põhjal. Need keeluajad tehakse komisjonile ja reederitele teatavaks vähemalt kolm kuud ette. Reederitelt ei nõuta litsentsitasu maksmist püügikeeluaja jooksul.

4. Loomuse kaasosa

Krevetipüügilaevade loomuse kaasosa jääb reederi omandisse. Krevetipüügilaevad võivad püüda krabi kuni 500 tonni aastas.

5. Lossimine

Ühenduse triivõngejadaga kalapüügilaevad ja tuunipüügilaevad püüavad tarnida kala Angola kalakonservitehastesse vastavalt oma püügikoormusele kalastusvööndis ning hinnaga, mis on maailmaturul kujunenud hindade põhjal reederite ja Angola kalandusasutuste vahel ühiselt kokku lepitud. Maksed tehakse konverteeritavas valuutas.

6. Kontroll ümberlaadimiste ja lahkuvate laevade üle

Ümberlaadimistest teatatakse Angola kalandusasutustele kaheksa päeva ette ning need toimuvad Luanda või Lobito lahes Angola tolli juuresolekul.

Ümberlaadimistoimingute suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid, kusjuures kõik asjakohased maksed tehakse tollile kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

Eelmise kuu ümberlaadimisdokumentide koopia edastatakse 15 päeva enne iga kuu lõppu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi järelevalveosakonnale.

Iga ühenduse kalalaev, kes soovib loomus(t)ega väljuda Angola majandusvööndist, peab väljumisest kaheksa päeva ette teatama ja läbima tollikontrolli Luanda või Lobito lahes.

7. Toiduvarud (laevavarud)

7.1. Euroopa Ühenduse kalalaevad võtavad Angolas toiduvarud pardale kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kasutavad ainult nende laevavarustajate teenuseid, kes on kantud kaubandusministeeriumi registrisse ja kelle asukoht on Angolas.

7.2. Kui toiduvaru osa või kogu toiduvaru tarnitakse väljastpoolt Angolat, tuleb iga laeva toodete loetelu saata tolliasutusse, kusjuures tuleb märkida pardaloleva laevapere liikmete arv, et oleks võimalik kindlaks määrata, kas asjaomased kogused vastavad pardal tarbimise nõuetele. Iga nõuetele vastavaks peetavat kogust ületava koguse eest tuleb tasuda eksporditollimaks ja muud maksud.

7.3. Laevavaruga seotud töö suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.

8. Kütusevarud (laevavarud)

8.1. Kõigile Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel kalastavatele laevadele, välja arvatud tuunipüügilaevad, antakse võimalus varuda kütus ja vesi Angolas.

8.2. Angolas saab kütust tankida ainult Luandas või Lobitos.

Kütuse ümberlaadimine tankerilt või kaubalaevalt Lobitos või Luandas peab toimuma tolli juuresolekul ning selle suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.

8.3. Kui kalalaev tarnib kütust territoriaalvetest või 24 miili laiusest alast väljaspool, teatatakse sellest tollile, kusjuures esitatakse asjaomased kogused, laeva asukoht ja tarnija nimi.

9. Loomustest teatamine

9.1. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad

9.1.1. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad edastavad iga püügiperioodi lõpus 3. ja 4. liites ettenähtud püügiaruanded Euroopa Ühenduste delegatsiooni vahendusel mereuurimisinstituudile (Instituto de Investigação Marinha).

Peale selle esitab iga laev Euroopa Ühenduse delegatsiooni vahendusel kalandus- ja keskkonnaministeeriumi planeerimis-, uurimis- ja statistikaametile kuuaruande, milles on esitatud kuu loomused ning kuu viimasel päeval pardal olevad kogused. See aruanne esitatakse hiljemalt asjaomasele kuule järgneva kuu 45. päeval.

Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus kohaldada oma õigusaktidega ettenähtud karistusi.

9.1.2. Krevetipüügilaevad ja põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevad peavad peale selle iga päev teatama oma geograafilise asukoha ja eelmise päeva loomused Luanda raadiojaamale. Laevaomanikule teatatakse raadiokutsung püügilitsentsi väljaandmisel. Juhul kui eespool nimetatud raadijaamaga sidet ei saa, peavad laevad kasutama muid sidevahendeid.

Ükski kala- või kaubalaev ei tohi lahkuda Angola Vabariigi territoriaalvetest sellest eelnevalt teatamata kalandus- ja keskkonnaministeeriumi siseriiklikule järelevalveosakonnale (Direção Nacional de Fiscalização) ning ilma et loomused pardal oleksid kontrollitud.

9.2. Tuunipüügilaevad ja triivõngejadaga kalapüügilaevad

Angola kalastusvööndis kalastavad laevad teatavad Luanda raadiojaamale iga kolme päeva tagant oma asukoha ja loomused. Angola kalastusvööndisse sisenedes või sealt lahkudes teatavad laevad Luanda raadiojaamale oma asukoha ja pardal olevate loomuste koguse.

Juhul kui eespool nimetatud raadiojaamaga sidet ei saa, peavad laevad kasutama muid sidevahendeid.

Laevad peavad püügipäevikut 5. liites esitatud näidise kohaselt iga Angola kalastusvööndis viibitud püügiperioodi kohta. Püügipäevikud tuleb täita ka juhul, kui loomust ei saada.

Angola vetest väljaspool viibitud perioodide kohta tuleb püügipäevikusse märkida "Väljaspool Angola majandusvööndit".

Vorm peab olema täidetud loetavalt ja sellel peab olema laeva kipri allkiri ning see tuleb saata Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni kaudu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi siseriikliku kontrolli ja järelevalve osakonnale 45 päeva jooksul alates püügiperioodi lõpust Angola vetes; vorm tuleb võimalikult kiiresti saata ka lõike 2 punktis 2 nimetatud teadusasutustele töötlemiseks.

Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus peatada asjaomase laeva püügilitsents, kuni vajalikud formaalsused on täidetud, ning kohaldada Angola õigusaktidega ettenähtud karistusi. Sellistest juhtudest teavitatakse kohe Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Angolas.

10. Kalastusvööndid

10.1. Kalastusvööndid, millele krevetipüügilaevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid laiusest 12o 20′ põhja poole ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.

10.2. Kalastusvööndid, millele põhjalähedaste kalade püügiks ettenähtud laevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid vesi:

- traalerid: kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi, mis piirnevad põhjas lõunalaiusega 13o 00′ ning lõunas piki põhja suunas kulgevat viie miili pikkust joont Angola ja Namiibia majandusvööndite vahel,

- muid püügivahendeid kasutavad laevad: kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi, mis piirnevad lõunas piki põhja suunas kulgevat viie miili pikkust joont Angola ja Namiibia majandusvööndite vahel.

Kalastusvööndid, millele tuunipüügilaevadel ja triivõngejadaga kalapüügilaevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.

11. Laevapere liikmete töölevõtmine

11.1. Kalalaevade omanikud, välja arvatud tuunikülmutusseinerite ja triivõngejadaga kalapüügilaevade omanikud, kellele on käesoleva kokkuleppe kohaselt püügilitsents antud, pakuvad praktilist kutseõpet iga laeva pardal vähemalt kuuele Angola meremehele, kes on kalandus- ja keskkonnaministeeriumi koostatud nimekirjast vabalt valitud.

11.2. Kui vaatleja võetakse pardale Angola taotlusel, siis loetakse ta lõike 11 punktis 1 nimetatud kuue meremehe hulka.

11.3. Ühenduse reederid püüavad suurendada meremeeste arvu ja täiustada nende tööoskusi.

11.4. Laevadel töötavate meremeeste ja tehnikute töötasud maksab reeder lepinguosaliste vastastikku kokkulepitud tingimustel ning need kantakse kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud finantseerimisasutuses avatud arveldusarvele. Kõnealune töötasu sisaldab kõiki riske hõlmavat elukindlustust.

11.5. Peale selle valib kalandus- ja keskkonnaministeerium igal aastal kokku 20 praktikandist meremeest, kes jaotatakse eespool nimetatud laevade vahel tööks masinaruumis ja tekil. Praktikantide töötasud, mis on reederi kanda, võivad moodustada kuni kolmandiku hooajal töötavate meremeeste töötasust ning peavad sisaldama kõiki riske hõlmavat elukindlustust.

11.6. Ametipraktika nõuetekohase lõpetamise järel allkirjastab kipper pärast püügireisi vastava tõendi, mis seejärel saadetakse laevaomaniku või laevaomaniku esindaja kaudu kalandus- ja keskkonnaministeeriumile.

12. Teadusvaatlejad

12.1. Igal laeval võib paluda pardale võtta kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud ja tööle võetud teadusvaatleja.

12.2. Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui ühe püügireisi.

12.3. Angola asutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg.

12.4. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda.

Vaatlejad:

- jälgivad laevade püügitegevust,

- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,

- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,

- kontrollivad Angola vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

- edastavad kord nädalas raadio teel kalapüüki käsitlevad andmed.

12.5. Pardal olles peavad vaatlejad:

- tegema kõik selleks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,

- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,

- koostama tegevusaruande ja edastama selle Angola pädevatele asutustele.

Reeder või reederi esindaja ning Angola asutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatlejad pardale võetakse. Vaatleja palga ja sotsiaalkindlustusega seotud sissemaksed teeb kalandus- ja keskkonnaministeerium. Reederid maksavad oma esindajate kaudu mereuurimisinstituudile 15 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibib laeva pardal. Reederid, kes ei saa vaatlejaid pardale võtta ega võimaldada nende laevast lahkumist Angola asutustega kokku lepitud Angola sadamas, kannavad vaatlejate laevaletuleku ja laevalt lahkumise kulud.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabaneb reeder automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.

13. Kontroll ja seire

Kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade seire toimub satelliidi kaudu laevaseiresüsteemi (VMS) käsitleva protokolli kohaselt, ilma et see piiraks Angola õigusaktide kohaldamist.

Kokkuleppe alusel kalastavad ühenduse kalalaevad annavad Angola asutuste taotluse korral pardaletuleku loa kõigile kalapüügi kontrollimise ja seire eest vastutavatele Angola ametiisikutele ning hõlbustavad nende ülesannete täitmist.

Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks kui nende kohustuste täitmiseks on vaja.

14. Võrgusilma suurus

Väikseim võrgusilma suurus on:

- 50 mm krevetipüügil,

- 110 mm põhjalähedaste kalade püügil.

Uute võrgusilma suuruste kasutuselevõtmine on ühenduse laevade suhtes kohustuslik alates kuuendast kuust pärast selle teatavaks tegemist Euroopa Ühenduste Komisjonile.

15. Laeva peatamine

15.1. Euroopa Ühenduse delegatsiooni Luandas teavitatakse 48 tunni jooksul mis tahes kalalaeva peatamisest Angola kalastusvööndis, mis püüab kala ühenduse liikmesriigi lipu all ühenduse ja kolmanda riigi vahel sõlmitud käesoleva kokkuleppe alusel, ning samaaegselt edastatakse delegatsioonile kokkuvõttev aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

15.2. Laevade puhul, millel on kalapüügiluba Angola vetes, ei võeta laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne nõupidamist, mis korraldatakse 48 tunni jooksul pärast eespool nimetatud info saabumist ja millest võtavad osa Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon, kalandus- ja keskkonnaministeerium ja inspekteerimisasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

Koosolekul vahetavad pooled asjakohaseid dokumente ja infot, esmajoones automaatselt registreeritud andmeid laeva asukohtade kohta laeva püügireisi ajal kuni laeva peatamiseni, mis võivad aidata selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid.

Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse reederile või tema esindajale.

15.3. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse oletatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

15.4. Kui küsimuses ei saavutata kokkulepet ning algatatakse kohtumenetlus, määrab asjakohane asutus 48 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppemist ja enne kohtuotsuse tegemist pangatagatise, mille tasub reeder. Tagatise summa ei tohi ületada maksimumtrahvi, mis siseriiklike õigusaktide alusel eeldatava rikkumise suhtes kohaldatakse. Asjaomane asutus tagastab pangatagatise reederile niipea, kui küsimusega seoses antud kohtulahendiga mõistetakse kõnesoleva laeva kapten süüst vabaks.

15.5. Laev ja laeva meeskond vabastatakse:

- pärast kooskõlastavat nõupidamist, kui tuvastatud asjaolud seda võimaldavad, või

- niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või

- kohe pärast seda, kui reeder on pangatagatise esitanud (kohtumenetlus).

16. Rikkumised

Kõigist Angola õigusaktide või käesoleva protokolli sätete rikkumistest, mis ühenduse laevad on toime pannud, teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Luandas, ilma et see piiraks asjaomaste siseriiklike karistuste rakendamist.

--------------------------------------------------

B LISA

TINGIMUSED, MILLEGA REGULEERITAKSE PELAAGILISTE LIIKIDE PÜÜGIKS ETTENÄHTUD ÜHENDUSE LAEVADE KALANDUSTEGEVUST ANGOLA VETES

1. Litsentsitaotlused ja taotluste väljaandmisega seotud vorminõuded

1.1. Euroopa Ühenduste Komisjon esitab oma delegatsiooni kaudu Angolas Angola kalandusasutustele ühe taotluse laeva kohta igalt reederilt, kes soovib kala püüda käesoleva kokkuleppes ettenähtud tingimustel. Taotlused esitatakse vähemalt 15 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva. Taotlused esitatakse Angola poolt selleks ettenähtud vormidel, mille näidised on esitatud 1. liites. Esimese taotluse vormiga peab olema kaasas asjaomase laeva mõõtekiri. Litsentsitaotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud.

Litsentsi uuendamisel on tarvis esitada Angola asutustele ainult tõend litsentsitasu maksmise kohta kõnealuse ajavahemiku eest, muud eespool nimetatud dokumendid esitatakse ainult koos esimese taotlusega või juhul, kui kaeva tehnilised karakteristikud on muutunud.

1.2. Litsentsid antakse esimese taotluse korral reederile välja konkreetse laeva jaoks. Tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laevale antud litsents Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel uue litsentsiga, mis on antud ühenduse sama tüüpi laevale.

1.3. Angola asutused annavad litsentsi välja laeva kiprile lähimas sadamas pärast seda, kui pädev asutus on laeva üle kontrollinud.

1.4. Angola kalandusasutused teatavad litsentsidest Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Angolas.

1.5. Litsents peab alati pardal olema. Laev kantakse siiski püügiloaga kalalaevade loetelusse kohe, kui on saabunud teatis, et Euroopa Komisjon on teinud ettemakse Angola asutustele ning loetelu edastatakse Angola kalastusjärelevalve eest vastutavatele asutustele. Kuni litsentsi originaali saamiseni peab laeval olema litsentsi koopia, mille võib saada faksi teel.

1.6. Litsentsid kehtivad vähemalt ühe kuu ja neid saab uuendada.

1.7. Iga laeva esindab esindaja, kes on Angola ametlik resident ning kelle on kalandus- ja keskkonnaministeerium heaks kiitnud.

1.8. Enne käesoleva protokolli jõustumist teevad Angola asutused teatavaks litsentsitasude maksmisel kasutatavad pangakontod ja vääringud.

1.9. Litsentsid hõlmavad makrelli-, sardinelli- ja hariliku stauriidi püüki. Lubatud on kaaspüük kuni 10 %.

2. Tasu

Tasuks määratakse 3 eurot brt kohta kuus.

Pärast katseperioodi lõppemist määratakse kõnealust kalapüüki reguleerivad tingimused (meremeeste pardale võtmise ja pardalt lahkumise kohustus) kindlaks reederite ja Angola asutuste ühisel kokkuleppel kõnealuse perioodi tulemuste alusel.

3. Ümberlaadimine

Kõigist ümberlaadimistest teatatakse Angola kalandusasutustele kaheksa päeva ette ning need toimuvad kas Luanda või Lobito lahes Angola tolli juuresolekul.

Ümberlaadimiste suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid, kusjuures kõik asjakohased maksed tehakse tollile kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

Eelmise kuu ümberlaadimisdokumentide koopiad edastatakse 15 päeva enne iga kuu lõppu kalandus- ja keskkonnaministeeriumi järelevalveosakonnale.

Iga ühenduse kalalaev, kes soovib loomus(t)ega väljuda Angola majandusvööndist, peab väljumisest kaheksa päeva ette teatama ja läbima tollikontrolli Luanda või Lobito lahes.

4. Toiduvarud (laevavarud)

4.1. Euroopa Ühenduse kalalaevad võtavad Angolas toiduvarud pardale kooskõlas kehtivate õigusaktidega ning kasutavad ainult nende laevavarustajate teenuseid, kes on kantud kaubandusministeeriumi registrisse ja kelle asukoht on Angolas.

4.2. Kui toiduvaru osa või kogu toiduvaru tarnitakse väljastpoolt Angolat, tuleb saata eraldi iga laeva kohta toodete loetelu tolliasutusse, kusjuures tuleb märkida pardaloleva laevapere liikmete arv, et oleks võimalik kindlaks määrata, kas asjaomased kogused on pardal tarbimise nõuetele vastavad. Iga nõuetele vastavaks peetavat kogust ületava koguse eest tuleb tasuda eksporditollimaks ja muud maksud.

4.3. Laevavaruga seotud töö suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.

5. Kütusevarud (laevavarud)

5.1. Kõigile Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel kalastavatele laevadele, välja arvatud tuunipüügilaevad, antakse võimalus varuda kütus ja vesi Angolas.

5.2. Kogu Angolas tangitav kütus tuleb võtta Luandas või Lobitos.

Kütuse ümberlaadimine tankerilt või kaubalaevalt Lobitos või Luandas peab toimuma tolli juuresolekul ning selle suhtes kohaldatakse tempelmaksu ja teenustasusid.

5.3. Kui kalalaev tarnib kütust territoriaalvetest või 24 miili laiusest alast väljaspool, teatatakse sellest tollile, kusjuures esitatakse asjaomased kogused, laeva asukoht ja tarnija nimi.

6. Loomustest teatamine

6.1. Pelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevad esitavad pärast iga kalastusreisi Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni kaudu kalanduse uurimise instituudile Luandas iga päeva kohta püügiaruande 6. liites esitatud näidise kohaselt.

Peale selle esitab iga laev kalandus- ja keskkonnaministeeriumi planeerimis-, uurimis- ja statistikaametile kuuaruande, milles on esitatud kuu loomused ning kuu viimasel päeval pardal olevad kogused. See aruanne esitatakse hiljemalt asjaomasele kuule järgneva kuu viimasel päeval.

6.2. Kalalaev tohib lahkuda Angola kalastusvööndist ainult kalandus- ja keskkonnaministeeriumi kalastusjärelevalveosakonna eelneva loaga pärast pardal olevate loomuste kontrollimist.

Selle sätte täitmata jätmise korral on Angolal õigus kohaldada oma õigusaktidega ettenähtud karistusi.

7. Kalastusvööndid

Kalastusvööndid, millele pelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevadel on juurdepääs, hõlmavad kõiki Angola Vabariigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvaid ja kaksteist esimest meremiili lähtejoontest väljapoole ulatuvaid vesi.

8. Laevapere liikmete töölevõtmine

Pelaagiliste liikide püügiks ettenähtud laevade suhtes ei kohaldata katseperioodil Angola meremeeste palkamise nõuet.

9. Teadusvaatlejad

9.1. Laevadele võib esitada taotluse pardale võtta kalandus- ja keskkonnaministeeriumi määratud ja tööle võetud teadusvaatleja.

Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui ühe püügireisi.

9.2. Angola asutused määravad kindlaks vaatleja pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem kui tema kohustuste täitmiseks vajalik aeg.

9.3. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda.

Vaatlejad:

- jälgivad laevade püügitegevust,

- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,

- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,

- kontrollivad Angola vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

- edastavad vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüüki käsitlevad andmed.

Pardal olles peavad vaatlejad:

- tegema kõik selleks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,

- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,

- koostama tegevusaruande edastamiseks Angola pädevatele asutustele.

Vaatlejate pardalevõtmise tingimused määratakse kindlaks reederi või reederi esindaja ning Angola asutuste vahelise kokkuleppe alusel. Nende töötasud ja sotsiaalkindlustusmaksed tuleb tasuda kalandus- ja keskkonnaministeeriumil. Reederid maksavad oma esindajate kaudu mereuurimisinstituudile 30 eurot iga päeva eest, mil vaatleja viibib laeva pardal. Reederid, kes ei saa vaatlejaid pardale võtta ega võimaldada nende laevast lahkumist Angola asutustega kokku lepitud Angola sadamas, kannavad vaatlejate laevaletuleku ja laevalt lahkumise kulud.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabanevad reederid automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.

10. Kontroll ja järelevalve

Kokkuleppe alusel kalastavate ühenduse laevade seire toimub satelliidi kaudu laevaseiresüsteemi (VMS) käsitleva protokolli kohaselt, ilma et see piiraks Angola kehtivate õigusaktide kohaldamist.

Kokkuleppe alusel kalastavad ühenduse kalalaevad annavad Angola asutuste taotluse korral pardaletuleku loa kõigile kalapüügi kontrollimise ja seire eest vastutavatele Angola ametiisikutele ning hõlbustavad nende ülesannete täitmist.

Kõnesolevad ametiisikud ei jää pardale kauemaks kui nende kohustuste täitmiseks on vaja.

11. Võrgusilma suurus

Väikseim kasutatav võrgusilma suurus on 60 mm.

12. Laeva peatamine

12.1. Euroopa Ühenduse delegatsiooni Luandas teavitatakse 48 tunni jooksul mis tahes kalalaeva peatamisest Angola kalastusvööndis, mis püüab kala ühenduse liikmesriigi lipu all Angola kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel, ning edastatakse samaaegselt delegatsioonile kokkuvõttev aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

12.2. Laevade puhul, millel on kalapüügiluba Angola vetes, ei võeta laeva kapteni, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne nõupidamist, mis korraldatakse 48 tunni jooksul pärast eespool nimetatud info saabumist ja millest võtavad osa Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioon, kalandus- ja keskkonnaministeerium ja inspekteerimisasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

Koosolekul vahetavad pooled asjakohaseid dokumente ja infot, esmajoones automaatselt registreeritud andmeid laeva asukohtade kohta püügireisi ajal kuni laeva peatamiseni, mis võivad aidata selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid.

Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse reederile või tema esindajale.

12.3. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

12.4. Kui küsimust ei saa lahendada kokkuleppe teel ning algatatakse kohtumenetlus pädevas kohtus, määrab asjakohane asutus 48 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppemist ja enne kohtuotsuse tegemist pangatagatise, mille tasub reeder. Tagatise summa ei tohi ületada maksimumtrahvi, mis siseriiklike õigusaktide alusel eeldatava rikkumise suhtes kohaldatakse. Asjaomane asutus tagastab pangatagatise reederile niipea, kui küsimusega seoses antud kohtulahendiga mõistetakse kõnesoleva laeva kapten süüst vabaks.

12.5. Laev ja laeva meeskond vabastatakse:

- pärast kooskõlastavat nõupidamist, kui tuvastatud asjaolud seda võimaldavad, või

- niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või

- kohe pärast seda, kui reeder on pangatagatise esitanud (kohtumenetlus).

--------------------------------------------------