II LISA

Leping

millega moodustatakse Vahemere üldine kalanduskomisjon

PREAMBUL

Lepinguosalised,

võttes arvesse 16. novembril 1994. aastal jõustunud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni (edaspidi Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioon) asjakohaseid sätteid, mis kohustavad rahvusvahelise ühenduse kõiki liikmeid tegema koostööd mere elusressursside kaitse ja majandamise vallas,

juhtides ühtlasi tähelepanu kohustustele ja eesmärkidele, mis avaldati 1992. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni keskkonna- ja arengukonverentsil vastu võetud Agenda 21 17. peatükis ning 1995. aastal FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis,

juhtides ühtlasi tähelepanu läbirääkimistele teatavate kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate teiste rahvusvaheliste dokumentide üle,

väljendades vastastikust huvi seoses Vahemere ja Musta mere ning neid ühendavate vete (edaspidi "piirkond") elusressursside arendamise ja nõuetekohase kasutamisega ning soovides kiirendada eesmärkide saavutamist rahvusvahelise koostöö kaudu, millele avaldaks soodsat mõju Vahemere üldise kalanduskomisjoni moodustamine,

tunnistades kalavarude kaitse ja majandamise ning sellega seotud rahvusvahelise koostöö tähtsust piirkonnas, lepivad kokku järgmises:

I artikkel

Komisjon

1. III artiklis sätestatud ülesannete ja kohustuste täitmiseks moodustavad lepinguosalised käesolevaga Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (edaspidi "organisatsioon") raames komisjoni nimetusega Vahemere üldine kalanduskomisjon (edaspidi "komisjon").

2. Komisjoni liikmed on organisatsiooni sellised liikmed ja assotsieerunud liikmed ning organisatsiooni mittekuuluvad riigid, kes on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, mõne selle spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed ning on:

i) rannikuäärsed riigid või assotsieerunud liikmed, kes asuvad osaliselt või täielikult kõnealuses piirkonnas;

ii) riigid või assotsieerunud liikmed, kelle laevad tegelevad kõnealuses piirkonnas käesoleva lepingu alusel reguleeritavate kalavarude püügiga; või

iii) piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid, mille liikmeskonda kuulub alapunktides i või ii nimetatud riik ning millele kõnealune riik on üle andnud pädevuse käesoleva lepinguga reguleeritavates küsimustes,

ning mis tunnustavad käesolevat lepingut XI artikli sätete kohaselt, kusjuures kõnealused sätted ei mõjuta selliste riikide komisjoni liikmestaatust, kes ei ole Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, ühegi selle spetsialiseeritud asutuse ega Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed, kuid kes on ühinenud käesoleva lepinguga enne 22. maid 1963. Assotsieerunud liikmete osas jätab organisatsioon põhikirja XVI artikli punkti 5 ja organisatsiooni üldeeskirja XXI artikli punkti 3 kohaselt käesoleva lepingu üle otsustamise asjaomaste assotsieerunud liikmete rahvusvaheliste suhete eest vastutavale ametiasutusele.

II artikkel

Organisatsioon

1. Iga liiget esindab komisjoni istungjärkudel üks delegaat, kellega võib kaasas olla üks asendusliige ning eksperdid ja nõustajad. Komisjoni istungitel osalemine ei anna asendusliikmetele, ekspertidele ega nõustajatele hääleõigust, v.a juhul, kui asendusliige täidab delegaadi ülesandeid viimase puudumisel.

2. Igal liikmel on üks hääl, kui lõikes 3 ei sätestata teisiti. Komisjoni otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti. Komisjoni liikmete enamus moodustab kvoorumi.

3. Komisjoni liikmeks oleval piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil on kõigil komisjoni või komisjoni abistavate organite istungitel nii palju hääli, kui tal on liikmesriike, kellel on kõnealusel istungil hääleõigus.

4. Komisjoni liikmeks olev piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon ja selle liikmesriigid, kes on komisjoni liikmed, kasutavad liikmeksoleku õigust oma pädevuse piires vaheldumisi. Kui komisjoni liikmeks olev piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon kasutab hääleõigust, siis tema koosseisu kuuluvad liikmesriigid oma hääleõigust kasutada ei saa, ja vastupidi.

5. Iga komisjoni liige võib komisjoni liikmeks olevalt piirkondlikult majandusintegratsiooni organisatsioonilt või selle liikmesriikidelt, kes on komisjoni liikmed, taotleda infot seoses küsimusega, kumb nendest on pädev teatavas konkreetses küsimuses, kas organisatsioon või selle liikmesriigid. Piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon või asjaomased liikmesriigid annavad nimetatud taotluse korral kõnealuse info.

6. Enne komisjoni või komisjoni abistava organi istungit teatab komisjoni liikmeks olev piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon või selle liikmesriigid, kes on komisjoni liikmed, kumb nendest, kas piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon või selle liikmesriigid, on pädev küsimustes, mida istungil arutama hakatakse ning kumb nendest, kas piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon või selle liikmesriigid, kavatseb kasutada oma hääleõigust igas konkreetses päevakorrapunktis. Käesoleva lõike sätted ei takista komisjoni liikmeks oleval piirkondlikul majandusintegratsiooni organisatsioonil või selle liikmesriikidel, kes on komisjoni liikmed, tegemast vastavalt käesolevale lõikele ühtset deklaratsiooni, mis kehtib kõigil järgmistel istungitel käsitlemisele tulevate küsimuste ja päevakorrapunktide suhtes, kui enne konkreetset istungit ei ole teatatud eranditest või muudatustest.

7. Kui päevakorras on nii piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni kui ka selle liikmesriikide pädevusse üleantud küsimused, siis võivad aruteludes osaleda nii piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon kui ka selle liikmesriigid. Sellistel juhtudel võtab istung otsuste tegemisel arvesse ainult hääleõigusega liikme sõnavõtu.

8. Komisjoni istungite kvoorumi määramisel võetakse komisjoni liikmeks oleva piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni delegatsioon arvesse ainult juhul, kui see delegatsioon on hääleõiguslik istungil, mille kvoorum tuleb kindlaks määrata.

9. Komisjon valib eesistuja ning kaks ase-eesistujat.

10. Tavaliselt kutsub komisjoni eesistuja komisjoni korralise istungjärgu kokku igal aastal, kui liikmete enamus ei otsusta teisiti. Komisjon määrab kõigi istungjärkude toimumise koha ja aja pärast organisatsiooni peadirektoriga nõupidamist.

11. Komisjon asub organisatsiooni peakorteri juures Roomas või muus komisjoni poolt kindlaksmääratud paigas.

12. Organisatsioon kindlustab komisjonile sekretariaaditeenused ning peadirektor määrab sekretäri, kes on tema haldusalluvuses.

13. Komisjon võib oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta ja teha muudatusi oma kodukorras tingimusel, et kõnealune kodukord või selle muudatused on kooskõlas käesoleva lepingu või organisatsiooni põhikirjaga.

14. Komisjon võib oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtta oma finantseeskirja ning teha selles muudatusi tingimusel, et nimetatud eeskiri on kooskõlas organisatsiooni finantseeskirja põhimõtetega. Nimetatud finantseeskiri esitatakse rahanduskomisjonile, millel on õigus tühistada kõnealune eeskiri või selle muudatus, kui need rahanduskomisjoni arvates ei vasta organisatsiooni finantseeskirja põhimõtetele.

III artikkel

Ülesanded

1. Komisjoni eesmärk on edendada mere elusressursside arendamist, kaitset, ratsionaalset majandamist ja parimal viisil kasutamist ning akvakultuuri säästvat arengut piirkonnas ning sellega seoses on komisjonil järgmised ülesanded ja kohustused:

a) tähelepanelikult jälgida kõnealuste varude seisundit, nende piisavust ja kasutamise taset ning nendel põhinevat kalamajanduse olukorda;

b) V artikli kohaselt ette valmistada ja soovitada asjakohaseid meetmeid:

i) mere elusressursside kaitseks ja ratsionaalseks majandamiseks, sealhulgas meetmed:

- kalapüügiviiside ja püügivahendite reguleerimiseks,

- teatava konkreetse liigi kalade suhtes väikseima suuruse kehtestamiseks,

- avatud või suletud püügihooaegade ja -piirkondade kindlaksmääramiseks,

- kogusaagi ja püügikoormuse reguleerimiseks ja liikmete vahel jaotamiseks,

ii) et rakendada kõnealuseid soovitusi;

c) pidevalt jälgida kalamajanduse majanduslikku ja sotsiaalset poolt ning soovitada meetmeid selle arendamiseks;

d) soodustada, soovitada, kooskõlastada ja vajaduse korral korraldada väljaõpet ja teabevahetust kõigis kalanduse valdkondades;

e) toetada, soovitada, kooskõlastada ja vajaduse korral ellu viia teadus- ja arendustegevust, mis hõlmab ka ühisprojekte kalanduse vallas ja mere elusressursside kaitset;

f) koguda, avaldada või levitada infot kasutusel olevate mere elusressursside ning nimetatud ressurssidel põhineva kalanduse kohta;

g) edendada mere- ja riimvee-akvakultuuri ning rannalähedase kalapüügi tõhustamise programme;

h) võtta muud meetmed, mis on vajalikud komisjoni eespool määratletud eesmärkide saavutamiseks.

2. Lõike 1 punkti b kohaste meetmete ettevalmistamisel ja soovitamisel kohaldab komisjon kaitse ja majandamisega seotud otsuste tegemiseks ettevaatusprintsiipi ning võtab arvesse ka parimate kättesaadavate teadusuuringute tulemusi ning vajadust edendada mere elusressursside arengut ja nõuetekohast kasutamist.

IV artikkel

Piirkond

Komisjon täidab talle III artiklis määratud ülesanded ja kohustused käesoleva lepingu preambulis nimetatud piirkonnas.

V artikkel

Majandamismeetmetega seotud soovitused

1. III artikli lõike 1 punktis b nimetatud soovitused võetakse vastu komisjoni kohalolnud ja hääletanud liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Komisjoni eesistuja edastab nimetatud soovituste teksti igale liikmele.

2. Kui käesolevas artiklis ei nähta ette teisiti, siis kohustuvad komisjoni liikmed jõustama kõik komisjoni III artikli lõike 1 punkti b kohaselt antud soovitused alates komisjoni poolt määratud kuupäevast, mis ei ole varasem kui käesolevas artiklis ette nähtud vastuväidete esitamise tähtaja lõppemise kuupäev.

3. Iga komisjoni liige võib 120 päeva jooksul alates soovituse teatamiskuupäevast esitada sellele vastuväited ning sellisel juhul ei ole ta kohustatud nimetatud soovitust kohaldama. Kui 120 päeva jooksul on esitatud vastuväide, siis võib komisjoni iga liige järgmise 60 päeva jooksul samuti vastuväite esitada. Liige võib vastuväite igal ajal ka tagasi võtta ning seejärel soovitust kohaldada.

4. Kui soovitusele esitab vastuväiteid üle ühe kolmandiku komisjoni liikmetest, siis teised liikmed vabastatakse viivitamata kõnealuse soovituse kohaldamise kohustusest; sellest olenemata võivad kõik liikmed või mõned liikmetest omavahelise kokkuleppe põhjal soovitust kohaldada.

5. Komisjoni eesistuja teatab igale liikmele viivitamata iga vastuväite saamisest või tagasivõtmisest.

VI artikkel

Aruanded

Pärast iga istungjärku esitab komisjon organisatsiooni peadirektorile aruande oma seisukohtade, soovituste ja otsuste kohta ning annab organisatsiooni peadirektorile muud aruanded, mis tema arvates võivad olla vajalikud või mida võidakse soovida. Komisjoni lepingu VII artiklis sätestatud komiteede ja töörühmade aruanded antakse organisatsiooni peadirektorile üle komisjoni kaudu.

VII artikkel

Komiteed, töörühmad ja spetsialistid

1. Komisjon võib moodustada ajutisi, eri- ja alalisi komiteesid komisjoni ülesannete hulka kuuluvate küsimuste uurimiseks ja ettekandmiseks ning töörühmi konkreetsete tehniliste probleemide uurimiseks.

2. Komisjoni eesistuja kutsub lõikes 1 nimetatud komiteed ja töörühmad kokku sel ajal ja selles kohas, mis ta on kindlaks määranud peale konsulteerimist organisatsiooni peadirektoriga.

3. Komisjon võib konkreetsete küsimuste või probleemide lahendamiseks teha organisatsioonile ettepaneku spetsialistide töölevõtmiseks või ametisse nimetamiseks organisatsiooni kulul.

4. Lõikes 1 nimetatud komiteede ja töörühmade moodustamine ning lõikes 3 nimetatud spetsialistide töölevõtmine või ametisse nimetamine oleneb organisatsiooni kinnitatud eelarve asjakohases peatükis selleks ettenähtud ja kasutamiseks kättesaadavatest rahalistest vahenditest; rahaliste vahendite kättesaadavuse üle otsustab organisatsiooni peadirektor. Enne komiteede ja töörühmade moodustamise ning spetsialistide töölevõtmise või ametisse nimetamise kulude üle otsustamist peab komisjonil olema organisatsiooni peadirektori aruanne otsuse halduslike ja rahaliste mõjude kohta.

VIII artikkel

Koostöö rahvusvaheliste organisatsioonidega

Komisjon teeb ühist huvi pakkuvates küsimustes tihedat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

IX artikkel

Kulud

1. Delegaatide ja asendusliikmete, ekspertide ja nõustajate komisjoni istungjärkudel osalemise kulud ning käesoleva lepingu VII artikli kohaselt moodustatud komiteedesse ja töörühmadesse saadetud esindajate kulud määravad kindlaks ja kannavad vastavad liikmed.

2. Sekretariaadi, sh trüki- ja teabevahetuse kulud ning kulud, mis tekivad seoses ülesannetega, mis komisjoni eesistuja ning ase-eesistuja komisjoni nimel istungjärkude vahel täidavad, määrab kindlaks ja maksab organisatsioon oma eelarves ettenähtud asjakohaste assigneeringute piires.

3. Komisjoni üksikliikmete omal algatusel või komisjoni soovitusel toimuva uurimis- ja arendustegevuse kulud määravad kindlaks ja maksavad asjaomased liikmed.

4. Liikmesriigid määravad kindlaks III artikli lõike 1 punkti e alusel ettevõetud uurimist ja arengut käsitlevate koostööprojektide kulud ja tasuvad need omavahel kokkulepitud kujul ja ulatuses, kui kulude katmiseks ei kasutata muid rahalisi vaheneid. Koostööprojektid esitatakse enne rakendamist organisatsiooni nõukogule. Koostööprojektide osamaksud tehakse sihtfondi, mille organisatsioon peab asutama ja mida organisatsioon haldab finantseeskirja ja organisatsiooni põhikirja kohaselt.

5. Peadirektori nõusolekul komisjoni, komiteede või töörühmade istungitele üksikisikuna kutsutud ekspertide kulud kaetakse organisatsiooni eelarvest.

6. Komisjon võib vastu võtta vabatahtlikke osamakse, mis on kas üldist laadi või seotud komisjoni konkreetsete projektide või tegevusega. Nimetatud osamaksud tehakse organisatsiooni poolt asutatud sihtfondi. Vabatahtlikke osamakse võetakse vastu ja sihtfondi hallatakse finantseeskirja ning organisatsiooni põhikirja kohaselt.

X artikkel

Muudatused

1. Vahemere üldine kalanduskomisjon võib käesolevat lepingut muuta komisjoni liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega. Muudatused jõustuvad alates nende komisjoni poolt vastuvõtmise kuupäevast, kui lõikes 2 ei ole ette nähtud teisiti.

2. Liikmetele uusi kohustusi kaasa toovad muudatused jõustuvad pärast seda, kui komisjoni liikmed on need kahekolmandikulise häälteenamusega vastu võtnud ning iga üksiku liikme puhul pärast seda, kui kõnealune liige on need vastu võtnud. Uusi kohustusi sisaldavate muudatuste vastuvõtmisdokument antakse hoiule organisatsiooni peadirektorile, kes informeerib kõiki Vahemere üldise kalanduskomisjoni liikmeid ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri vastuvõtmisdokumendi saamisest ja muudatuste jõustumisest. Nende Vahemere üldise kalanduskomisjoni liikmete õigusi ja kohustusi, kes ei ole täiendavate kohustustega seotud muudatust vastu võtnud, reguleeritakse endiselt käesoleva lepingu tingimuste kohaselt, mis kehtisid enne muudatuste tegemist.

3. Käesolevas lepingus tehtud muudatustest kantakse ette organisatsiooni nõukogule, kellel on õigus tagasi lükata iga muudatus, mis nõukogu arvates ei ole kooskõlas organisatsiooni eesmärgi ja tegevusega või organisatsiooni põhikirjaga. Kui organisatsiooni nõukogu peab vajalikuks, siis võib ta muudatuse üle otsustamise panna organisatsiooni konverentsile, millel on samad volitused.

XI artikkel

Vastuvõtmine

1. Käesolev leping on vastuvõtmiseks avatud organisatsiooni liikmetele ja assotsieerunud liikmetele.

2. Komisjon võib oma liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega liikmeks vastu võtta selliseid riike, kes on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, mõne selle spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed, kes on esitanud liikmeks saamise taotluse ja deklaratsiooni, millega nad ametlikult kinnitavad käesoleva lepingu vastuvõtmist sellisena, nagu see kehtib vastuvõtmise ajal.

3. Komisjoni liikmed, kes ei ole organisatsiooni liikmed ega assotsieerunud liikmed, võivad osaleda komisjoni tegevuses, kui nad katavad sekretariaadi kulud ulatuses, mis määratakse kindlaks organisatsiooni finantseeskirja asjakohaste sätete alusel.

4. Käesoleva lepingu vastuvõtmiseks annavad organisatsiooni liikmed või assotsieerunud liikmed vastuvõtmisdokumendi hoiule organisatsiooni peadirektorile ning see jõustub päevast, kui peadirektor kõnealuse dokumendi kätte saab.

5. Käesoleva lepingu vastuvõtmiseks annavad riigid, kes ei ole organisatsiooni liikmed, vastuvõtmisdokumendi hoiule organisatsiooni peadirektorile. Liikmeks vastuvõtmine jõustub kuupäevast, kui komisjon rahuldab liikmeks saamise taotluse käesoleva artikli lõikes 2 ette nähtud korras.

6. Organisatsiooni peadirektor teatab kõigile komisjoni liikmetele, kõigile organisatsiooni liikmetele ja Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile kõigist jõustunud vastuvõtmistest.

7. Käesoleva lepingu vastuvõtmise võib siduda reservatsioonidega, mis jõustuvad üksnes komisjoni liikmete ühehäälsel nõusolekul. Komisjoni liikmed, kes ei ole vastanud kolme kuu jooksul teatamise kuupäevast arvates, loetakse reservatsiooni heakskiitnuks. Reservatsiooni esitanud riik või piirkondlik majandusintegratsiooni organisatsioon, kes ei saa kõnealust heakskiitu, ei saa käesoleva lepingu osaliseks. Organisatsiooni peasekretär teatab igast reservatsioonist viivitamata kõigile komisjoni liikmetele.

8. Käesoleva lepingu viited 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsioonile või muudele rahvusvahelistele lepingutele ei mõjuta ühegi riigi seisundit 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonile või muudele lepingutele allakirjutamisel, nende ratifitseerimisel või nendega ühinemisel.

XII artikkel

Jõustumine

Käesolev leping jõustub viienda vastuvõtmisdokumendi kättesaamise kuupäeval.

XIII artikkel

Territoriaalne kohaldamine

Käesoleva lepingu vastuvõtmisel teatavad komisjoni liikmed selgesõnaliselt, millistele territooriumidele nende osalus laieneb. Nimetatud teate puudumise korral loetakse osalus kehtivaks kõigi territooriumide suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest asjaomane liige vastutab. Territoriaalse kohaldamise ulatust võib muuta hilisema teate alusel, kui XIV artiklis ei sätestata teisiti.

XIV artikkel

Lepingust taganemine

1. Iga liige võib käesolevast lepingust mis tahes ajal taganeda, kui lepingu jõustumise kuupäevast selle liikme suhtes on möödunud kaks aastat, teatades sellest kirjalikult organisatsiooni peadirektorile, kes annab lepingust taganemise teate viivitamata edasi kõigile komisjoni ja organisatsiooni liikmetele. Lepingust taganemine jõustub kolm kuud pärast kuupäeva, kui peadirektor teate sai.

2. Komisjoni liige võib lepingust taganemise teatavaks teha ühe või mitme territooriumi suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. Komisjonile taganemisest teatamisel annab liige teada, millise territooriumi või milliste territooriumide suhtes ta lepingust taganeb. Sellise teate puudumise korral loetakse lepingust taganemine kehtivaks kõigi territooriumide suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest komisjoni liige vastutab, kuid mitte assotsieerunud liikmete suhtes.

3. Iga komisjoni liikme organisatsioonist väljaastumist käsitatakse samal ajal ka komisjonist väljaastumisena ning lepingust taganemist loetakse kehtivaks kõigi territooriumide suhtes, mille rahvusvaheliste suhete eest asjaomane liige vastutab, kuid mitte assotsieerunud liikme suhtes.

XV artikkel

Vaidluste tõlgendamine ja lahendamine

Kõik käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivad vaidlused, mida komisjon ei lahenda, edastatakse komiteele, mis koosneb ühest mõlema vaidluspoole nimetatud liikmest ning komitee liikmete valitud sõltumatust esimehest. Nimetatud komitee soovitused ei ole siduvad, kuid asjaomased osapooled võtavad need lahkarvamuse tekitanud küsimused uuel arutamisel aluseks. Kõnealuse menetluse teel lahendamata jäänud vaidlus edastatakse Rahvusvahelisse Kohtusse vastavalt kohtu statuudile, või komisjoni liikmete hulka kuuluva piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsiooni puhul esitatakse see vahekohtusse, välja arvatud, kui pooled lepivad kokku muus lahendusviisis.

XVI artikkel

Lõppemine

Käesolev leping lõpeb automaatselt, kui komisjoni liikmete arv on lepingust taganemise tõttu alla viie, välja arvatud kui ülejäänud liikmed otsustavad ühehäälselt teisiti.

XVII artikkel

Autentsuse kinnitamine ja registreerimine

Käesoleva lepingu algtekst on koostatud prantsuse keeles 24. septembril 1949. aastal Roomas. Komisjoni eesistuja ja organisatsiooni peadirektor kinnitavad käesoleva lepingu kahe inglis-, prantsus- ja hispaaniakeelse eksemplari ja kõigi käesoleva lepingu muudatuste autentsust. Üks kõnealustest eksemplaridest antakse hoiule organisatsiooni arhiivi. Teine eksemplar saadetakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile registreerimiseks. Peadirektor kinnitab täiendavalt käesoleva lepingu eksemplarid ning saadab ühe eksemplari organisatsiooni igale liikmele ning riikidele, kes ei ole organisatsiooni liikmed, kuid kes on kõnealuse lepingu osapooled või võivad kõnealuse lepingu osapoolteks hakata.

--------------------------------------------------

III LISA

VAHEMERE ÜLDISE KALANDUSKOMISJONI KODUKORD

I artikkel

Käesolevas kodukorras kasutatakse järgmisi mõisteid:

Leping –

leping, millega moodustatakse Vahemere üldine kalanduskomisjon, koostatud Roomas (Itaalias) 24. septembril 1949. aastal, muudetud kooskõlas kõnealuse lepingu X artikliga.

Komisjon –

Vahemere üldine kalanduskomisjon.

Eesistuja –

komisjoni eesistuja.

Ase-eesistuja –

komisjoni ase-eesistuja.

Delegaat –

komisjoni liikme esindaja lepingu II artikli lõike 1 kohaselt.

Delegatsioon –

delegaat ja tema asendusliige, eksperdid ja nõustajad.

Liige –

organisatsiooni liikmed ja assotsieerunud liikmed ning riigid, kes ei ole organisatsiooni liikmed, kuid võivad olla komisjoni liikmed.

Sekretär –

komisjoni sekretär.

Organisatsioon –

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsioon.

Konverents –

organisatsiooni konverents.

Vaatlejariik, assotsieerunud liige või organisatsioon –

riik, kes ei ole komisjoni ega organisatsiooni liige ega komisjoni istungjärgust osa võtma kutsutud rahvusvahelise organisatsiooni liige või selline organisatsiooni liige või assotsieerunud liige, kes võtab osa komisjoni istungjärgust, kuid ei ole komisjoni liige.

Vaatleja –

vaatlejariigi või organisatsiooni esindaja.

II artikkel

Komisjoni istungjärgud

1. Lepingu II artikli lõikest 10 lähtuvalt määrab komisjon igal korralisel istungjärgul, pärast nõupidamist peadirektoriga, järgmise istungjärgu toimumise aja ja koha komisjoni programmides ning selle riigi kutses esitatud tingimustel, kelle territooriumil istungjärk kavatsetakse kokku kutsuda. Eesistuja teatab sellele vastavalt istungjärgu toimumisest.

2. Eesistuja võib liikmete enamiku nõudel või nõusolekul kokku kutsuda komisjoni erakorralise istungjärgu.

3. Sekretär saadab eesistuja nimel välja komisjoni korralise istungjärgu kutsed vähemalt 60 päeva enne istungjärgu avamise kuupäeva. Kutsed erakorralisele istungjärgule saadetakse välja vähemalt nelikümmend päeva enne istungjärgu avamise kuupäeva.

4. Selleks, et arutada ettepanekut korraldada komisjoni või komisjoni organi istungjärk teatavas riigis, peab kõnealune riik olema a) tingimusteta ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni spetsialiseeritud asutuste privileegide ja immuniteetide konventsiooni, või b) kinnitanud, et kõigil käesoleva lepingu või käesoleva kodukorra kohaselt istungjärgu töös osalevatel delegaatidel, esindajatel, ekspertidel, vaatlejatel ja muudel istungjärgul osalemise õigusega isikutel on privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud nende istungjärguga seotud ülesannete sõltumatuks täitmiseks.

III artikkel

Volikirjad

Igal istungjärgul esitatakse sekretärile delegatsioonide ja vaatlejate volikirjad. Volikirjad peavad vastama sekretariaadi poolt kindlaks määratud tüüpvormile. Pärast volikirjade kontrollimist teeb sekretariaat komisjonile aruande vajalike meetmete võtmiseks.

IV artikkel

Päevakord

1. Iga korralise istungjärgu päevakorras on:

a) vajaduse korral eesistuja ja kahe ase-eesistuja valimine vastavalt lepingu II artikli lõikele 9;

b) päevakorra vastuvõtmine;

c) sekretäri aruanne komisjoni majanduslikust olukorrast ja majandustegevusest;

d) eelarve eelnõu arutamine;

e) komiteede aruanded;

f) järgmise istungjärgu toimumise aja ja koha arutamine;

g) ettepanekud muudatuste tegemiseks lepingus ja käesolevas kodukorras;

h) lepingu XI artikli lõike 2 kohased liikmeks saamise taotlused riikidelt, kes ei ole organisatsiooni liikmed, kuid on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, mõne selle spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri liikmed;

i) organisatsiooni konverentsi, nõukogu või peadirektori poolt Vahemere üldisele kalanduskomisjonile käsitlemiseks antud küsimused.

2. Komisjoni nõusolekul võivad päevakorras olla ka:

a) eelmisel istungjärgul heakskiidetud küsimused;

b) liikme poolt ettepandud küsimused.

3. Sekretär saadab liikmetele ja vaatlejariikidele ning -organisatsioonidele vähemalt 60 päeva enne istungjärgu avamise kuupäeva päevakorraprojekti ning kõik istungjärguga seotud aruanded ja dokumendid.

4. Erakorralise istungjärgu päevakorras on ainult need küsimused, mille arutamiseks istungjärk kokku kutsuti.

V artikkel

Sekretariaat

1. Sekretariaadi koosseisu kuuluvad sekretär ning peadirektori poolt määratud töötajad, kes alluvad sekretärile.

2. Sekretäri ülesandeks on komisjoni ja selle komiteede istungjärkudega seotud dokumentide, aruannete ja resolutsioonide vastuvõtmine, kontrollimine ja edasisaatmine, istungjärkude protokollimine, kulutuste ja rahaliste kohustuste kinnitamine ning muude ülesannete täitmine, mis komisjon võib anda.

3. Komisjoni kõigi toimingutega seotud teabevahetuse koopiad saadetakse sekretärile informeerimiseks ja säilitamiseks.

VI artikkel

Komisjoni täiskogu istungid

Komisjoni täiskogu istungid on avalikud, kui komisjon ei otsusta teisiti. Kinnise istungi kasuks otsustades määrab komisjon kohe kindaks, kui suures ulatuses nimetatud otsus kehtib vaatlejate suhtes.

VII artikkel

Eesistuja ning ase-eesistujate valimine

1. Komisjon valib komisjoni eesistuja ning esimese ja teise ase-eesistuja, kes astuvad ametisse kohe pärast korralist istungjärku, kus valimine toimus ning jäävad ametisse kaheks korraliseks istungjärguks.

2. Kandidaadid peavad olema selle korralise istungjärgu kohalviibivad delegaadid või asendusliikmed, kus valimine toimub. Neid võib tagasi valida kaheks järgmiseks korraliseks istungjärguks.

VIII artikkel

Eesistuja ning ase-eesistujate ülesanded

1. Eesistuja täidab talle käesoleva kodukorra kohaselt pandud ülesandeid ning eelkõige:

a) avab ja lõpetab komisjoni täiskogu istungi;

b) juhatab nimetatud istungitel toimuvaid arutelusid ning kindlustab käesolevast kodukorrast kinnipidamise, annab sõna, paneb küsimused hääletusele ja teatab otsustest;

c) otsustab kodukorraga seotud ettepanekute üle;

d) jälgib kõneluse kodukorra alusel täielikult istungjärgu kulgu;

e) määrab istungjärgu ajal moodustatavate komiteede liikmed komisjoni ettepanekute kohaselt.

2. Eesistuja äraolekul või tema palvel täidab eesistuja ülesandeid esimene ase-eesistuja ning viimase äraolekul täidab kõnealuseid ülesandeid teine ase-eesistuja.

3. Eesistuja ülesandeid täitev eesistuja ning ase-eesistujad ei hääleta ja nende riigi valitsust esindab mõni teine delegatsiooni liige.

4. Kui eesistuja ning ase-eesistujad ei saa oma ülesandeid täita, siis võtab nende täitmise ajutiselt üle sekretär.

IX artikkel

Hääletamiskord ja menetlus

1. Kui käesoleva artikli punktis 4 ei sätestata teisiti, siis toimub täiskogu istungitel hääletamine suuliselt või käe tõstmisega; nimeliselt hääletatakse, kui lepingu või kõnealuse kodukorra kohaselt nõutakse eri häälteenamust, või kui mõni delegatsioon nõuab nimelist hääletamist.

2. Nimeline hääletamine toimub delegatsioonide kaupa riikide prantsusekeelsete nimede tähestikulises järjekorras.

3. Nimelise hääletamise protokolli kantakse iga delegaadi antud hääl ja iga hääletamata jätmine.

4. Üksikisikuid puudutavad küsimused otsustatakse salajasel hääletusel, v.a ametnike valimisel komisjoni ja komiteedesse.

5. Kui ükski ametikohale kandideerija ei saa esimeses hääletamisvoorus häälteenamust, siis korraldatakse teine hääletamisvoor kahe suurima arvu hääli saanud kandidaadi vahel. Häälte võrdse jagunemise korral teises hääletamisvoorus teeb eesistuja otsuse liisu teel.

6. Kui hääletamise tulemusena muus kui valimisega seotud küsimuses jaotuvad hääled komisjonis võrdselt, siis korraldatakse sama istungjärgu järgmisel istungil teine hääletamisvoor. Kui komisjoni hääled jaotuvad jälle võrdselt, siis loetakse ettepanek tagasilükatuks.

7. Hääletamiskorra ja muude sellega seotud küsimuste reguleerimisel, mis lepingus või käesolevas kodukorras on eraldi sätestamata, kohaldatakse mutatis mutandis organisatsiooni üldeeskirja.

X artikkel

Komiteed

1. Moodustatakse akvakultuuri komitee, millega võivad ühineda kõik organisatsiooni liikmed ja mille ülesanne on:

a) jälgida akvakultuuri arengut ja suundumusi piirkonnas;

b) jälgida akvakultuuri arengu ja keskkonna seoseid;

c) jälgida ja juhtida Medrap II tegevuse tulemusena loodud nelja võrgu tööd, eelkõige jälgides nende arengut, hinnates erinevate võrkudega seotud programmiprojekte ning juhtides SIPAM võrgu tööd FAO sekretariaadi kaudu;

d) otsida täiendavat toetust lisaks selliste institutsioonide toetusele nagu CIHEAM, MAP-PAP/RAC ja FAO ning edendada kõnesoleva nelja võrgu tööd;

e) täita muid akvakultuuri edendamise ja arendamisega seotud ülesandeid, mis komisjon võib talle anda.

2. a) Moodustatakse teaduslik nõuandekomitee, mis annab komisjonile tööks vajalikku teadus-, sotsiaal- ja majandusinfot, andmeid või nõu.

b) Komitee liikmeks võivad saada kõik komisjoni liikmed. Iga komisjoni liige võib nimetada ühe komitee liikme ning liikmega võivad kaasas olla eksperdid.

c) Komitee võib moodustada töörühmi, et analüüsida andmeid ja anda komiteele nõu ühiste kalavarude ja piirialade kalavarudega seotud küsimustes.

d) Komitee annab sõltumatut nõu tehnilistes ja teaduslikes küsimustes, millele tuginevad kalavarude kaitse ja majandamise otsused, kaasa arvatud bioloogilistes, sotsiaal- ja majandusküsimustes, ning eelkõige:

1) kontrollib infot, mis liikmed, asjaomased kalandusorganisatsioonid või programmid kalasaakide ja püügikoormuste kohta esitavad ning muid kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid andmeid;

2) annab komisjonile nõu seoses kalavarude kaitse ja majandamisega;

3) määrab kindlaks ühised uurimisprogrammid ja kooskõlastab nende rakendamist;

4) kohustub täitma muid ülesandeid ja kohustusi, mis komisjon võib talle anda.

e) Liikmed on kohustatud andma komiteele vajalikku teavet kalasaagi ja muude andmete kohta sellisel viisil, mis võimaldab komiteel täita talle käesoleva lõike kohaselt pandud ülesandeid.

3. Komisjon võib moodustada muid komiteesid ja töörühmi, mida ta peab soovitavaks.

4. Käesoleva artikli kohased komiteed ja töörühmad moodustatakse lepingu VII artikli lõike 4 alusel.

5. Nimetatud komiteede ja töörühmade menetluskord määratakse mutatis mutandis kindlaks komisjoni kodukorra alusel.

XI artikkel

Eelarve ja rahastamine

1. Kui kõnealuses kodukorras ei nähta ette teisiti, siis kohaldatakse komisjoni suhtes organisatsiooni finantseeskirja, mida täiendavad haldusjuhend ja märgukirjad ning nendel põhinevad menetlused.

2. Komisjoni järgmiseks eelarveperioodiks kavandatav eelarve, mis hõlmab sekretariaadi arvestuslikke kulusid, k.a kirjastamis- ja teabevahetuskulud, eesistuja ning ase-eesistujate arvestuslikke reisikulusid seoses komisjoni tööülesannete täitmisega istungjärkude vahel ning komiteede kulusid, kui neid esineb, esitatakse pärast komisjonis heakskiitmist peadirektorile ning seda võetakse arvesse organisatsiooni üldeelarve ettevalmistamisel.

3. Kui konverents on komisjoni eelarve organisatsiooni üldeelarve osana vastu võtnud, siis võib selle piires kasutada rahalisi vahendeid konverentsi poolt heakskiidetud otstarbel.

4. Kõik koostööprojektid tuleb enne rakendamist esitada organisatsiooni nõukogule või konverentsile.

XII artikkel

Vaatlejate osalemine

1. Rahvusvaheliste organisatsioonide osalemist komisjoni töös ning suhteid komisjoni ja nimetatud organisatsioonide vahel reguleeritakse organisatsiooni põhikirja ja kodukorra asjakohaste sätete abil ning organisatsiooni konverentsi või nõukogu poolt vastu võetud eeskirjade kohaselt, mis käsitlevad suhtlemist rahvusvaheliste organisatsioonidega.

2. Organisatsiooni liikmed ja assotsieerunud liikmed, kes ei ole komisjoni liikmed, võivad soovi korral saata vaatleja oma esindajana komisjoni ja selle abistavate organite istungjärkudele.

3. Riigid, kes ei ole ei komisjoni ega organisatsiooni liikmed ega assotsieerunud liikmed, kuid kuuluvad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, mõne selle spetsialiseeritud asutuse või Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri koosseisu, võivad soovi korral või organisatsiooni nõukogu ja Vahemere üldise kalanduskomisjoni nõusolekul vaatlejatena osa võtta komisjoni ja selle abistavate organite istungjärkudest, riikidele vaatlejastaatuse andmise põhimõtete alusel, mis konverents on vastu võtnud.

4. Kui komisjon ei otsusta selgesõnaliselt teisiti, siis võivad vaatlejad osa võtta komisjoni täiskogu istungitest ning kõigist aruteludest tehnilise komitee istungjärkudel, millest neid võib osa võtma kutsuda. Vaatlejatel ei ole mingil juhul hääleõigust.

XIII artikkel

Koostööprojektid

Lepingu III artikli lõike 1 punktis e nimetatud koostööprojektide ning väljaspool lepingu preambulis nimetatud piirkonda toimuvate uurimistööde edendamiseks võib sõlmida kokkuleppeid valitsustega, kes ei ole komisjoni liikmed. Kõik sellised kokkulepped sõlmib organisatsiooni peadirektor.

XIV artikkel

Protokollid, aruanded ja soovitused

1. Komisjoni iga täiskogu istungi ja komitee iga istungi kohta koostatakse lühiprotokoll, mis edastatakse osavõtjatele nii kiiresti kui võimalik.

2. Komisjoni iga istungjärgu menetlustest avaldatakse kokkuvõte koos komiteede aruannete, tehniliste ja muude dokumentidega, mille avaldamist komisjon peab soovitavaks.

3. Igal istungjärgul kinnitab komisjon aruande, milles esitatakse komisjoni seisukohad, soovitused, resolutsioonid ja otsused ning vähemuse seisukohad, kui see on vajalik.

4. Kui lepingu V artiklist ei tulene teisiti, siis antakse komisjoni otsused ja soovitused iga istungjärgu lõppemisel edasi organisatsiooni peadirektorile, kes edastab need komisjoni liikmetele, riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, kes olid istungjärgul esindatud, ning teeb need informeerimise eesmärgil kättesaadavaks organisatsiooni teistele liikmetele ja assotsieerunud liikmetele.

5. Peadirektor edastab organisatsiooni poliitikat, programmi või rahastamist mõjutavad soovitused organisatsiooni nõukogu kaudu konverentsile otsustamiseks.

6. Kui eelmisest lõikest ei tulene teisiti, siis võib eesistuja komisjoni liikmetelt paluda andmete esitamist komisjonile või peadirektorile komisjoni soovituste põhjal võetud meetmete kohta.

XV artikkel

Soovitused liikmetele

1. Komisjon võib anda liikmetele soovitusi meetmete võtmiseks kõigis küsimustes, mis on seotud lepingu III artiklis kirjeldatud tööülesannete täitmisega.

2. Sekretär võtab komisjoni nimel vastu liikmete vastused nimetatud soovitustele, koostab kõnealuse teabe analüüsi ja kokkuvõtte, mis esitatakse järgmisel istungjärgul.

XVI artikkel

Lepingus tehtavad muudatused

1. Iga liige võib vastavalt lepingu X artiklile teha ettepaneku lepingu muutmiseks, saates selle kohta teate sekretärile. Sekretär edastab nimetatud muutmisettepanekute koopiad kohe pärast nende vastuvõtmist kõigile liikmetele ja peadirektorile.

2. Komisjon saab lepingus muudatuste tegemise ettepanekut istungjärgul arutada ainult juhul, kui muudatusettepanek on võetud istungjärgu päevakorda.

XVII artikkel

Kodukorra kohaldamise peatamine ja selles muudatuste tegemine

1. Kui lepingust ei tulene teisiti, siis võib kõikide artiklite (v.a IV artikkel, V artikkel, X artikli punktid 3 ja 4, XI artikkel, XII artikkel, XIV artikli punkt 4 ja XVI artikkel) kohaldamise peatada iga delegatsiooni ükskõik millisel komisjoni täiskogu istungil häälteenamusega vastu võetud ettepaneku kohaselt tingimusel, et sellest on teatatud komisjoni täiskogu istungil ning delegatsioonid on saanud peatamisettepaneku koopiad vähemalt 48 tundi enne selle istungi algust, kus asja kavatsetakse arutada.

2. Kõnealustes artiklites muudatuste või täienduste tegemise otsuse võib vastu võtta iga delegatsiooni ettepanekul komisjoni liikmete kahekolmandikulise häälteenamusega komisjoni mis tahes täiskogu istungil tingimusel, et sellest on teatatud täiskogu istungil ning delegatsioonid on saanud muudatus- või täiendusettepanekute koopiad vähemalt 24 tundi enne selle istungi algust, kus otsus kavatsetakse teha.

3. XVI artikli muudatused, mis võidakse vastu võtta käesoleva artikli punkti 2 kohaselt, jõustuvad alles komisjoni järgmisel istungjärgul.

XVIII artikkel

Ametlikud keeled

1. Komisjoni ametlikeks keelteks on need organisatsiooni ametlikud keeled, mis komisjon selleks oma otsusega määrab. Delegatsioonid võivad istungjärkudel ja aruannetes ning teabevahetuses kasutada ükskõik millist kõnealustest keeltest. Delegatsioon, kes kasutab mitteametlikku keelt, peab tagama tõlke ühte ametlikest keeltest.

2. Istungite ajal hoolitseb sekretariaat tõlketeenuse eest ühte või mitmesse ametlikku keelde, kui mõni istungil viibivatest delegaatidest seda taotleb.

3. Aruanded ja teave avaldatakse keeles, milles need esitatakse, ning komisjoni palvel võib avaldada nende tõlgitud kokkuvõtteid.

--------------------------------------------------