21999A0710(02)
10.7.1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 176/36
Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vaheli ne
LEPING
viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises
EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
ningISLANDI VABARIIK ja
NORRA KUNINGRIIK,
ARVESTADES, ET alates sellest, kui 19. detsembril 1996. aastal kirjutasi d kolmteist Euroopa Liidu liikmesriiki, Schengeni
lepingute osalised ning Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik alla Luxemb ourgi lepingule, on viimased kaks riiki osalenud
aruteludes, mis käsitlevad Schengeni lepingute ja nendega seotud sätete kohaldamist, rakendamist ja edasiarendamist;
ARVESTADES, ET Amsterdami lepingu alusel, millega muudetakse Euroopa Li idu lepingut, Euroopa Ühenduste
asutamislepinguid ja teatavaid nendega seotud akte, teevad Euroopa Liid u asutamislepingule ja Euroopa Ühenduse
asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli (edaspidi “Schengen i protokoll”)
tulemusenaSchengenilepinguteleallakirjutanudEuroopaLiiduliikmes riigidnendelepingutejasellistelepingutegaseotudsätete
reguleerimisalas koostööd Euroopa Liidu institutsioonilises ja õigusl ikus raamistikus ning Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa
Ühenduse asutamislepingu asjakohaseid sätteid arvesse võttes;
MEENUTADES Luxembourgi lepingu eset ja eesmärki säilitada kehtiv kord vi ie Põhjamaa vahel vastavalt 12. juulil 1957. aastal
Kopenhaagenis allkirjastatud Põhjamaade vahelise passikontrolli kaot amise konventsioonile ( Convention on the Abolition of
Passport Controls at Intra-Nordic borders ), millega asutatakse Põhjamaade Passiliit, kui need Põhjamaad, mis on Eu roopa Liidu
liikmed, osalevad kontrolli kaotamisel isikute üle Schengeni lepingute s sätestatud sisepiiridel;
PIDADES SILMAS Luxembourgi lepingus kehtestatud sätteid;
TÕDEDES siiski, et Schengeni acquis’Euroopa Liitu integreerimine eeldab, et Schengeni acquis’d moodustavaid sätteid
edasiarendavate otsuste vastuvõtmine on muutunud Euroopa Liidu, sealhu lgas Euroopa Ühenduse küsimuseks;
ARVESTADES, ET Schengeni protokolli artikli 6 esimese lõigu kohaselt soo vib Euroopa Liit, sealhulgas Euroopa Ühendus,
austada ja täita Luxembourgi lepingu eset ja eesmärki pärast Amsterdami l epingu jõustumisest Islandi Vabariigi ja Norra
KuningriigivahelSchengeni acquis’rakendamisesjaselleedasiarendamisesLuxembourgilepingualuselosal emisekohtasõlmitud
lepingu kaudu, tagades seega ühise eesmärgi saavutamise, milleks on nend e kahe riigi jätkuv osalemine sellises tegevuses;
OLLES VEENDUNUD vajaduses kaasata asjakohasel viisil kõiki lepinguosal isi, kes kohaldavad Schengeni acquis’moodustavaid
sätteid ja kelle puhul selliseid sätteid ja nende edasiarendamist lõpuks kohaldama peab, sealhulgas Islandi Vabariiki ja Norra
Kuningriiki,aruteludessekõikideltasanditelnendesätetetegelikuko haldamise,nenderakendamisejanendeedasiseksarenguks
ettevalmistamise kohta;VÕTTES ARVESSE, et selleks on vaja asutada Euroopa Liidu institutsioonil ise raamistiku väline organisatsiooniline struktuur,
millegatagatakseIslandiVabariigijaNorraKuningriigiseotusotsusta misprotsessiganimetatudvaldkondadesningmisvõimaldab
neil segakomitee kaudu sellisest tegevusest osa võtta,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:4 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
Artikkel 1
IslandiVabariikjaNorraKuningriik(edaspidivastavalt“Island”ja
“Norra”)ühinevadEuroopaÜhendusejaEuroopaLiidutegevusegakäesoleva lepingu A ja B lisas viidatud sätetes ja edasiarendatudsätetes käsitletud valdkondades.
Käesoleva lepinguga luuakse vastastikused õigused ja kohustused
kooskõlas lepingus sätestatud menetlusega.
Artikkel 2
1. Island ja Norra rakendavad ja kohaldavad käesoleva lepinguA lisas loetletud Schengeni acquis’sätteid samamoodi, nagu neid
kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikides (edaspidi “liikmesrii-gid”), mis osalevad Schengeni protokolliga lubatud tihedamaskoostöös.
2. Island ja Norra rakendavad ja kohaldavad käesoleva lepingu
BlisasloetletudEuroopaÜhenduseõigusaktidesätteidsellisesula-tuses, nagu nendega on asendatud 19. juunil 1990. aastal Schen-genis allkirjastatud ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamistkäsitleva lepingu rakendamise konventsiooni vastavad sätted, võisätteid,misonvastuvõetudvastavalteeltoodudkonventsioonile.
3. Samuti aktsepteerivad, rakendavad ja kohaldavad Island ja
Norra Euroopa Liidu vastu võetud õigusakte või meetmeid, mil-lega muudetakse A ja B lisas, millele on kohaldatud käesolevaslepingus sätestatud menetlust, viidatud sätteid või mis lähtuvadnendest sätetest, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist.
Artikkel 3
1. Käesolevaga asutatakse segakomitee, mis koosneb Islandi jaNorra valitsuste esindajatest, Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest(edaspidi“nõukogu”)jaEuroopaÜhendusteKomisjonist(edaspidi“komisjon”).
2. Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra.3. Segakomitee tuleb kokku eesistuja algatusel või mõne liikme
taotlusel.
4. Vastavalt artikli 4 lõikele 2 tuleb segakomitee olenevalt asja-
oludest kokku ministrite, kõrgemate ametnike või ekspertidetasandil.
5. Segakomitee eesistujaks on:
— ekspertide tasandil: Euroopa Liidu esindaja,
— kõrgemate ametnike ja ministrite tasandil: vaheldumisi kuue-
kuuliste ajavahemike kaupa Euroopa Liidu esindaja ja Islandi
või Norra valitsuse esindaja.Artikkel 4
1. Segakomitee tegeleb kooskõlas käesoleva lepinguga kõikideartiklis2käsitletudküsimustegajatagab,etIslandijaNorrahuvi-dega nõuetekohaselt arvestatakse.
2. MinistritetasandilonIslandijaNorraesindajatelsegakomitees
võimalus:
— selgitadaprobleeme,milleganadteatavaõigusaktivõimeetme
suhteskokkupuutuvad,võivastataprobleemidele,millegaon
kokku puutunud muud delegatsioonid,
— väljendada oma arvamust mis tahes küsimuse kohta, mis
käsitlebneilehuvipakkuvatesäteteedasiarendamistvõiraken-damist.
3. Segakomiteekoosolekudministritetasandilvalmistabsegako-mitee ette kõrgemate ametnike tasandil.
4. Islandi ja Norra valitsuste esindajatel on õigus teha artiklis 1
nimetatud küsimustes segakomiteele ettepanekuid. Pärast aruteluvõibkomisjonvõiliikmesriikkaaludasellistettepanekut,pidadessilmas Euroopa Liidu eeskirjade kohast ettepaneku tegemist võialgatustseosesEuroopaÜhendusevõiEuroopaLiiduõigusaktivõimeetme vastuvõtmisega.
Artikkel 5
Ilmaetseepiiraksartikli4kohaldamist,teavitataksesegakomiteedselliste õigusaktide või meetmete, mis võivad käesoleva lepingusuhtes asjakohased olla, koostamisest nõukogus.
Artikkel 6
Kui komisjon koostab käesolevas lepingus käsitletud valdkonnasuusi õigusakte, küsib ta mitteametlikult nõu Islandi ja Norraekspertidelt samal viisil, nagu ta küsib nõu liikmesriikideekspertidelt oma ettepanekute koostamisel.
Artikkel 7
Lepinguosalised lepivad kokku, et liikmesriigis või Islandil võiNorras esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutavariigi määratlemise kriteeriumite ja mehhanismide kohta tulebsõlmida asjakohane kokkulepe. Selline kokkulepe peaks olemasõlmitudajaks,milAjaBlisasviidatudsättedningvaremartikli2lõike 3 kohaselt vastuvõetud sätted jõustuvad Islandi ja Norrasuhtes kooskõlas artikli 15 lõikega 4.11/32. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 5
Artikkel 8
1. Artiklis 2 viidatud küsimustega seotud uusi õigusakte või
meetmeid võtavad vastu Euroopa Liidu pädevad institutsioonid.Lõike2kohaseltjõustuvadsellisedõigusaktidvõimeetmedsama-aegseltEuroopaLiidusjaasjaomastesliikmesriikidesningIslandilja Norras, kui nendes õigusaktides või meetmetes ei ole selgesõ-naliseltsätestatudteisiti.KäesolevaskontekstistulebsegakomiteesnõuetekohaseltarvessevõttaIslandijaNorranimetatudaega,mison vajalik selleks, et Island ja Norra saaksid täita oma põhiseadu-sest tulenevaid nõudeid.
2. a) Kui võetakse vastu lõikes 1 viidatud õigusakte või meet-
meid,millesuhtesonkohaldatudkäesolevaslepingussätes-
tatudmenetlust,teavitabnõukogusellestviivitamataIslan-ditjaNorrat.IslandjaNorrateevadsõltumatultotsuse,kasaktsepteeridanendesisuningrakendadasedaomasiseriik-liku õiguskorra raames. Otsused tehakse nõukogule jakomisjonile teatavaks kolmekümne päeva jooksul nimeta-tud õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest.
b) Kui nimetatud õigusakti või meetme sisu saab muutuda
Islandi jaoks siduvaks üksnes pärast põhiseadusest tulene-vate nõuete täitmist, teavitab Island sellest nõukogu jakomisjonisamaaegselteespoolnimetatudteatamisega.Kõi-kide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest teavitabIsland viivitamata kirjalikult nõukogu ja komisjoni, esita-des nimetatud teabe vähemalt neli nädalat enne õigusaktivõimeetmeIslandisuhtesjõustumiseksettenähtudkuupäe-va, nagu on otsustatud kooskõlas lõikega 1.
c) Kui nimetatud õigusakti või meetme sisu saab muutuda
Norra jaoks siduvaks üksnes pärast põhiseadusest tulene-vate nõuete täitmist, teavitab Norra sellest nõukogu jakomisjoni samaaegselt eespool nimetatud teatamisega.Norra teavitab viivitamata ja hiljemalt kuue kuu jooksulpärast nõukogu teatamist kirjalikult nõukogu ja komisjonikõikide põhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest. Alatesõigusakti või meetme Norra suhtes jõustumiseks ettenäh-tud kuupäevast kuni kõikide põhiseadusest tulenevatenõuete täitmisest teatamiseni kohaldab Norra võimalusekorral ajutiselt nimetatud õigusakti või meetme sisu.
3. Lõikes2viidatudõigusaktidejameetmetesisuaktsepteerimineIslandijaNorrapooltloobõigusedjakohustusedIslandijaNorraningüheltpooltIslandijaNorraningteiseltpooltEuroopaÜhen-dusejanendeliikmesriikidevahel,kellesuhtesneedõigusaktidjameetmed siduvad on.4. Kirjeldatud juhtudel:
a) Island või Norra teatab otsusest mitte aktsepteerida lõikes 2
viidatud õigusakti või meetme sisu, mille suhtes on kohalda-
tud käesoleva lepingu kohast menetlust, või
b) Island või Norra ei saada teadet lõike 2 punktis a sätestatud
kolmekümnepäevase tähtaja jooksul, või
c) Island ei saada teadet enne lõike 2 punktis b ettenähtud nelja-
nädalast tähtaega kuupäevaks, mis on sätestatud asjaomaseõigusakti või meetme jõustumiseks tema suhtes, või
d) Norra ei saada teadet lõike 2 punktis c sätestatud kuuekuulise
tähtaja jooksul või ei näe ette nimetatud punktis sätestatudajutist kohaldamist alates asjaomase õigusakti või meetmetema suhtes jõustumiseks sätestatud kuupäevast;
kuisegakomiteeeiotsustapärastlepingujätkamiseviisidepõhja-likku läbivaatamist üheksakümne päeva jooksul teisiti, loetaksekäesolevlepingvastavaltasjaoludeleIslandivõiNorrasuhteslõpe-tatuks.Käesolevlepinglõpebkolmkuudpärastüheksakümnepäe-vase perioodi möödumist.
Artikkel 9
1. Saavutamakslepinguosalisteeesmärkijõudaartiklis2viidatudsätete võimalikult ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamiseni, jäl-gib segakomitee pidevalt Euroopa Ühenduste Kohtu (edaspidi“EuroopaKohus”)praktikaningIslandijaNorrapädevatekohtutepraktikaarengutnimetatudsäteteosas.Seleesmärgiltulebrajadamehhanism, et tagada sellise kohtupraktika korrapärane vastasti-kune edastamine.
2. Arvestades, et Euroopa Kohtu põhikirjas tehakse vajalikud
muudatused, on Islandil ja Norral õigus esitada Euroopa Kohtuleseisukohti või kirjalikke märkusi juhul, kui liikmesriigi kohus onsuunanudtalleküsimuseeelotsusesaamiseksartiklis2nimetatudsätete tõlgendamise osas.
Artikkel 10
1. Island ja Norra esitavad igal aastal segakomiteele aruandedartiklis 2 viidatud sätete kohaldamise ja tõlgendamise kohta omahaldusasutustes ja kohtutes, nagu neid on tõlgendanud EuroopaKohus vastavalt asjaoludele.6
ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
2. Kuisegakomiteeeiolekahekuujooksulalatessellest,kuitalle
teatatakse artiklis 2 viidatud sätete osas olulise erinevuse tekkestEuroopa Kohtu ning Islandi või Norra kohtute praktika vahel võioluliselt erineva kohaldamise ilmnemisest asjaomaste liikmesrii-kide ning Islandi või Norra asutuste vahel, suutnud tagada ühe-taolisekohaldamisejatõlgendamisejätkumist,kohaldatakseartik-lis 11 sätestatud menetlust.
Artikkel 11
1. Kui käesoleva lepingu kohaldamise osas tekib vaidlus või kuiesineb artikli 10 lõikes 2 sätestatud olukord, kantakse küsimusametlikultvaidlusküsimusenasegakomiteepäevakordaministritetasandil.
2. Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastu-
võtmise kuupäevast alates aega üheksakümmend päeva vaidluselahendamiseks.
3. Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 2 sätestatud üheksa-
kümnepäevajooksullahendada,onlõplikukslahendamiseksaegaveel kolmkümmend päeva.
Kui lõplikule lahendusele ei jõuta, loetakse käesolev leping lõpe-
tatuks Islandi või Norra suhtes, olenevalt sellest, millist riiki vaid-luspuudutab.Sellinelõpetaminejõustubkuuekuujooksulpärastkolmekümnepäevase perioodi möödumist.
Artikkel 12
1. Seoseskäesolevalepingukohaldamisegakaasnevatehaldusku-ludega, maksavad Island ja Norra Euroopa Ühenduste üldeelar-vesse järgmisi iga-aastaseid summasid:
— Island 0,1 %,— Norra 4,995 %,
summast300000000BEF(võisamaväärnesummaeurodes)vas-
tavalt iga-aastasele kohandusele, pidades silmas Euroopa Liidusesineva inflatsiooni määra.
Kui käesoleva lepingu kohaldamisega kaasnevaid tegevuskulusid
ei eraldata Euroopa Ühenduste üldeelarvesse, kuid need langevadotsese kohustusena osalevatele liikmesriikidele, maksavad Islandja Norra neid kulusid vastavalt sellele, milline on nende riikiderahvamajandusekogutoodanguprotsentkõikideosalevateriikiderahvamajanduse kogutoodangust.Kui tegevuskulusid eraldatakse Euroopa Ühenduse üldeelarvesse,osalevad Island ja Norra nende tasumisel, makstes nimetatud eel-arvesse igal aastal summa vastavalt sellele, milline on nende rii-kide rahvamajanduse kogutoodangu protsent kõikide osalevateriikide rahvamajanduse kogutoodangust.
2. Islandil ja Norral on õigus saada käesoleva lepinguga seondu-
vaid komisjoni või nõukogu koostatud dokumente ning nõudasegakomitee istungitel omal valikul tõlget Euroopa Ühendusteinstitutsioonide ametlikku keelde. Islandi või norra keelest võikeelde tõlkimise kulud kannab siiski vastavalt kas Island võiNorra.
Artikkel 13
1. KäesolevlepingeimõjutaEuroopaMajanduspiirkonnalepinguegaühegiteiseEuroopaÜhenduseningIslandija/võiNorravahelsõlmitud lepingu kohaldamist.
2. Käesolev leping ei mõjuta tulevasi lepinguid, mis sõlmitakse
Islandi ja/või Norra ning Euroopa Ühenduse vahel või EuroopaLiidu asutamislepingu artiklite 24 ja 38 alusel.
3. KäesolevlepingeimõjutakoostöödPõhjamaadePassiliiduraa-
mes, kuivõrd nimetatud koostöö ei ole vastuolus käesolevalepingu ja sellel põhinevate õigusaktide ja meetmetega ning eitakista nende kohaldamist.
Artikkel 14
Käesolevat lepingut ei kohaldata Svalbardi (Teravmäed) suhtes.
Artikkel 15
1. Käesolev leping jõustub ühe kuu möödudes päevast, mil nõu-koguhoiulevõtjanategutsevnõukogupeasekretäronkindlakstei-nud, et kõik ametlikud nõuded seoses lepinguosaliste, kelle jaokskäesolevlepingsiduvaksmuutub,pooltvõinimelnõusolekuaval-damisega on täidetud.
2. Artikleid 1, 3, 4, 5 ja artikli 8 lõike 2 punkti a esimest lauset
kohaldatakse ajutiselt alates käesolevale lepingule allakirjutami-sest.
3. Pärast käesolevale lepingule allakirjutamist, kuid enne lepingu
jõustumist, vastu võetud õigusaktide ja meetmete suhtes hakkabartikli 8 lõike 2 punkti a viimases lauses viidatud kolmekümne-päevane tähtaeg kehtima käesoleva lepingu jõustumise päevast.11/32. kd
ET Euroopa Liidu Teataja 7
4. AjaBlisasviidatudsättedningartikli2lõike3kohaseltvarem
vastuvõetud sätted jõustuvad Islandi ja Norra suhtes kuupäeval,millemäärabnõukogu,kestegutsebSchengeniprotokolligaluba-tudtihedamaskoostöösosalevaidliikmesriikeesindavateliikmeteüksmeelealusel,pärastnõupidamistsegakomiteesvastavaltkäes-oleva lepingu artiklile 4, olles teinud kindlaks, et Island ja Norraon täitnud asjakohaste sätete rakendamise eeltingimused ja etnende välispiiride kontroll on tõhus.
5. Lõikes 4 viidatud sätete jõustumisega luuakse õigused ja
kohustusedIslandijaNorravahelningüheltpooltIslandijaNorravahel ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selliste liikmesrii-kide vahel, mille suhtes need sätted on samuti jõustunud.
Artikkel 16
Island või Norra võivad käesoleva lepingu denonsseerida, samutisaab seda teha otsusega, mille on vastu võtnud nõukogu, kestegutseb Schengeni protokolliga lubatud tihedamas koostöösosalevaid liikmesriike esindavate liikmete üksmeele alusel.Denonsseerimisest teatatakse hoiulevõtjale. See jõustub kuuskuud pärast teatamist.Artikkel 17
KuiIslandvõiNorrakäesolevalepingudenonsseerivadvõilepingkummagiriigisuhteslõpetatakse,siissõlmitakseselletagajärgedesuhteskokkulepeülejäänudlepinguosalistejasellelepinguosalisevahel,keskäesolevalepingudenonsseerisvõikellesuhtesjõustublepingu lõpetamine. Kui kokkuleppele ei jõua, teeb nõukogupärast ülejäänud ühinenud lepinguosalistega konsulteerimistotsuse vajalike meetmete kohta. Need meetmed on kõnealuselepinguosalise jaoks siduvad vaid siis, kui ta neid aktsepteerib.
Artikkel 18
Käesoleva lepinguga asendatakse Belgia Kuningriigi, PrantsuseVabariigi, Saksamaa Liitvabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi,Madalmaade Kuningriigi, Itaalia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi,Portugali Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Austria Vabariigi, TaaniKuningriigi, Soome Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Schengenilepingu ja Schengeni konventsiooni lepinguosaliste ning IslandiVabariigi ja Norra Kuningriigi vaheline ühispiiridel isikutekontrolli kaotamist käsitlev koostööleping, mis kirjutati allaLuxembourgis 19. detsembril 1996. aastal.
Sõlmitudühetuhandeüheksasajaüheksakümneüheksandaaastamaikuukahe ksateistkümnendalpäevalBrüsselis
ühes eksemplaris hispaania, hollandi, iiri, inglise, itaalia, kreeka, p ortugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani,
islandi ja norra keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed ja d okumendi originaal jääb hoiule Euroopa
Liidu peasekretariaadi arhiivi.8
ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
Por el Consejo de la Unión Europea
For Rådet for Den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de l’Union européennePer il Consiglio dell’Unione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conselho da União EuropeiaEuroopan unionin neuvoston puolestaFör Europeiska unionens rådFyrir hönd ráðs EvrópusambandsinsFor Rådet for Den europeiske union
Por la República de IslandiaFor Republikken IslandFür die Republik IslandΓια τη Δημοκρατία της ΙσλανδίαςFor the Republic of IcelandPour la République d’IslandePer la Repubblica d’IslandaVoor de Republiek IJslandPela República da IslândiaIslannin tasavallan puolestaPå Republiken Islands vägnarFyrir hönd Lyðveldisins ÍslandsFor Republikken Island
Por el Reino de NoruegaFor Kongeriget NorgeFür das Königreich NorwegenΓια το Βασίλειο της ΝορβηγίαςFor the Kingdom of NorwayPour le Royaume de NorvègePer il Regno di NorvegiaVoor het Koninkrijk NoorwegenPelo Reino da NoruegaNorjan kuningaskunnan puolestaPå Konungariket Norges vägnarFyrir hönd Konungsríkisins NoregsFor Kongeriket Norge
11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 9
A LISA
(Artikli 2 lõige 1)
Käesolevalisa1.osaviitab1985.aastaSchengenilepinguleja1985.aast aSchengenilepingurakendamise1990.aasta
Schengeni konventsioonile. 2. osa viitab ühinemiskirjadele ja 3. osa vas tavatele teisestele Schengeni õigusaktidele.
1. OSA
BeneluxiMajandusliiduriikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVa bariigivalitsustevaheliseühispiiridelkontrollide
järkjärgulist kaotamist käsitleva 14. juunil 1985. aastal Schengenis al lkirjastatud lepingu sätted.
Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse Vabariigi, Luks emburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade
Kuningriigi vahelise 19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud 15. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu
rakendamise konventsiooni sätted, välja arvatud järgmised:
Artikli 2 lõige 4Artikkel 4 pagasi kontrolli puhulArtikli 10 lõige 2Artikli 19 lõige 2Artiklid 28–38 ja nendega seotud mõisted
Artikkel 60Artikkel 70Artikkel 74Artiklid 77–91 selles osas, mida hõlmab nõukogu direktiiv 91/477/EMÜ tul irelvade omandamise ja valdamise
kontrolli kohtaArtiklid 120–125Artiklid 131–133Artikkel 134Artiklid 139–142Lõppakt: 2. deklaratsioonLõppakt: 4., 5. ja 6. deklaratsioonProtokollÜhisdeklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
2. OSA
ItaaliaVabariigi(allkirjastatud27.novembril1990Pariisis),Hispaa niaKuningriigijaPortugaliVabariigi(allkirjastatud
25.juunil1991Bonnis),KreekaVabariigi(allkirjastatud6.novembril1 992Madridis),AustriaVabariigi(allkirjastatud
28. aprillil 1995 Brüsselis) ning Taani Kuningriigi, Soome Vabariigi ja R ootsi Kuningriigi (allkirjastatud
19.detsembril1996Luxembourgis)vahelsõlmitudühinemislepingutesät tedningSchengenilepingutejaSchengeni
konventsiooni protokollid, välja arvatud:1. 27. novembril 1990 Pariisis allkirjastatud protokoll Itaalia Vabarii gi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi v alitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Scheng enis 14. juunil 1985.
2. 27.novembril1990Pariisisallkirjastatudlepingu(miskäsitlebItaa liaVabariigiühinemist19.juunil1990.aastal
Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, millega rakendatakse Bene luxi Majandusliidu riikide, Saksamaa
Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985 . aasta Schengeni lepingut), selle lõppakti ja
sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:10 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
Artikkel 1
Artiklid 5 ja 6Lõppakt: I osa
II osa, 2. ja 3. deklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
3. 25.juunil1991.aastalBonnisallkirjastatudprotokollHispaaniaKun ingriigivalitsuseühinemisekohtaBeneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi v alitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Scheng enis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27. novembril Pariisis allkirjastatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühin emist käsitleva protokolliga, ja sellega kaasas
olevad deklaratsioonid.
4. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allkirjastatud lepingu (mis käsitleb Hi spaania Kuningriigi ühinemist
19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, mil lega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu
riikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVabariigivalitsustevahe list14.juuni1985.aastaSchengenilepingut,
millega Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allk irjastatud lepingu sõlmimise teel), selle
lõppaktide ja sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:Artikkel 1Artiklid 5 ja 6Lõppakt: I osaII osa, 2. ja 3. deklaratsioonIII osa, 3. ja 4. deklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
5. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allkirjastatud protokoll Portugali Vab ariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliiduriikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVabariigiv alitsustevahelisenendeühispiiridelkontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Scheng enis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27. novembril 1990. aastal Pariisis allkirjastatud Itaalia Vabariigi va litsuse ühinemist käsitleva protokolliga, ja
sellega kaasas olevad deklaratsioonid.
6. 25.juunil1991.aastalBonnisallkirjastatudlepingu(miskäsitlebPo rtugaliVabariigiühinemist19.juunil1990.
aastalSchengenisallkirjastatudkonventsiooniga,millegarakendatak seBeneluxiMajandusliiduriikide,Saksamaa
Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985 . aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia
Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allkirjastatud lepi ngu sõlmimise teel), selle lõppakti ning
sellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:Artikkel 1Artiklid 7 ja 8Lõppakt: I osaII osa, 2. ja 3. deklaratsioonIII osa, 2., 3., 4. ja 5. deklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
7. 6. novembril 1992. aastal Madridis allkirjastatud protokoll Kreeka Va bariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliiduriikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVabariigiv alitsustevahelisenendeühispiiridelkontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Scheng enis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27.novembril1990.aastalPariisisallkirjastatudItaaliaVabariigiva litsuseühinemistkäsitlevaprotokolliganing
25. juunil 1991. aastal Bonnis allkirjastatud Hispaania Kuningriigi ja P ortugali Vabariigi valitsuste ühinemist
käsitlevate protokollidega, ja sellega kaasas olevad deklaratsioonid.
8. 6. novembril 1992. aastal Madridis allkirjastatud lepingu (mis käsitl eb Kreeka Vabariigi ühinemist
19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, mil lega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu
riikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVabariigivalitsustevahe list14.juuni1985.aastaSchengenilepingut,
millega Itaalia Vabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allk irjastatud lepingu sõlmimise teel ning
millegaHispaaniaKuningriikjaPortugaliVabariikühinesid25.juunil1 991.aastalBonnisallkirjastatudlepingute
sõlmimise teel), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsioonide järg mised sätted:11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 11
Artikkel 1
Artiklid 6 ja 7Lõppakt: I osaII osa, 2., 3. ja 4. deklaratsioonIII osa, 1. ja 3. deklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
9. 28. aprillil 1995. aastal Brüsselis allkirjastatud protokoll Austria Vabariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliiduriikide,SaksamaaLiitvabariigijaPrantsuseVabariigiv alitsustevahelisenendeühispiiridelkontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Scheng enis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
ItaaliaVabariigi,HispaaniaKuningriigijaPortugaliVabariiginingKr eekaVabariigivalitsusteühinemistkäsitleva
protokolliga,miskirjutatiallavastavalt27.novembril1990.aastal,2 5.juunil1991.aastalja6.novembril1992.
aastal.
10. 28.aprillil1995.aastalBrüsselisallkirjastatudlepingu(miskäsi tlebAustriaVabariigiühinemist19.juunil1990.
aastalSchengenisallkirjastatudkonventsiooniga,millegarakendatak seBeneluxiMajandusliiduriikide,Saksamaa
Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985 . aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia
Vabariik,HispaaniaKuningriikjaPortugaliVabariikningKreekaVabari ikühinesidvastavalt27.novembril1990.
aastal, 25. juunil 1991. aastal ja 6. novembril 1992. aastal sõlmitud lepi ngute alusel) ja selle lõppakti järgmised
sätted:Artikkel 1Artiklid 5 ja 6Lõppakt: I osaII osa, 2. deklaratsioonIII osa
11. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud protokoll T aani Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, m is kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985.
aastal, ja sellega seotud deklaratsioon.
12. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepingu (mi s käsitleb Taani Kuningriigi ühinemist
19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, mil lega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta
Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise koh ta), selle lõppakti ja sellega seotud
deklaratsiooni järgmised sätted:Artikkel 1Artiklid 7 ja 8Lõppakt: I osaII osa, 2. deklaratsioon
III osaMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
13. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud protokoll S oome Vabariigi valitsuse ühinemise
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, m is kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985.
aastal, ja sellega seotud deklaratsioon.
14. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepingu (mi s käsitleb Soome Vabariigi ühinemist
19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, mil lega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta
Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise koh ta), selle lõppakti ja sellega seotud
deklaratsiooni järgmised sätted:Artikkel 1Artiklid 6 ja 7Lõppakt: I osaII osa, 2. deklaratsioonIII osa, välja arvatud Ahvenamaa deklaratsioonMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon12 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
15. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud protokoll R ootsi Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, m is kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985.
aastal, ja sellega seotud deklaratsioon.
16. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allkirjastatud lepingu (mi s käsitleb Rootsi Kuningriigi ühinemist
19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatud konventsiooniga, mil lega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta
Schengeni lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise koh ta), selle lõppakti ja sellega seotud
deklaratsiooni järgmised sätted:
Artikkel 1Artiklid 6 ja 7
Lõppakt: I osaII osa, 2. deklaratsioonIII osaMinistrite ja riigisekretäride deklaratsioon
3. OSA
A.
Täitevkomitee järgmised otsused:
SCH/Com-ex (93) 10
14.12.1993Kinnitus ministrite ja riigisekretäride 19. juuni 1992. aasta ja30. juuni 1993. aasta deklaratsioonide jõustumise kohta
SCH/Com-ex (93) 1414.12.1993Õigusasutuste vahelise praktilise koostöö parandamine narkokau-banduse vastu võitlemiseks
SCH/Com-ex (93) 1614.12.1993Schengeni C.SISi paigaldus- ja tegevuskulude finantsmäärused
SCH/Com-ex (93) 2114.12.1993Ühtse viisa pikendamine
SCH/Com-ex (93) 22 Rev14.12.1993Teatavate dokumentide salastatus
SCH/Com-ex (93) 2414.12.1993Ühtse viisa kehtetuks tunnistamise, selle tühistamise või selle kehti-vusaja lühendamise ühine menetlus
SCH/Com-ex (94) 1 Rev 226.4.1994Kohandusmeetmed, mille eesmärk on kõrvaldada liiklusvoo tõkkedja piirangud maantee piiripunktides sisepiiridel
SCH/Com-ex (94) 226.4.1994Ühtsete viisade väljaandmine piiridel
SCH/Com-ex (94) 15 Rev21.11.1994Elektroonilise menetluse kehtestamine rakendamise konventsiooniartikli 17 lõikes 2 sätestatud keskasutustega konsulteerimiseks
SCH/Com-ex (94) 16 Rev21.11.1994Ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamine
SCH/Com-ex (94) 17 Rev 422.12.1994Schengenisüsteemikehtestamineningkohaldaminelennujaamadesja lennuväljadel
SCH/Com-ex (94) 2522.12.1994Statistilise teabe vahetamine viisade andmise kohta
SCH/Com-ex (94) 28 Rev22.12.1994Artiklis 75 sätestatud sertifikaat seoses narkootiliste ja/või psühho-troopsete ainete veoga
SCH/Com-ex (94) 29 Rev 222.12.199419.juuni1990.aastaSchengenilepingurakendamisekonventsioonijõustamine
SCH/Com-ex (95) PV 1 Rev (Punkt 8) Ühine viisapoliitika
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2
20.12.1995Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni artikli 2 lõike 2kohaldamisekordakäsitlevadokumendiSCH/I(95)40Rev6heaks-kiitmine
SCH/Com-ex (95) 2120.12.1995Schengeni riikide vaheline kiire statistiliste ja konkreetsete andmetevahetus võimalike häirete puhul välispiiril11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 13
SCH/Com-ex (96) 13 Rev
27.6.1996Schengeni viisade andmise põhimõtted vastavalt Schengeni lepingurakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a
SCH/Com-ex (96) 2719.12.1996Piiridel viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele
SCH/Com-ex (97) 2 Rev 225.4.1997Pakkumismenetlus SIS II ettevalmistavateks uuringuteks
SCH/Com-ex (97) 6 Rev 224.6.1997Avaliku korra ja julgeoleku valdkonnas tehtavat politseikoostöödkäsitlev Schengeni käsiraamat
SCH/Com-ex (97) 187.10.1997Norra ja Islandi osamaksud C.SIS toimimiskuludes
SCH/Com-ex (97) 247.10.1997SISi tulevik
SCH/Com-ex (97) 29 Rev 27.10.1997Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamine Kreekas
SCH/Com-ex (97) 3215.12.1997Viisapoliitika ühtlustamine
SCH/Com-ex (97) 34 Rev15.12.1997Elamislubade ühtset vormi käsitleva ühismeetme rakendamine
SCH/Com-ex (97) 3515.12.1997C.SISi finantsmääruste muudatus
SCH/Com-ex (97) 39 Rev15.12.1997TõestusvahenditejasoovitusliketõenditejuhtpõhimõttedSchengeniriikide vaheliste tagasivõtulepingute raamistikus
SCH/Com-ex (98) 1, 2 Rev21.4.1998Töörühma tegevuse aruanne
SCH/Com-ex (98) 1021.4.1998Lepinguosalistevahelinekoostöövälismaalasteüleandmiselõhuteedpidi
SCH/Com-ex (98) 1121.4.199815/18 ühendusega C.SIS
SCH/Com-ex (98) 1221.4.1998Statistika vahetamine viisade kohta kohalikul tasandil
SCH/Com-ex (98) 1723.6.1998Teatavate dokumentide salastatus
SCH/Com-ex (98) 18 Rev23.6.1998Meetmed, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleemeSchengeniterritooriumiltnendekodanikeväljasaatmiseksnõutavatedokumentide andmise osasTAGASIVÕTMINE – VIISAD
SCH/Com-ex (98) 1923.6.1998MonacoVIISAD – VÄLISPIIRID – SIS
SCH/Com-ex (98) 2123.6.1998Viisataotlejate passide tembeldamineVIISAD
SCH/Com-ex (98) 26 def16.9.1998Schengenilepingurakendamisekonventsioonialalisekomiteemoo-dustamine
SCH/Com-ex (98) 29 Rev23.6.1998Kogu tehnilist Schengeni acquis’d hõlmav üldpunkt
SCH/Com-ex (98) 35 Rev 216.9.1998Üldkäsiraamatu edastamine ELi taotlejariikidele
SCH/Com-ex (98) 37 def 216.9.1998Tegevuskava ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks
SCH/Com-ex (98) 43 Rev16.9.1998Kreeka ajutine komitee
SCH/Com-ex (98) 49 Rev 316.12.1998Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni jõustamine Kreekas
SCH/Com-ex (98) 51 Rev 316.12.1998Piiriülene politseikoostöö kuritegevuse ärahoidmisel ja avastamiseltaotluse korral14 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
SCH/Com-ex (98) 52
16.12.1998Piiriülese politseikoostöö käsiraamat
SCH/Com-ex (98) 53 Rev 216.12.1998Viisapoliitika ühtlustamine – hallide nimekirjade ( grey lists) kaota-
mine
SCH/Com-ex (98) 5616.12.1998Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa
SCH/Com-ex (98) 5716.12.1998Küllakutsete, majutuse olemasolu tõendavate dokumentide ja ülal-pidamistoetusekohustusevastuvõtmiseühtlustatudvormikehtesta-mine
SCH/Com-ex (98) 59 Rev16.12.1998Dokumendiekspertide kooskõlastatud kasutamine
SCH/Com-ex (99) 1 Rev 228.4.1999Olukord seoses narkootiliste ainetega
SCH/Com-ex (99) 328.4.1999Kasutajatoe 1999. aasta eelarve
SCH/Com-ex (99) 428.4.1999C.SISi paigalduskulud
SCH/Com-ex (99) 528.4.1999SIRENEi käsiraamat
SCH/Com-ex (99) 628.4.1999Olukord seoses telekommunikatsiooniga
SCH/Com-ex (99) 7 Rev 228.4.1999Kontaktametnikud
SCH/Com-ex (99) 8 Rev 228.4.1999Teavitajate tasustamine
SCH/Com-ex (99) 1028.4.1999Ebaseaduslik relvakaubandus
SCH/Com-ex (99) 11 Rev 228.4.1999Otsus, mis käsitleb kokkulepet koostöö kohta liikluseeskirja rikku-mistega seotud menetluses
SCH/Com-ex (99) 1328.4.1999Üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste vanade versioonide kasu-tuselt kõrvaldamine ja uute versioonide vastuvõtmine
SCH/Com-ex (99) 1428.4.1999Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib viisa kanda
SCH/Com-ex (99) 1828.4.1999Politseikoostöö parandamine kuritegevuse ärahoidmisel jaavastamisel
B.
Täitevkomitee järgmised deklaratsioonid:
Deklaratsioon Teema
SCH/Com-ex (96) Decl 518.4.1996Mõiste “välismaalane” määratlemine
SCH/Com-ex (96) Decl 6 Rev 226.6.1996Väljaandmisdeklaratsioon
SCH/Com-ex (97) Decl 13 Rev18.4.1996Alaealiste röövid
SCH/Com-ex (99) Decl 2 Rev 229.4.1999SISi struktuur11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 15
C.Keskrühma järgmised otsused:
Otsus Teema
SCH/C (98) 117
27.10.1998Tegevuskava ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks
SCH/C (99) 2522.3.1999Teavitajate tasustamise üldpõhimõtted16 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
B LISA
(Artikli 2 lõige 1) (1)
Nõukogu 12. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 574/1999, millega määrataks e kindlaks kolmandad riigid, kelle
kodanikel peab liikmesriikide välispiiride ületamisel olema viisa (EÜT L 72, 18.3.1999, lk 2) (2);
nõukogu29.mai1995.aastamäärus(EÜ)nr1683/95,millegakehtestatakse ühtneviisavorm(EÜTL164,14.7.1995,
lk 1), ja komisjoni 7. veebruari 1996. aasta otsus, millega kehtestatakse ühtse viisavormi täiendavad turvaelemendid
(avaldamata);
nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256,
13.9.1991, lk 51) ja komisjoni 25. veebruari 1993. aasta soovitus 93/216/ EMÜ Euroopa tulirelvapassi kohta
(EÜT L 93, 17.4.1993, lk 39), mida muudeti komisjoni 12. jaanuari 1996. aas ta soovitusega 96/129/EÜ (EÜT L 30,
8.2.1996, lk 47).
(1) Vt samuti nõukogu ja komisjoni deklaratsiooni direktiivi 95/46/EÜ suht es, mis võeti vastu käesoleva lepingu sõlmimise ajal.
(2) Ilma et see piiraks määruse seose kohaldamist Schengeni koostöö raames v astuvõetud ja Schengeni acquis’Euroopa Liitu
integreerimisel jätkuvalt kehtivatele ning A lisa tingimustes käsitlet ud sätetele selliste kolmandate riikide kindlaksmääramise
kohta, mille kodanikel peab olema viisa või mille kodanikud on vabastatud sellistest kohustustest.11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 17
LÕPPAKT
Lepinguosalised on vastu võtnud käesoleva lõppakti, mis koosneb järgmis test deklaratsioonidest:
1.Islandi ja Norra deklaratsioon artikli 4 lõike 2 kohta
Island ja Norra leiavad, et ministrite tasandil toimuvate segakomitee is tungite suhtes hindavad nad
ise, kas teatavat asjaolu tuleb lugeda “probleemideks, millega nad kokku puutuvad” (sätte esimene
lõik)või“nendehuviküsimuseks”(sätteteinelõik)jakastegemistonasj aoluga,midaonvajaarutada
ministrite tasandil. Seda on kooskõlas lepinguosaliste ühiste huvidega ette näha, et selliseid
“probleeme” ja “huvisid” kerkib korrapärase koostöö käigus esile viisil , mis põhjustab nende
kaasamise segakomitee päevakorda ministrite tasandil. Sellest olenema ta rõhutavad Island ja Norra
segakomitee liikmete õigust taotleda segakomitee istungeid igal tasand il kooskõlas lepingu artikli 3
lõikega 3.
2.Islandi ja Norra deklaratsioon artikli 8 lõike 4 kohta
Kuiilmnebartikli8lõike4punktidesa,bvõidsätestatudolukord,kasuta vadIslandjaNorraartikli3
lõikes3ettenähtudvõimalusttaotledakomiteeistungitministritetasa ndil,etleidavõimalusilepingu
jätkamiseks.
3.Islandi ja Norra deklaratsioon väljaandmise kohta
1. 27. jaanuaril 1977. aastal Strasbourgis allakirjutamiseks avatud ter rorismi vastu võitlemise
Euroopakonventsiooniartikli13kohaselttehtudreservatsiooneeikoha ldataseosesväljaandmise
korraga suhetes Euroopa Liidu liikmesriikidega, mis tagavad võrdse koht lemise.
2. 3.detsembril1957.aastalPariisisallakirjutamiseksavatudväljaan dmiseEuroopakonventsiooni
artikli 6 lõike 1 kohaselt tehtud deklaratsioone ei võeta aluseks Põhjama ade hulka
mittekuuluvatest riikidest pärit elanike Euroopa Liidu liikmesriikide le, kes tagavad võrdse
kohtlemise, väljaandmisest keeldumisele.
4.Ühisdeklaratsioon parlamentaarse nõupidamise kohta
EuroopaLiit,IslandjaNorraleiavad,etkäesolevalepingukohaseidküsi musionasjakohanearutada
Euroopa Parlamendi ja Islandi parlamendi ning Euroopa Parlamendi ja Norr a parlamendi vahelistel
koosolekutel.
5.Euroopa Liidu Nõukogu deklaratsioon, mis on vastu võetud selle liikmete ü ksmeeles ja millele on viidatud
segakomitees vastuvõetavaid otsuseid käsitleva Schengeni protokolli a rtikli 6 lõikes 1
Nõukogu seisukoht on selline, et lepingu alusel segakomitee vastuvõetav aid otsuseid võtavad
ühehäälselt vastu Schengeni protokolli artikli 6 lõikes 1 viidatud nõuko gu liikmete esindajad ning
Islandi ja Norra valitsuste esindajad, kui töökorras või Schengeni proto kolli artikli 6 lõike 2 alusel
sõlmitavas lepingus ei ole sätestatud teisiti.
6.Euroopa Komisjoni deklaratsioon kättesaadavate ettepanekute tegemise kohta 
Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile käesoleva lepinguga seo nduvaid ettepanekuid
tehes edastab Euroopa Komisjon nende koopiad ka Islandile ja Norrale.18 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd
Hecho en Bruselas, el dieciocho de mayo de mil novecientos noventa y nueve . 
Udfærdiget i Bruxelles den attende maj nitten hundrede og nioghalvfems
.
Geschehen zu Brüssel am achtzehnten Mai neunzehnhundertneunundneunzig
.
Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα οκτώ Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα εννέ α
.
Done at Brussels on the eighteenth day of May in the year one thousand nine hu ndred and ninety-nine
.
Fait à Bruxelles, le dix-huit mai mil neuf cent quatre-vingt dix-neuf
.
Fatto a Bruxelles, addì diciotto maggio millenovecentonovantanove
.
Gedaan te Brussel, de achttiende mei negentienhonderd negenennegentig
.
Feito em Bruxelas, em dezoito de Maio de mil novecentos e noventa e nove
.
Tehty Brysselissä kahdeksantenatoista päivänä toukokuuta vuonna tuhat yhdeksänsataayhdeksänkymmentä-
yhdeksän
.
Som skedde i Bryssel den artonde maj nittonhundranittionio
.
Gjört í Brussel 18. maí 1999
.
Utferdiget i Brussel, attende mai nittenhundreognittini
.11/32. kd ET Euroopa Liidu Teataja 19
Por el Consejo de la Unión Europea
For Rådet for Den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de l’Union européennePer il Consiglio dell’Unione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conselho da União EuropeiaEuroopan unionin neuvoston puolestaFör Europeiska unionens rådFyrir hönd ráðs EvrópusambandsinsFor Rådet for Den europeiske union
Por la República de IslandiaFor Republikken IslandFür die Republik IslandΓια τη Δημοκρατία της ΙσλανδίαςFor the Republic of IcelandPour la République d’IslandePer la Repubblica d’IslandaVoor de Republiek IJslandPela República da IslândiaIslannin tasavallan puolestaPå Republiken Islands vägnarFyrir hönd Lyðveldisins ÍslandsFor Repblikken Island
Por el Reino de NoruegaFor Kongeriget NorgeFür das Königreich NorwegenΓια το Βασίλειο της ΝορβηγίαςFor the Kingdom of NorwayPour le Royaume de NorvègePer il Regno di NorvegiaVoor het Koninkrijk NoorwegenPelo Reino da NoruegaNorjan kuningaskunnan puolestaPå Konungariket Norges vägnarFyrir hönd Konungsríkisins NoregsFor Kongeriket Norge
20 ET Euroopa Liidu Teataja 11/32. kd