LEPING
Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi Konföderatsiooni
ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega
EUROOPA LIIT,
EUROOPA ÜHENDUS,jaŠVEITSI KONFÖDERATSIOON,
edaspidi „lepinguosalised”,
ARVESTADES
, ET Amsterdami lepingu jõustumisega seadis Euroopa Liit endale eesmärgiks säilitada ja arendada
liitu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alana, kus isikute vaba liikumine on tagatud koostoimes niivälispiirikontrolli, varjupaiga ja sisserände kui ka kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemisega seotudasjakohaste meetmete võtmisega;
ARVESTADES , ET Euroopa Liidu raamistikku integreeritud Schengeni acquis moodustab ühe osa vabadusel,
turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise sätetest, kuivõrd nad loovad ala, mille sisepiiridel puudub kontrollning näevad ette asendusmeetmeid turvalisuse kõrge taseme tagamiseks;
ARVESTADES Šveitsi Konföderatsiooni geograafilist asendit;
ARVESTADES , ET Šveitsi Konföderatsiooni osalemine Schengeni acquis’s ja selle edasiarendamises võimaldab
ühest küljest kõrvaldada Šveitsi Konföderatsiooni geograafilisest asendist tulenevad teatavad takistused
inimeste vabale liikumisele ning teisest küljest tugevdab Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist
koostööd Schengeni acquis’ ga hõlmatud valdkondades;
ARVESTADES , ET 18. mail 1999 sõlmiti Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi
vahel leping (1) viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja
edasiarendamises;
ARVESTADES , ET on soovitav Šveitsi Konföderatsiooni Islandi ja Norraga võrdväärne kaasamine Schengeni
acquis’ rakendamisse, kohaldamisse ja edasiarendamisse;
ARVESTADES , ET Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel tuleks sõlmida leping,
mis sisaldab samalaadseid õigusi ja kohustusi nagu need, milles leppisid kokku ühelt poolt Euroopa LiiduNõukogu ja teiselt poolt Island ja Norra;
OLLES VEENDUNUD , ET Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise koostöö organiseerimine Schengeni
acquis’ rakendamiseks, praktiliseks kohaldamiseks ja edasiarendamiseks on vajalik;
ARVESTADES , ET Šveitsi Konföderatsiooni kaasamiseks Euroopa Liidu tegevustesse, mis kuuluvad käesoleva
lepinguga kaetud valdkondadesse ja selleks, et võimaldada tal neis tegevustes osaleda, on vaja luua komiteevastavalt Islandi ja Norra osalemiseks loodud institutsionaalsele mudelile;
ARVESTADES , ET Schengeni koostöö põhineb vabaduse, demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste austamise
põhimõtetel, mis on sätestatud eelkõige 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopakonventsioonis;L 53/52 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
(1) EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.
ARVESTADES , ET Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise sätteid ning nimetatud jaotise alusel
vastuvõetud akte ei kohaldata Taani Kuningriigi suhtes vastavalt Amsterdami lepinguga Euroopa Liidulepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitlevale protokollile, ning võttesarvesse, et nimetatud jaotise, mille Taani on üle võtnud oma siseriiklikku õigusesse, kohaldamisel tehtudSchengeni acquis’ edasiarendamise otsused loovad vaid rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi Taani ja
teiste liikmesriikide vahel;
ARVESTADES , ET Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad teatavates Schengeni
acquis’ sätetes vastavalt Amsterdami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule
lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli kohaselt vastu võetud otsustele (1);
ARVESTADES , ET on vaja tagada, et riigid, kellega Euroopa Liit on loonud assotsiatsiooni Schengeni acquis’
rakendamiseks, kohaldamiseks ja edasiarendamiseks, kohaldaksid nimetatud acquis’d ka omavahelistes suhetes;
ARVESTADES , ET Schengeni acquis’ tõrgeteta toimimine nõuab käesoleva lepinguga samaaegselt Schengeni
acquis’ rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises osalevate või sellega ühinenud erinevate osapoolte
vaheliste nende vastastikuseid suhteid reguleerivate lepingute kohaldamist;
ARVESTADES lepingut Šveitsi Konföderatsiooni osalemise kohta ühenduse acquis’ rakendamises, kohaldamises
ja edasiarendamises, mis käsitleb liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigimääratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamist ja Eurodac-süsteemi loomist;
PIDADES SILMAS ühenduse acquis’ ja Schengeni acquis’ vahelist seost;
ARVESTADES , ET see seos nõuab liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi
määratlemise kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamise ning Eurodac-süsteemi loomise osas Schengeniacquis’ ja ühenduse acquis’ samaaegset kohaldamist,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
1. Šveitsi Konföderatsioon, edaspidi „Šveits”, ühineb Euroopa
Ühenduse ja Euroopa Liidu tegevusega käesoleva lepingu A jaB lisas osutatud sätetega ning edasiarendatud sätetega hõlmatudvaldkondades.
2. Käesoleva lepinguga luuakse vastastikused õigused ja
kohustused kooskõlas lepingus sätestatud menetlusega.
Artikkel 2
1. Käesoleva lepingu A lisas loetletud Schengeni acquis’ sätteid
rakendatakse ja kohaldatakse Šveitsi suhtes sellisel kujul nagu
neid kohaldatakse Euroopa Liidu liikmesriikide, edaspidi „liik-
mesriigid” suhtes.
2. Šveits rakendab ja kohaldab käesoleva lepingu B lisas
loetletud Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse õigusaktide sätteidsellises ulatuses, nagu nendega on asendatud ja/või edasi
arendatud 19. juunil 1990. aastal Schengenis allkirjastatudkonventsiooni, millega rakendatakse lepingut ühispiiridel kont-rolli järkjärgulise kaotamise kohta (edaspidi „Schengeni lepingu
rakenduskonventsioon”), vastavaid sätteid või selle kohaselt vastuvõetud sätteid.
3. Samuti aktsepteerib, rakendab ja kohaldab Šveits Euroopa
Liidu ja Euroopa Ühenduse poolt vastu võetud õigusakte võimeetmeid, millega muudetakse A ja B lisas, millele on kohaldatudkäesolevas lepingus sätestatud menetlust, viidatud sätteid või mislähtuvad nendest sätetest, ilma et see piiraks artikli 7 kohalda-mist.
Artikkel 3
1. Šveitsi valitsuse esindajatest ja Euroopa Liidu Nõukogu,
edaspidi „nõukogu”, liikmetest ja Euroopa Ühenduste Komisjoni,
edaspidi „komisjon”, liikmetest moodustatakse segakomitee.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/53
(1) EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43 ja EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.
2. Segakomitee võtab konsensuse alusel vastu oma töökorra.
3. Segakomitee tuleb kokku oma eesistuja algatusel või oma
liikme taotlusel.
4. Vastavalt artikli 4 lõikele 2 tuleb segakomitee olenevalt
asjaoludest kokku ministrite, kõrgemate ametnike või ekspertidetasandil.
5. Segakomitee eesistujaks on:— ekspertide tasandil: Euroopa Liidu esindaja;
— kõrgemate ametnike ja ministrite tasandil: vaheldumisi
kuuekuuliste ajavahemike kaupa Euroopa Liidu esindaja ja
Šveitsi valitsuse esindaja.
Artikkel 4
1. Segakomitee tegeleb vastavalt käesolevale lepingule kõikide
artiklis 2 käsitletud küsimustega ja tagab Šveitsi huvide
nõuetekohase arvessevõtmise.
2. Ministrite tasandil on Šveitsi esindajatel segakomitees
võimalus:
— selgitada probleeme, millega nad teatava õigusakti või
meetme suhtes kokku puutuvad, või vastata küsimusteleprobleemide kohta, millega on kokku puutunud muuddelegatsioonid;
— väljendada oma arvamust mis tahes küsimuse kohta, mis
käsitleb neile huvi pakkuvate sätete edasiarendamist võirakendamist.
3. Segakomitee koosolekud ministrite tasandil valmistab ette
segakomitee kõrgemate ametnike tasandil.
4. Šveitsi valitsuse esindajal on õigus teha artiklis 1 nimetatud
küsimustes segakomiteele ettepanekuid. Pärast arutelu võibkomisjon või mis tahes liikmesriik sellist ettepanekut kaaluda,eesmärgiga esitada Euroopa Liidu eeskirjade kohaselt ettepanekvõi algatus Euroopa Ühenduse või Euroopa Liidu õigusakti võimeetme vastuvõtmiseks.
Artikkel 5
Ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist, teavitatakse segakomi-
teed selliste õigusaktide või meetmete, mis võivad käesolevalepingu suhtes asjakohased olla, koostamisest nõukogus.Artikkel 6
Kui komisjon koostab käesolevas lepingus käsitletud valdkonnas
uusi õigusakte, küsib ta mitteametlikult nõu Šveitsi ekspertidelt
samal viisil, nagu ta küsib oma ettepanekute väljatöötamisel nõuliikmesriikide ekspertidelt.
Artikkel 7
1. Artiklis 2 osutatud küsimustega seotud uusi õigusakte või
meetmeid võtavad vastu Euroopa Liidu pädevad institutsioonid.Lõike 2 kohaselt jõustuvad sellised õigusaktid või meetmedsamaaegselt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja tema asja-omaste liikmesriikide ning Šveitsi suhtes, kui nendes õigusaktides
või meetmetes ei ole selgesõnaliselt sätestatud teisiti. Sellisel juhultuleb segakomitees nõuetekohaselt arvesse võtta Šveitsi poolt
määratud aega, mis on vajalik selleks, et Šveits saaks täita oma
põhiseadusest tulenevaid nõudeid.
2. a) Nõukogu teavitab Šveitsi viivitamata lõikes 1 osutatud
õigusaktide või meetmete vastuvõtmisest, mille suhtes onkohaldatud käesolevas lepingus sätestatud menetlust.Šveits otsustab, kas aktsepteerida nende sisu ja rakendadaneid oma siseriikliku õiguskorra raames. Otsus tehaksenõukogule ja komisjonile teatavaks kolmekümne päevajooksul asjaomaste õigusaktide või meetmete vastuvõtmi-sest.
b) Kui selliste õigusaktide või meetmete sisu saab muutuda
Šveitsi jaoks siduvaks alles pärast põhiseadusest tulenevatenõuete täitmist, teatab Šveits sellest nõukogule ja komisjo-
nile eespool nimetatud teatamise ajal. Šveits teavitab
nõukogu ja komisjoni viivitamatult ja kirjalikult kõigipõhiseadusest tulenevate nõuete täitmisest. Juhul kui
referendumi korraldamine ei ole nõutav, toimub teavita-
mine kohe referendumi tähtaja möödumisel. Kui referen-dumi korraldamine on nõutav, on Šveitsil teavitamiseks
aega kuni kaks aastat alates nõukogult teatise saamisekuupäevast. Alates õigusakti või meetme Šveitsi suhtes
jõustumiseks ettenähtud kuupäevast kuni põhiseadusesttulenevate nõuete täitmisest teatamiseni rakendab Šveits
võimaluse korral kõnealust õigusakti või meedet ajutiselt.
Kui Šveits ei saa kõnealust õigusakti või meedet ajutiselt
rakendada ja kui see põhjustab raskusi, mis häirivad Schengenikoostöö toimimist, uurib olukorda segakomitee. Euroopa Liit jaEuroopa Ühendus võivad võtta Šveitsi suhtes proportsionaalseid
ja asjakohaseid meetmed, et tagada Schengeni koostöö tõrgetetatoimimine.
3. Lõikes 2 viidatud õigusaktide ja meetmete aktsepteerimine
Šveitsi poolt loob õigused ja kohustused ühelt poolt Šveitsi ning
teiselt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja selleliikmesriikide vahel, niivõrd kui nad on seotud nende õigusaktideja meetmetega.L 53/54 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
4. Juhul kui:
a) Šveits teatab otsusest mitte aktsepteerida lõikes 2 viidatud
õigusakti või meetme sisu, mille suhtes on kohaldatudkäesolevas lepingus sätestatud menetlust, või
b) Šveits ei saada teadet lõike 2 punktis a või lõike 5
punktis a sätestatud kolmekümnepäevase tähtaja jooksulvõi
c) Šveits ei saada teadet pärast referendumi läbiviimiseks
ettenähtud tähtaja möödumist või referendumi korrallõike 2 punktis b sätestatud kaheaastase tähtaja jooksulvõi ei näe ette samas punktis sätestatud ajutist kohaldamistalates asjaomase õigusakti või meetme jõustumise kuu-päevast,
loetakse käesolev leping lõpetatuks, kui segakomitee ei otsusta
teisiti pärast lepingu jätkamise viiside põhjalikku läbivaatamistüheksakümne päeva jooksul. Käesoleva lepingu lõpetaminejõustub kolm kuud pärast üheksakümnepäevase ajavahemikumöödumist.
5. a) Kui uue õigusakti või meetme sätted ei luba enam
liikmesriikidel vastavalt Schengeni lepingu rakenduskon-ventsiooni artiklis 51 esitatud tingimustele anda vastasti-kust õigusabi kriminaalasjades või tunnustada teisteliikmesriikide otsuseid läbiotsimiste teostamiseks ja/võitõendite võetuseks, võib Šveits teatada nõukogule ja
komisjonile lõike 2 punktis a osutatud kolmekümnepäe-vase tähtaja jooksul, et ta ei aktsepteeri ega ei rakenda neidsätteid oma siseriiklikus õiguskorras, kui neid kohaldatakseläbiotsimise ja arestimise taotluste või otsuste suhtes, mison tehtud selliste otsese maksustamise valdkonda kuulu-vate süütegude uurimiseks ja nende eest vastutuselevõtmiseks, mis juhul, kui nad oleks toime pandud Šveitsis,
ei oleks Šveitsi õiguse alusel karistatavad vangistusega.
Sellel juhul ei loeta käesolevat lepingut lõpetatuksvastupidiselt lõike 4 sätetele.
b) Segakomitee koguneb pärast oma liikme taotlust kahe kuu
jooksul ning rahvusvahelisi arenguid arvestades arutab
punkti a kohaselt esitatud teate tulemusel tekkinud
olukorda.
Kui segakomitee on ühehäälselt saavutanud kokkuleppe
uue õigusakti või meetme asjakohaste sätete aktsepteeri-mise ja rakendamise osas Šveitsi poolt, kohaldatakse
lõike 2 punkti b ning lõikeid 3 ja 4. Lõike 2 punkti b esi-meses lauses osutatud teave esitatakse kolmekümne päevajooksul alates segakomitee saavutatud kokkuleppest.Artikkel 8
1. Et saavutada lepinguosaliste eesmärki tagada artiklis 2
viidatud sätete võimalikult ühetaoline kohaldamine ja tõlgenda-mine, jälgib segakomitee pidevalt Euroopa Ühenduste Kohtu(edaspidi „Euroopa Kohus”) praktika ning Šveitsi pädevate
kohtute praktika arengut nimetatud sätete osas. Sel eesmärgiltuleb luua mehhanism, et tagada sellise kohtupraktika korrapä-rane vastastikune edastamine.
2. Šveitsil on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti või
kirjalikke märkusi, juhul kui liikmesriigi kohus on pöördunudEuroopa Kohtu poole eelotsuse saamiseks seoses artiklis 2nimetatud sätete tõlgendamisega.
Artikkel 9
1. Šveits esitab igal aastal segakomiteele aruande artiklis 2
osutatud sätete, nagu neid on asjaomastel juhtudel tõlgendanudEuroopa Kohus, kohaldamise ja tõlgendamise kohta omahaldusasutustes ja kohtutes.
2. Kui segakomitee ei ole kahe kuu jooksul alates sellest, kui
talle teatatakse olulise erinevuse olemasolust Euroopa Kohtu ningŠveitsi kohtute praktikas artiklis 2 viidatud sätete osas või nendesätete oluliselt erineva kohaldamise ilmnemisest asjaomasteliikmesriikide ning Šveitsi asutustes, suutnud tagada ühetaolist
kohaldamist ja tõlgendamist, algatatakse artiklis 10 sätestatudmenetlus.
Artikkel 10
1. Käesoleva lepingu kohaldamise osas tekkiva vaidluse korral
või artikli 9 lõikes 2 sätestatud olukorra ilmnemisel võetakseküsimus ametlikult vaidlusküsimusena ministrite tasandil kok-kutuleva segakomitee päevakorda.
2. Segakomiteel on vaidluse lahendamiseks aega üheksaküm-
mend päeva alates vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastu-võtmise kuupäevast.
3. Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 2 sätestatud
üheksakümne päeva jooksul lahendada, pikendatakse sedatähtaega lõpliku lahenduse leidmiseks kolmekümne päeva võrra.
Kui lõplikule lahendusele ei jõuta, lõpetatakse käesolev leping
kuus kuud pärast kolmekümnepäevase tähtaja möödumist.
Artikkel 11
1. Käesoleva lepingu rakendamisega seotud halduskuludeks
maksab Šveits Euroopa ühenduste üldeelarvesse iga-aastase
osamaksena 7,286 % 8 100 000 euro suurusest summast, midakohandatakse igal aastal, võttes arvesse Euroopa Liidus esinevatinflatsiooni.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/55
2. Schengeni teise põlvkonna infosüsteemi (SIS II) arendamise
kuludeks maksab Šveits Euroopa ühenduste üldeelarvesse alates
2002. eelarveaastast iga eelarveaasta kohta osamakse, millesuurus arvutatakse vastavalt sellele, milline on riigi sisemajandusekogutoodangu suhe kõikide osalevate riikide sisemajandusekogutoodangusse.
Käesoleva lepingu jõustumisele eelnenud eelarveaastate eest
tehtavad osamaksed kuuluvad tasumisele käesoleva lepingujõustumisel.
3. Kui käesoleva lepingu rakendamisega kaasnevaid tegevusku-
lusid ei eraldata Euroopa ühenduste üldeelarvest, kuid needkuuluvad otse tasumisele osalevate liikmesriikide poolt, maksabŠveits neid kulusid vastavalt sellele, milline on tema sise-majanduse kogutoodangu suhe kõikide osalevate riikide sise-majanduse kogutoodangusse.
Kui tegevuskulud tasutakse Euroopa Ühenduse üldeelarvest,
osaleb Šveits nende kulude katmises, kandes nimetatud eel-
arvesse igal aastal osamakse, mille suurus arvutatakse vastavalt
sellele, milline on tema sisemajanduse kogutoodangu suhekõikide osalevate riikide sisemajanduse kogutoodangusse.
4. Šveitsil on õigus saada käesoleva lepinguga seonduvaid
komisjoni või nõukogu koostatud dokumente ning nõudasegakomitee koosolekutel tõlget Euroopa ühenduste institutsioo-nide ühte tema poolt valitud ametlikku keelde.
Artikkel 12
1. Käesolev leping ei mõjuta mingil moel Euroopa Ühenduse ja
Šveitsi vahel ega ka ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja temaliikmesriikide ning teiselt poolt Šveitsi vahel sõlmitud lepingute
kohaldamist.
2. Käesolev leping ei mõjuta lepinguid, mis seovad ühelt poolt
Šveitsi ning teiselt poolt ühte või mitut liikmesriiki, juhul kui nadon vastavuses käesoleva lepinguga. Juhul kui need lepingud jakäesolev leping on vastuolus, kohaldatakse viimast.
3. Käesolev leping ei mõjuta mingil moel tulevasi lepinguid,
mis Euroopa Ühendus sõlmib Šveitsiga või mis sõlmitakse
Euroopa Ühenduse ja tema liikmesriikide ning Šveitsi vahel, ega
ka lepinguid, mis sõlmitakse Euroopa Liidu lepingu artiklite 24 ja38 alusel.
Artikkel 13
1. Šveits sõlmib Taani Kuningriigiga lepingu Taani ja Šveitsi
vaheliste õiguste ja kohustuste loomise kohta selles osas, miskäsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotisest tulene-vaid artikli 2 sätteid, mis omakorda puudutavad TaaniKuningriigi seisukohta käsitlevat protokolli, mis lisati Amster-dami lepinguga Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduseasutamislepingule.2. Šveits sõlmib Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga
lepingu, mis käsitleb vastastikuste õiguste ja kohustuste loomistnende riikide ühinemisel Schengeni acquis’ rakendamise, kohal-
damise ja edasiarendamisega.
Artikkel 14
1. Käesolev leping jõustub ühe kuu möödumisel päevast, mil
nõukogu peasekretär, kes on lepingu hoiulevõtja, on kindlaksteinud, et on täidetud kõik ametlikud nõuded seoses lepingu-osaliste poolt või nimel lepinguga ühinemiseks nõusolekuandmisega.
2. Artikleid 1, 3, 4, 5, 6 ja artikli 7 lõike 2 punkti a esimest
lauset kohaldatakse ajutiselt alates käesolevale lepingule allakir-jutamisest.
3. Pärast käesolevale lepingule allakirjutamist, kuid enne
lepingu jõustumist vastu võetud õigusaktide ja meetmete suhtes
hakkab artikli 7 lõike 2 punkti a viimases lauses osutatud
kolmekümnepäevane tähtaeg kulgema käesoleva lepingu jõustu-mise päevast.
Artikkel 15
1. A ja B lisas viidatud sätted ning artikli 2 lõike 3 kohaselt juba
vastu võetud sätted jõustab Šveits kuupäeval, mille määrab
nõukogu, kes tegutseb A ja B lisas nimetatud sätteid kohaldavaid
liikmesriike esindavate liikmete ühehäälse otsuse alusel, pärast
nõupidamist segakomiteega ning olles teinud kindlaks, et Šveits
on täitnud asjakohaste sätete rakendamise eeltingimused, ja ettema välispiiride kontroll on tõhus.
Nõukogu liikmed, kes esindavad Iirimaa ning Suurbritannia ja
Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi valitsusi, osalevad nimetatudotsuse vastuvõtmisel niivõrd, kui see puudutab selliseid Schen-geni acquis’ sätteid ja selle põhjal vastuvõetud või sellega seotud
õigusakte, milles nimetatud liikmesriigid osalevad.
Nõukogu liikmed, kes esindavad selliste liikmesriikide valitsusi,
kelle suhtes kohaldatakse vastavalt ühinemislepingule ainultmõningaid A ja B lisade sätteid, osalevad nimetatud otsusevastuvõtmisel niivõrd, kui see käsitleb Schengeni acquis’ selliseid
sätteid, mis on nende suhtes juba kohaldatavad.
2. Lõikes 1 osutatud sätete rakendamisega luuakse õigused ja
kohustused ühelt poolt Šveitsi ning teiselt poolt sõltuvalt
asjaoludest Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja liikmesriikidevahel vastavalt sellele, millises ulatuses on nimetatud sätted neilesiduvad.
3. Käesolevat lepingut kohaldatakse ainult juhul, kui artiklis 13
osutatud lepingud on samuti rakendatud.L 53/56 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
4. Peale selle kohaldatakse käesolevat lepingut ainult juhul, kui
on rakendatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping, mis
käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse
läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriumide jamehhanismide kehtestamist.
Artikkel 16
1. Liechtenstein võib käesoleva lepinguga ühineda.
2. Liechtensteini ühinemise kohta lisatakse käesolevale lepin-
gule protokoll, milles esitatakse ühinemise kõik tagajärjed,sealhulgas õiguste ja kohustuste loomine Liechtensteini ja Šveitsi
ning samuti ühelt poolt Liechtensteini ja teiselt poolt EuroopaLiidu, Euroopa Ühenduse ja liikmesriikide vahel sõltuvalt sellest,millises ulatuses on nimetatud sätted neile siduvad.
Artikkel 17
1. Käesolevat lepingut võib denonsseerida Šveits või nõukoguoma liikmete ühehäälse otsusega. Lepingu denonsseerimisest
teatatakse hoiulevõtjale ning see jõustub kuus kuud pärastteatamist.
2. Käesolev leping loetakse denonsseerituks, kui Šveits denons-
seerib ühe artiklis 13 viidatud lepingutest või artikli 15 lõikes 4viidatud lepingu.
Artikkel 18
1. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti,
hollandi, hispaania, inglise, itaalia, kreeka, läti, leedu, poola,portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani,tšehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdseltautentsed.
2. Käesoleva lepingu maltakeelne tekst kinnitatakse lepingu-
osaliste poolt kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentnesamal viisil nagu tekstid lõikes 1 nimetatud keeltes.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/57
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizend vier.
Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.L 53/58 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā
Europos Sąjungos vardu
az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
På Europeiska unionens vägnar
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/59
A LISA
(Artikli 2 lõige 1)
Käesoleva lisa 1. osa käsitleb 1985. aasta Schengeni lepingut ja nimetatud lepingu 19. juunil 1990. aastal Schengenis
allakirjutatud rakenduskonventsiooni. 2. osa käsitleb ühinemiskirju ja 3. osa vastavaid teiseseid Schengeni õigusakte.
1. OSA
Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengenis allakirjutatud lepingu sätted.
Belgia Kuningriigi, Saksamaa Liitvabariigi, Prantsuse Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi ja Madalmaade Kuningriigi
vahelise 19. juunil 1990. aastal Schengenis allakirjutatud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsioonisätted, välja arvatud järgmised sätted:
artikli 2 lõige 4 kaupade kontrolli kohta
artikkel 4 pagasi kontrolli osas
artikli 10 lõige 2
artikli 19 lõige 2
artiklid 28–38 ja nendega seotud mõisted
artikkel 60
artikkel 70
artikkel 74
artiklid 77 kuni 91 nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli
kohta hõlmatud ulatuses
artiklid 120 kuni 125 kaupade liikumise kohta
artiklid 131 kuni 133
artikkel 134
artiklid 139 kuni 142
lõppakt: 2. deklaratsioon
lõppakt: 4., 5. ja 6. deklaratsioon
protokoll
ühisdeklaratsioon
ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.L 53/60 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
2. OSA
Itaalia Vabariigiga (27. novembril 1990 Pariisis), Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigiga (25. juunil 1991 Bonnis),
Kreeka Vabariigiga (6. novembril 1992 Madridis), Austria Vabariigiga (28. aprillil 1995 Brüsselis) ning Taani Kuningriigi,
Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigiga (19. detsembril 1996 Luxembourgis) allakirjutatud Schengeni lepingu ja Schengenikonventsiooniga ühinemist käsitlevate ühinemiskirjade sätted, välja arvatud:
1. 27. novembril 1990 Pariisis allakirjutatud protokoll Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi Majandusliidu
riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamistkäsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985.
2. 27. novembril 1990 Pariisis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Itaalia Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal
Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa
Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut), selle lõppakti jasellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
artikkel 1artiklid 5 ja 6lõppakt: I osalõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioonministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
3. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokoll Hispaania Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise ühispiiridel kontrolli järkjärgulist
kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti 27. novembril1990. aastal Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga, ja sellele lisatuddeklaratsioonid.
4. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Hispaania Kuningriigi ühinemist 19. juunil 1990.
aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, SaksamaaLiitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia Vabariik
ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu sõlmimise teel), selle lõppaktide ja sellega seotud
deklaratsioonide järgmised sätted:
artikkel 1artiklid 5 ja 6lõppakt: I osalõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioonlõppakt: III osa, 3. ja 4. deklaratsioonministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
5. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokoll Portugali Vabariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise nende ühispiiridel kontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga, ja sellelelisatud deklaratsioonid.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/61
6. 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Portugali Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990. aastal
Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, SaksamaaLiitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega ItaaliaVabariik ühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu sõlmimise teel), selle lõppakti ning sellegaseotud deklaratsioonide järgmised sätted:
artikkel 1
artiklid 7 ja 8
lõppakt: I osa
lõppakt: II osa, 2. ja 3. deklaratsioonlõppakt: III osa, 2., 3., 4. ja 5. deklaratsioon
ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
7. 6. novembril 1992. aastal Madridis allakirjutatud protokoll Kreeka Vabariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise nende ühispiiridel kontrollijärkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga ning
25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi valitsuste ühinemistkäsitlevate protokollidega, ja sellele lisatud deklaratsioonid.
8. 6. novembril 1992. aastal Madridis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Kreeka Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990.
aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, SaksamaaLiitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia Vabariikühines 27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud lepingu sõlmimise teel ning millega Hispaania Kuningriik jaPortugali Vabariik ühinesid 25. juunil 1991. aastal Bonnis allakirjutatud lepingute sõlmimise teel), selle lõppakti jasellega seotud deklaratsioonide järgmised sätted:
artikkel 1
artiklid 6 ja 7
lõppakt: I osa
lõppakt: II osa, 2., 3. ja 4. deklaratsioon
lõppakt: III osa, 1. ja 3. deklaratsioon
ministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
9. 28. aprillil 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud protokoll Austria Vabariigi valitsuse ühinemise kohta Beneluxi
Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelise nende ühispiiridel kontrolli
järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal ja mida muudeti
27. novembril 1990. aastal Pariisis allakirjutatud protokolliga Itaalia Vabariigi valitsuse ühinemise kohta, 25. juunil1991. aastal Bonnis allakirjutatud protokolliga Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi valitsuste ühinemise kohtaning 6. novembril 1992. aastal allakirjutatud Kreeka Vabariigi valitsuse ühinemist käsitleva protokolliga.
10. 28. aprillil 1995. aastal Brüsselis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Austria Vabariigi ühinemist 19. juunil 1990.
aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse Beneluxi Majandusliidu riikide, SaksamaaLiitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahelist 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut, millega Itaalia Vabariik,Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik ning Kreeka Vabariik ühinesid vastavalt 27. novembril 1990. aastal,25. juunil 1991. aastal ja 6. novembril 1992. aastal sõlmitud lepingute alusel) ja selle lõppakti järgmised sätted:
artikkel 1
artiklid 5 ja 6
lõppakt: I osa
lõppakt: II osa, 2. deklaratsioon
lõppakt: III osa.L 53/62 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
11. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud protokoll Taani Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, jasellele lisatud deklaratsioon.
12. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Taani Kuningriigi ühinemist 19. juunil
1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni
lepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsioonide järgmised
sätted:
artikkel 1artiklid 7 ja 8lõppakt: I osalõppakt: II osa, 2. deklaratsioonlõppakt: III osaministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
13. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud protokoll Soome Vabariigi valitsuse ühinemise kohta
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, jasellele lisatud deklaratsioon.
14. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Soome Vabariigi ühinemist 19. juunil
1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengenilepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmisedsätted:
artikkel 1
artiklid 6 ja 7lõppakt: I osalõppakt: II osa, 2. deklaratsioonlõppakt: III osa, välja arvatud deklaratsioon Ahvenamaa kohtaministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.
15. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud protokoll Rootsi Kuningriigi valitsuse ühinemise kohta
ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva lepinguga, mis kirjutati alla Schengenis 14. juunil 1985. aastal, ja
sellele lisatud deklaratsioon.
16. 19. detsembril 1996. aastal Luxembourgis allakirjutatud lepingu (mis käsitleb Rootsi Kuningriigi ühinemist 19. juunil
1990. aastal Schengenis allakirjutatud konventsiooniga, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengenilepingut ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta), selle lõppakti ja sellega seotud deklaratsiooni järgmisedsätted:
artikkel 1artiklid 6 ja 7
lõppakt: I osa
lõppakt: II osa, 2. deklaratsioonlõppakt: III osaministrite ja riigisekretäride deklaratsioon.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/63
3. OSA
A. Täitevkomitee järgmised otsused:
SCH/Com-ex (93) 10
14.12.1993Kinnitus ministrite ja riigisekretäride 19. juuni 1992. aasta ja 30. juuni
1993. aasta deklaratsioonide jõustumise kohta
SCH/Com-ex (93) 14
14.12.1993Narkokaubanduse vastu võitlemisel tehtava praktilise õigusalase koostöö
parandamine
SCH/Com-ex (93) 21
14.12.1993Ühtse viisa pikendamine
SCH/Com-ex (93) 24
14.12.1993Ühtse viisa tühistamise, kehtetuks tunnistamise või selle kehtivusaja
lühendamise ühised põhimõtted
SCH/Com-ex (94) 1 Rev 2
26.4.1994Kohandusmeetmed, mille eesmärk on kõrvaldada liikluse tõkked ja
piirangud maantee piiripunktides sisepiiridel
SCH/Com-ex (94) 15 Rev
21.11.1994Elektroonilise menetluse kehtestamine konventsiooni artikli 17 lõikes 2
nimetatud keskasutustega konsulteerimiseks
SCH/Com-ex (94) 16 Rev
21.11.1994Ühiste sisse- ja väljasõidupitsatite omandamine
SCH/Com-ex (94) 17 Rev 4
22.12.1994Schengeni korra kehtestamine ning kohaldamine lennujaamades ja
lennuväljadel
SCH/Com-ex (94) 25
22.12.1994Ühtse viisa andmist käsitleva statistilise teabe vahetamine
SCH/Com-ex (94) 28 Rev
22.12.1994Artiklis 75 ettenähtud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete tunnistus
SCH/Com-ex (94) 29 Rev 2
22.12.199419. juuni 1990. aasta Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni
jõustamine
SCH/Com-ex (95) PV 1 Rev
(punkt nr 8)Ühine viisapoliitika
SCH/Com-ex (95) 20 Rev 2
20.12.1995Konventsiooni artikli 2 lõike 2 kohaldamise korda käsitleva dokumendi
SCH/I (95) 40 Rev 6 heakskiitmine
SCH/Com-ex (95) 21
20.12.1995Schengeni riikide vaheline kiire statistiliste ja konkreetsete andmete vahetus
võimalike talitlushäirete puhul välispiiril
SCH/Com-ex (96) 13 Rev
27.6.1996Schengeni viisade andmise põhimõtted vastavalt Schengeni lepingu
rakendamise konventsiooni artikli 30 lõike 1 punktile a
SCH/Com-ex (97) 39 Rev
15.12.1997Tõendamisvahendite ja soovituslike tõendite juhtpõhimõtted Schengeni
riikide vaheliste tagasivõtulepingute raamistikus
SCH/Com-ex (98) 1 Rev 2
21.4.1998Rakkerühma tegevuse aruanne
SCH/Com-ex (98) 12
21.4.1998Antud viisade kohta statistiliste andmete vahetamine
SCH/Com-ex (98) 18 Rev
23.6.1998Meetmed, mis võetakse riikide suhtes, kes tekitavad probleeme Schengeni
territooriumilt väljasaatmiseks nõutavate dokumentide andmise osas
TAGASIVÕTMINE –VIISA
SCH/Com-ex (98) 19
23.6.1998Monaco
VIISA –VÄLISPIIRID –SIS
SCH/Com-ex (98) 21
23.6.1998Viisataotlejate passide tembeldamine
VIISADL 53/64 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
SCH/Com-ex (98) 26 def.
16.9.1998Alalise Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee loomine
SCH/Com-ex (98) 29 Rev.
23.6.1998Kogu tehnilist Schengeni acquis'd hõlmav üldklausel
SCH/Com-ex (98) 35 Rev 2
16.9.1998Üldkäsiraamatu edastamine Euroopa Liidu taotlejariikidele
SCH/Com-ex (98) 37 def. 2
16.9.1998Ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise meetmed
SCH/Com-ex (98) 51 Rev 3
16.12.1998Piiriülene politseikoostöö kuritegevuse ennetamisel ja avastamisel
SCH/Com-ex (98) 52
16.12.1998Piiriülese politseikoostöö käsiraamat
SCH/Com-ex (98) 56
16.12.1998Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa
SCH/Com-ex (98) 57
16.12.1998Kutse, ülalpidamiskohustuse ja majutuskoha tõendamise ühtlustatud vormi
kehtestamine
SCH/Com-ex (98) 59 Rev
16.12.1998Dokumendinõustajate kooskõlastatud töölerakendamine
SCH/Com-ex (99) 1 Rev. 2
28.4.1999Uimastite alane olukord
SCH/Com-ex (99) 5
28.4.1999SIRENE käsiraamat
SCH/Com-ex (99) 6
28.4.1999Telekommunikatsiooni alane olukord
SCH/Com-ex (99) 7 Rev 2
28.4.1999Kontaktametnikud
SCH/Com-ex (99) 8 Rev 2
28.4.1999Informaatorite tasustamine
SCH/Com-ex (99) 10
28.4.1999Ebaseaduslik relvakaubandus
SCH/Com-ex (99) 13
28.4.1999Üldkäsiraamatu ja ühiste konsulaarjuhiste vanade versioonide kehtetuks
tunnistamine ja uute versioonide vastuvõtmine
SCH/Com-ex (99) 14
28.4.1999Käsiraamat dokumentide kohta, kuhu võib kanda viisa
SCH/Com-ex (99) 18
28.4.1999Politseikoostöö tugevdamine kuritegevuse ennetamisel ja avastamisel
B. Täitevkomitee järgmised deklaratsioonid:
Deklaratsioon Teema
SCH/Com-ex (96) Decl 5
18.4.1996Mõiste „välismaalane” määratlemine
SCH/Com-ex (96) Decl 6 Rev 2
26.6.1996Väljaandmisdeklaratsioon
SCH/Com-ex (97) Decl 13 Rev 2
21.4.1996Alaealiste röövimine27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/65
C. Keskrühma järgmised otsused:
Otsus Teema
SCH/K (98) 117
27.10.1998Tegevuskava ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks
SCH/K (99) 25
22.3.1999Informaatorite tasustamise üldpõhimõttedL 53/66 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
B LISA
(Artikli 2 lõige 2)
Šveits kohaldab järgmisi õigusakte alates nõukogu vastavalt artiklile 15 määratud kuupäevast.
Kui nimetatud kuupäevaks ei ole konventsioon või protokoll, millele on viidatud allpool tärniga tähistatud õigusaktiga, veel
kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides asjaomase õigusakti vastuvõtmisel jõustunud, kohaldab Šveits nende dokumentide
asjakohaseid sätteid alles alates kuupäevast, mil kõnealune konventsioon või protokoll jõustub kõikides nimetatudliikmesriikides.
— Nõukogu 18. juuni 1991. aasta direktiiv 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta (EÜT L 256,
13.9.1991, lk 51) ja komisjoni 25. veebruari 1993. aasta soovitus 93/216/EMÜ Euroopa relvapassi kohta (EÜT L 93,17.4.1993, lk 39), muudetud komisjoni 12. jaanuari 1996. aasta soovitusega 96/129/EÜ (EÜT L 30, 8.2.1996, lk 47).
— Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1),
muudetud nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 334/2002 (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 7); komisjoni
7. veebruari 1996. aasta otsus ja komisjoni 3. juuni 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse viisavormi täiendav
tehnospetsifikaat (avaldamata).
— Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete
töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).
— Nõukogu 29. mai 2000. aasta akt, millega kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohane konventsioon
Euroopa Liidu riikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades [konventsiooni artiklis 2 (1) viidatudsätted] (EÜT C 197, 12.7.2000, lk 1).*
— Nõukogu 28. septembri 2000. aasta otsus nr 2000/586/JSK, millega kehtestatakse menetlus ühispiiridel kontrolli
järkjärgulise kaotamise kohta sõlmitud 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40
lõigete 4 ja 5, artikli 41 lõike 7 ja artikli 65 lõike 2 muutmiseks (EÜT L 248, 3.10.2000, lk 1).
— Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus nr 2000/645/EÜ, millega parandatakse Schengeni täitevkomitee otsuses
SCH/Com-ex (94)15 Rev. esitatud Schengeni acquis'd (EÜT L 272, 25.10.2000, lk 24).
— Nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrus (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab
välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (EÜT L 81,21.3.2001, lk 1), muudetud nõukogu 7. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2414/2001 (EÜT L 327,12.12.2001, lk 1) ja nõukogu 6. märtsi 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 453/2003 (ELT L 69, 13.3.2003, lk 10).
— Nõukogu 24. aprilli 2001. aasta otsus nr 2001/329/EÜ, millega ajakohastatakse ühiste konsulaarjuhiste VI osa ja
lisasid 3, 6 ja 13 ning üldkäsiraamatu lisasid 5a, 6a ja 8 (EÜT L 116, 26.4.2001, lk 32).
— Nõukogu 28. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1091/2001 liikumisvabaduse kohta pikaajalise viisa alusel (EÜT L 150,
6.6.2001, lk 4).
— Nõukogu 28. mai 2001. aasta otsus nr 2001/420/EÜ, millega kohandatakse viisasid käsitlevate ühiste
konsulaareeskirjade V ja VI osa ja lisa 13 ning üldkäsiraamatu lisa 6a pikaajaliste viisade osas, mis kehtivadsamaaegselt ka lühiajaliste viisadena (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 47).
— Nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse
tunnustamise kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 34) ning nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus nr 2004/191/EÜ,
millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord(ELT L 60, 27.2.2004, lk 55).27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/67
— Nõukogu 28. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/51/EÜ, millega täiendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu
rakendamise konventsiooni artikli 26 sätteid (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45).
— Nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta akt, millega Euroopa Liidu lepingu artikli 34 kohaselt kehtestatakse Euroopa Liidu
liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni protokoll [protokolli artiklis 15
viidatud säte] (EÜT L 326, 21.11.2001, lk 1).*
— Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4).
— Nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsus nr 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II)
väljatöötamise kohta (EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1).
— Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta otsus nr 2002/44/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste VII osa ja lisa
12 ning üldkäsiraamatu lisa 14a (EÜT L 20, 23.1.2002, lk 5).
— Nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 333/2002 ühtse vorminguga vormide kohta liikmesriigi
väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta (EÜT L 53,23.2.2002, lk 4) ja komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakse ette ühtse viisavormi tehnospetsifikaatliikmesriigi väljastatud viisa kinnitamiseks isikutele, kelle reisidokumenti vormi koostav liikmesriik ei tunnusta(avaldamata).
— Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus nr 2002/352/EÜ üldkäsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002,
lk 47).
— Nõukogu 25. aprilli 2002. aasta otsus nr 2002/354/EÜ ühiste konsulaarjuhiste III osa kohandamise ja lisa 16
koostamise kohta (EÜT L 123, 9.5.2002 lk 50).
— Nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1030/2002, millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate
riikide kodanike jaoks (EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1) ning komisjoni 14. augusti 2002. aasta otsus, millega nähakseette ühtse elamisloavormi tehnospetsifikaat kolmandate riikide kodanike jaoks (avaldamata).
— Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/585/EÜ, millega kohandatakse ühiste konsulaarjuhiste III ja VIII osa
(EÜT L 187, 16.7.2002, lk 44).
— Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste VI osa muutmise kohta (EÜT L 187
16.7.2002, lk 48).
— Nõukogu 12. juuli 2002. aasta otsus nr 2002/587/EÜ üldkäsiraamatu muutmise kohta (EÜT L 187, 16.7.2002,
lk 50).
— Nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsus nr 2002/946/JSK, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku,
et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1).
— Nõukogu 28. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/90/EÜ, millega määratletakse kaasaaitamine ebaseaduslikule
piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele (EÜT L 328, 5.12.2002, lk 17).
— Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 415/2003 viisade andmise kohta piiril, kaasa arvatud selliste
viisade andmine läbisõidul olevatele meremeestele (ELT L 64, 7.3.2003, lk 1).
— 1995. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korra konventsiooni (EÜT C 78,
30.3.1995, lk 2) ning 1996. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni sätted
(EÜT C 313, 23.10.1996, lk 12), millele on viidatud nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsusega 2003/169/JSK,millega määratakse, millised 1995. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise lihtsustatud korrakonventsiooni ja 1996. aasta Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise väljaandmise konventsiooni sätted kujutavadendast Schengeni acquis„edasiarendust vastavalt lepingule Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi osalemise kohta
Schengeni acquis” rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises (ELT L 67, 12.3.2003, lk 25).*
— Nõukogu 27. veebruari 2003. aasta otsus nr 2003/170/JSK liikmesriikide õiguskaitseorganite välismaale lähetatud
kontaktametnike ühise kasutamise kohta [välja arvatud artikkel 8] (ELT L 67, 12.3.2003, lk 27).L 53/68 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
— Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 693/2003, millega kehtestatakse transiiti hõlbustav eridokument
(FTD), raudteetransiiti hõlbustav dokument (FRTD) ning muudetakse ühiseid konsulaarjuhiseid ja üldkäsiraamatut(ELT L 99, 17.4.2003, lk 8).
— Nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 694/2003 määrusega (EÜ) nr 693/2003 ettenähtud transiiti
hõlbustavate dokumentide (FTD) ja raudteetransiiti hõlbustavate dokumentide (FRTD) ühtse vormi kohta (ELT L 99,17.4.2003, lk 15).
— Nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsus nr 2003/454/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste lisa 12 ning
viisatasusid käsitleva üldkäsiraamatu lisa 14a (ELT L 152, 20.6.2003, lk 82).
— Nõukogu 15. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1295/2003 meetmete kohta, mis on kavandatud viisade taotlemise ja
andmise korra hõlbustamiseks olümpiapere liikmetele, kes osalevad 2004. aasta Ateena olümpia- võiparaolümpiamängudel (ELT L 183, 22.7.2003, lk 1).
— Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/585/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste 2. lisa nimekirja
A ja üldkäsiraamatu 5. lisa nimekirja A seoses Pakistani diplomaatiliste passide omanike viisanõudega (ELT L 198,6.8.2003, lk 13).
— Nõukogu 28. juuli 2003. aasta otsus nr 2003/586/EÜ ühiste konsulaarjuhiste 3. lisa I osa ja üldkäsiraamatu 5.a lisa
I osa muutmise kohta seoses kolmandate riikide kodanikega, kellelt nõutakse lennujaamaviisat (ELT L 198, 6.8.2003,lk 15).
— Nõukogu 2. oktoobri 2003. aasta otsus nr 2003/725/JSK, millega muudetakse kontrolli järkjärgulist kaotamist
ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakenduskonventsiooni artikli 40 lõikeid 1 ja 7(ELT L 260, 11.10.2003, lk 37).
— Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/110/EÜ abi kohta läbisõidu puhul seoses väljasaatmisega õhuteed
pidi (ELT L 321, 6.12.2003, lk 26).
— Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/14/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste V osa
kolmandat lõiku (taotluste läbivaatamise põhikriteeriumid) (ELT L 5, 9.1.2004, lk 74).
— Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/15/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarjuhiste II osa punkti
1.2 ning koostatakse konsulaarjuhiste uus lisa (ELT L 5, 9.1.2004, lk 76).
— Nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsus nr 2004/17/EÜ, millega muudetakse ühiste konsulaarijuhiste V osa punkti
1.4 ja üldkäsiraamatu I osa punkti 4.1.2 seoses reisitervisekindlustuspoliisi kaasamisega ühtse sissesõiduviisa
andmiseks nõutavate dokumentide hulka (ELT L 5, 9.1.2004, lk 79).
— Nõukogu 19. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 377/2004 sisserände kontaktametnike võrgustiku loomise kohta
(ELT L 64, 2.3.2004, lk 1).
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse üldkäsiraamatut, et kaasata
sihtotstarbeliste piirikontrollide sätted saatjaga alaealiste kohta (ELT L 157, 30.4.2004, lk 136).
— Parandus, mis tehakse nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsuses nr 2004/466/EÜ, millega muudetakse üldkäsiraamatut,
et kaasata sihtotstarbeliste piirikontrollide sätted saatjaga alaealiste kohta (ELT L 195, 2.6.2004, lk 44).
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 871/2004, mis käsitleb Schengeni infosüsteemide mõningate uute
toimingute sisseseadmist, sealhulgas terrorismivastases võitluses (ELT L 162, 30.4.2004, lk 29).
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijate andmeid
(ELT L 261, 6.8.2004, lk 24).
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/573/EÜ ühislendude korraldamise kohta kolmandate riikide kodanike,
kellele on väljastatud individuaalne väljasaatmiskorraldus, tagasisaatmiseks kahe või enama liikmesriigi territooriumilt(ELT L 261, 6.8.2004, lk 28).27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/69
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/574/EÜ, millega muudetakse üldkäsiraamatut (ELT L 261, 6.8.2004,
lk 36).
— Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/581/EÜ, millega määratakse minimaalsed märgised, mida tuleb kasutada
piiripunktide märkidel (ELT L 261, 6.8.2004, lk 119).
— Nõukogu 8. juuni 2004. aasta otsus 2004/512/EÜ viisainfosüsteemi (VIS) kehtestamise kohta (ELT L 213, 15.6.2004,
lk 5).L 53/70 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
LÕPPAKT
Täievolilised esindajad on vastu võtnud järgmised käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid:
1. Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon parlamentaarse nõupidamise kohta.
2. Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon välissuhete kohta.3. Lepinguosaliste ühisdeklaratsioon 2000. aasta 29. mai konventsiooni artikli 23 lõike 7 kohta, mis
käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust õigusabi kriminaalasjades.
Täievolilised esindajad võtsid samuti teadmiseks järgmised käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsioonid:
1. Šveitsi deklaratsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades.
2. Šveitsi deklaratsioon artikli 7 lõike 2 punkti b kohta, mis käsitleb Schengeni acquis’ uute edasiarenduste
vastuvõtmise tähtaega.
3. Šveitsi deklaratsioon Euroopa konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja väljaandmise
Euroopa konventsiooni kohaldamise kohta.
4. Euroopa Komisjoni deklaratsioon ettepanekute edastamise kohta.5. Euroopa Komisjoni deklaratsioon komiteede kohta, mis abistavad Euroopa Komisjoni tema täidesaatva
võimu teostamisel.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/71
Hecho en Luxemburgo, el veintiséis de octubre de dos mil cuatro.
V Lucemburku dne dvacátého šestého října dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Luxembourg den seksogtyvende oktober to tusind og fire.
Geschehen zu Luxemburg am sechsundzwanzigsten Oktober zweitausendvier.
Kahe tuhande neljanda aasta oktoobrikuu kahekümne kuuendal päeval Luxembourgis.Έγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι έξι Οκτωβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα.
Done at Luxembourg on the twenty-sixth day of October in the year two thousand and four.
Fait à Luxembourg, le vingt-six octobre deux mille quatre.
Fatto a Lussemburgo, addì ventisei ottobre duemilaquattro.
Luksemburgā, divi tūkstoši ceturtā gada divdesmit sestajā oktobrī.
Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų spalio dvidešimt šeštą dieną Liuksemburge.
Kelt Luxembourgban, a kettőezer-negyedik év október havának huszonhatodik napján.
Magħmula fil-Lussemburgu fis-sitta u għoxrin jum ta' Ottubru tas-sena elfejn u erbgħa.
Gedaan te Luxemburg, de zesentwintigste oktober tweeduizend vier.
Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego szóstego października roku dwa tysiące czwartego.
Feito no Luxemburgo, em vinte e seis de Outubro de dois mil e quatro.
V Luxemburgu dvadsiateho šiesteho októbra dvetisícštyri.
V Luxembourgu, dne šestindvajsetega oktobra leta dva tisoč štiri.
Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäkuudentena päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Luxemburg den tjugosjätte oktober tjugohundrafyra.L 53/72 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
Por la Unión Europea
Za Evropskou unii
For Den Europæiske Union
Für die Europäische Union
Euroopa Liidu nimel
Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
For the European Union
Pour l'Union européenne
Per l'Unione europea
Eiropas Savienības vārdā
Europos Sąjungos vardu
az Európai Unió részéről
Għall-Unjoni Ewropea
Voor de Europese Unie
W imieniu Unii Europejskiej
Pela União Europeia
Za Európsku úniu
Za Evropsko unijo
Euroopan unionin puolesta
På Europeiska unionens vägnar
Por la Comunidad Europea
Za Evropské společenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimel
Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas vārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részéről
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spoločenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Für die Schweizerische Eidgenossenschaft
Pour la Confédération suisse
Per la Confederazione svizzera
27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/73
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOONID
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON PARLAMENTAARSE NÕUPIDAMISE KOHTA
Lepinguosaliste arvates on käesoleva lepingu kohaseid küsimusi asjakohane arutada Euroopa Parlamendi ja
Šveitsi parlamendi vahelistel kohtumistel.
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON VÄLISSUHETE KOHTA
Lepinguosalised lepivad kokku, et Euroopa Ühendus kohustub julgustama kolmandaid riike või rahvusvahelisiorganisatsioone, kellega ta sõlmib Schengeni koostööd puudutavaid lepinguid, sõlmima samalaadseidlepinguid Šveitsi Konföderatsiooniga, piiramata viimase pädevust selliste lepingute sõlmimisel.
LEPINGUOSALISTE ÜHISDEKLARATSIOON 29. MAI 2000. AASTA KONVENTSIOONI ARTIKLI 23 LÕIKE 7 KOHTA, MIS
PUUDUTAB EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VAHELIST VASTASTIKUST ÕIGUSABI KRIMINAALASJADES
Lepinguosalised lepivad kokku, et Šveits võib nõuda vastavalt Euroopa Liidu liikmesriikide vahelist vastastikust
õigusabi kriminaalasjades käsitleva konventsiooni artikli 23 lõike 1 punkti c sätetele, konkreetse juhtumiasjaoludest lähtudes ja eeldusel, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole saanud andmesubjekti asjakohastnõusolekut, et isikuandmeid ei või ilma Šveitsi eelneva nõusolekuta kasutada konventsiooni artikli 23 lõike 1
punktides a ja b osutatud eesmärkidel toiminguteks, millest Šveits oleks võinud keelduda või mille puhul ta
oleks võinud piirata isikuandmete edastamist või kasutamist konventsiooni või selle artiklis 1 viidatud aktidealusel.
Kui Šveits ei rahulda konkreetse juhtumi puhul liikmesriigi taotlust vastavalt ülaltoodud sätetele, peab ta oma
otsust kirjalikult põhjendama.L 53/74 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
TEISED DEKLARATSIOONID
ŠVEITSI DEKLARATSIOON VASTASTIKUSE ÕIGUSABI KOHTA KRIMINAALASJADES
Šveits teatab, et maksusüüteod otsese maksustamise valdkonnas, mida uurivad Šveitsi asutused, ei anna
käesoleva lepingu jõustumisel alust kaebuse esitamiseks kohtusse, mis on pädev arutama eelkõigekriminaalasju.
ŠVEITSI DEKLARATSIOON ARTIKLI 7 LÕIKE 2 PUNKTI B KOHTA, MIS KÄSITLEB SCHENGENI ACQUIS UUTE
EDASIARENDUSTE VASTUVÕTMISE TÄHTAEGA
Artikli 7 lõike 2 punktis b viidatud maksimaalne kaheaastane tähtaeg katab nii akti või meetme heakskiitmist
kui rakendamist. See sisaldab järgmisi etappe:
— ettevalmistav etapp;
— parlamentaarne menetlus;
— referendumi tähtaeg (100 päeva alates akti ametlikust avaldamisest) ja vajaduse korral
— referendum (korraldamine ja hääletamine).
Föderaalnõukogu informeerib nõukogu ja komisjoni viivitamata iga etapi lõpulejõudmisest.Föderaalnõukogu kohustub kaasama kõik tema valduses olevad vahendid, et tagada eespool nimetatud
etappide võimalikult kiire lõpuleviimine.
ŠVEITSI DEKLARATSIOON EUROOPA KONVENTSIOONI VASTASTIKUSE ÕIGUSABI KOHTA KRIMINAALASJADES JA
VÄLJAANDMISE EUROOPA KONVENTSIOONI KOHALDAMISE KOHTA
Šveits kohustub mitte kasutama oma reservatsioone ja avaldusi, mis on tehtud 1957. aasta 13. detsembri
väljaandmise Euroopa konventsiooni ja 1959. aasta 20. aprilli Euroopa konventsiooni vastastikuse õigusabikohta kriminaalasjades, ratifitseerimise ajal niivõrd, kui need ei sobi kokku käesoleva lepinguga.
EUROOPA KOMISJONI DEKLARATSIOON ETTEPANEKUTE EDASTAMISE KOHTA
Euroopa Liidu Nõukogule ja Euroopa Parlamendile käesoleva lepinguga seonduvaid ettepanekuid tehes edastabEuroopa Komisjon nende koopiad ka Šveitsile.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/75
EUROOPA KOMISJONI DEKLARATSIOON KOMITEEDE KOHTA, MIS ABISTAVAD EUROOPA KOMISJONI TEMA
TÄIDESAATVA VÕIMU TEOSTAMISEL
Hetkel on lisaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute
kaitse kohta isikuandmete töötlemisel artikliga 31 loodud komiteele komiteedeks, mis abistavad komisjonitema täidesaatva võimu teostamisel Schengeni acquis’ rakendamisel, kohaldamisel ja edasiarendamisel:
— nõukogu 29. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1683/95 artikliga 6 loodud komitee, mis kehtestas ühtse
viisavormi („ Viisakomitee”), ja
— nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsuse (2001/886/JSK) artikliga 5 ja nõukogu 6. detsembri 2001.
aasta määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikliga 5 loodud komitee; mõlemad õigusaktid on teise põlvkonnaSchengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise vahenditeks („SIS II Komitee”).L 53/76 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
Kirjavahetuse teel sõlmitud
KOKKULEPE
Euroopa Liidu Nõukogu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Euroopa Komisjoni tema täidesaatva võimu
teostamisel abistavate komiteede kohta
A. Ühenduse kiri
Lugupeetud härraNõukogu viitab läbirääkimistele, mis käsitlevad lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ja on võtnud arvesse Šveitsi
Konföderatsiooni poolt lepinguga kaetud valdkondades toimuvas otsustamisprotsessis osalemise jalepingu hea toimimise tagamise vaimus esitatud palvet osaleda täielikult Euroopa Komisjoni tematäidesaatva võimu teostamisel abistavate komiteede töös.
Nõukogu märgib, et edaspidi, kui nimetatud menetlusi kohaldatakse lepinguga ettenähtud valdkondades,
tuleks Šveitsi Konföderatsioon kaasata nimetatud komiteede töösse, et tagada muu hulgas lepingujärgsete
menetluste kohaldamine asjakohastele aktidele või meetmetele nii, et nad muutuksid Šveitsi
Konföderatsiooni suhtes siduvaks.
Euroopa Ühendus kohustub pidama läbirääkimisi asjakohaste korralduste üle, et kaasata Šveitsi
Konföderatsioon nimetatud komiteede töösse.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) osas:
— tagab Euroopa Komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidele võimalikult laia osalemisvõimaluse
meetmete eelnõude, mis esitatakse hiljem nimetatud direktiivi artikli 31 alusel loodud komiteele,mis aitab komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel, ettevalmistamisel ainult sellisel juhul, kui
mõni säte puudutab Schengeni acquis’ sätete rakendamist. Seetõttu peab Euroopa Komisjon oma
ettepanekute väljatöötamisel nõu Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidega samadel alustel kui
liikmesriikide ekspertidega;
— võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt nimetatud direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele lõigule määrata
järelevalveasutuse esindaja või Šveitsi Konföderatsiooni poolt määratud asutuse esindaja, kes osaleb
vaatlejana hääleõigust omamata üksikisikute isikuandmete töötlemise kaitse grupi koosolekutel.Osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainult sellisel juhul, kui mõni punkt puudutab Schengeni
acquis’ sätete rakendamist.
Ma oleksin Teile tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub kirja sisuga.Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/77
B. Šveitsi Konföderatsiooni vastus
Lugupeetud härraTänan teid ... (kuupäev) kirja eest järgmises sõnastuses:„Nõukogu viitab läbirääkimistele, mis käsitlevad lepingut Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta
Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, ja on võtnud arvesse Šveitsi
Konföderatsiooni poolt lepinguga kaetud valdkondades toimuvas otsustamisprotsessis osalemise jalepingu hea toimimise tagamise vaimus esitatud palvet osaleda täielikult Euroopa Komisjoni tematäidesaatva võimu teostamisel abistavate komiteede töös.
Nõukogu märgib, et edaspidi, kui nimetatud menetlusi kohaldatakse lepinguga ettenähtud valdkondades,
tuleks Šveitsi Konföderatsioon kaasata nimetatud komiteede töösse, et tagada muu hulgas lepingujärgsete
menetluste kohaldamine asjakohastele aktidele või meetmetele nii, et nad muutuksid Šveitsi
Konföderatsiooni suhtes siduvaks.
Euroopa Ühendus kohustub pidama läbirääkimisi asjakohaste korralduste üle, et kaasata Šveitsi
Konföderatsioon nimetatud komiteede töösse.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) osas:
— tagab Euroopa Komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidele võimalikult laia osalemisvõimaluse
meetmete eelnõude, mis esitatakse hiljem nimetatud direktiivi artikli 31 alusel loodud komiteele,mis aitab komisjoni tema täidesaatva võimu teostamisel, ettevalmistamisel ainult sellisel juhul, kuimõni säte puudutab Schengeni acquis’ sätete rakendamist. Seetõttu peab Euroopa Komisjon oma
ettepanekute väljatöötamisel nõu Šveitsi Konföderatsiooni ekspertidega samadel alustel kui
liikmesriikide ekspertidega;
— võib Šveitsi Konföderatsioon vastavalt nimetatud direktiivi artikli 29 lõike 2 teisele lõigule määrata
järelevalveasutuse esindaja või Šveitsi Konföderatsiooni poolt määratud asutuse esindaja, kes osaleb
vaatlejana hääleõigust omamata üksikisikute isikuandmete töötlemise kaitse grupi koosolekutel.Osalemine toimub ad hoc kutse alusel ainult sellisel juhul, kui mõni punkt puudutab Schengeni
acquis’ sätete rakendamist.
Ma oleksin Teile tänulik, kui kinnitaksite, et Teie valitsus nõustub kirja sisuga. ”
Mul on au teatada, et föderaalnõukogu nõustub Teie kirja sisuga.LugupidamisegaL 53/78 ET Euroopa Liidu Teataja 27.2.2008
ÜHISDEKLARATSIOON ÜHISKOOSOLEKUTE KOHTA
Euroopa Liidu liikmesriikide valitsusi esindavad delegatsioonid,
Euroopa Komisjoni delegatsioon,Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi valitsusi esindavad delegatsioonid,Šveitsi Konföderatsiooni valitsust esindav delegatsioon— on otsustanud korraldada ühelt poolt Islandi ja Norra Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja
edasiarendamises osalemiseks sõlmitud lepinguga ja teiselt poolt Šveitsi Schengeni acquis' rakendamises,
kohaldamises ja edasiarendamises osalemiseks sõlmitud lepinguga loodud segakomiteede koosolekuidühiselt, olenemata koosoleku tasandist.
— Arvesse tuleb võtta, et nimetatud koosolekute ühine korraldamine nõuab sellistel koosolekutel eesistujaks
olemist käsitlevat pragmaatilist kokkulepet, kui eesistujaks on assotsieerunud riigid vastavalt EuroopaLiidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb Šveitsi osalemist
Schengeni acquis' rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises, või Euroopa Liidu Nõukogu, Islandi
Vabariigi ja Norra Kuningriigi sõlmitud lepingule, mis käsitleb Norra ühinemist Schengeni acquis'
rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega.
— Arvesse tuleb võtta assotsieerunud riikide soovi loovutada vajadusel eesistuja koht ja seda rotatsiooni
korras üksteisele tähestikulises järjekorras edasi anda Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi
Konföderatsiooni vahelise lepingu, mis käsitleb Šveitsi ühinemist Schengeni acquis' rakendamise,
kohaldamise ja edasiarendamisega, jõustumisest alates.27.2.2008 ET Euroopa Liidu Teataja L 53/79