Euroopa Majandusühenduse ja Austria Vabariigi vaheline kaupade maantee- ja raudteetransiidi kokkulepe



Euroopa Liidu Teataja L 373 , 21/12/1992 Lk 0006 - 0024

CS.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

ET.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

HU.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

LT.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

LV.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

MT.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

PL.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

SK.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257

SL.ES Peatükk 11 Köide 18 Lk 238 - 257



Euroopa Majandusühenduse ja Austria Vabariigi vaheline kaupade maantee- ja raudteetransiidi kokkulepe ÜLEVAADE PREAMBUL I jaotis: Eesmärgid, reguleerimisala ja mõisted Artikkel 1: Eesmärgid Artikkel 2: Reguleerimisala Artikkel 3: Mõisted II jaotis: Raudteevedu ja kombineeritud vedu Artikkel 4: Üldsätted Artikkel 5: Liinid (I lisa) Artikkel 6: Infrastruktuurialased meetmed Austrias (II lisa) Artikkel 7: Infrastruktuurialased meetmed ühenduses (III ja IV lisa) Artikkel 8: Läbilaskevõime (V lisa) Artikkel 9: Toetusmeetmed Artikkel 10: Hinnakujundus Artikkel 11: Kriisiolukord III jaotis: Maanteevedu Artikkel 12: Raskeveokite kaal ja mõõtmed Artikkel 13: Heitmed ja müra (VII lisa) Artikkel 14: Tegelikud kulud Artikkel 15: Reostuse vähendamine (ökopunktide süsteem) (VIII ja IX lisa) Artikkel 16: Käesoleva kokkuleppe ja olemasolevate kahepoolsete maanteeveoliikluse kokkulepete vaheline seos IV jaotis: Kontrollimised Artikkel 17: Kontrollimised (X lisa) V jaotis: Üld- ja lõppsätted Artikkel 18: Diskrimineerimisest hoidumine Artikkel 19: Lisameetmed Artikkel 20: Ühepoolsed meetmed Artikkel 21: Transiidikomitee Artikkel 22: Vaidluste lahendamine Artikkel 23: Kehtivus Artikkel 24: Jõustumine Artikkel 25: Lisade juriidiline jõud Lisad I lisa (Artikkel 5) II lisa (Artikkel 6) III lisa (Artikkel 7) IV lisa (Artikkel 7) V lisa (Artikkel 8) VI lisa (Artikkel 10) VII lisa (Artikkel 13) VIII lisa (Artikkel 15) IX lisa (Artikkel 15) X lisa (Artikkel 17) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, edaspidi ühendus, ühelt poolt, AUSTRIA VABARIIK, edaspidi Austria, teiselt poolt, edaspidi lepinguosalised, SOOVIDES edendada rahvusvahelist koostööd ja rahvusvahelist kaubandust koordineeritud Euroopa transpordipoliitika kaudu, ARVESTADES, et: Alpide-ülese transiitliikluse poolt põhjustatud probleemid nõuavad kestvat lahendust, mis kaitseks kohalike elanike elukvaliteeti ja keskkonda ning kindlustaks rahvusvahelise kaubanduse; nimetatud liikluses tuleks rakendada viimaseid keskkonnasäästlikke tehnoloogiaid, et vähendada võimalikult kiiresti allesjäänud kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid mõjusid; Alpid seavad looduslikud piirid maanteeveo laiendamisele, mis selgitab teatavaid erinevusi lepinguosaliste maanteeveoalaste õigusaktide vahel; majanduse, keskkonna, sotsiaalsest ja ohutuse seisukohast kujutab kombineeritud vedu endast parimat vahendit ja pikaajalist võimalust rahvusvahelise Alpide-ülese kaubaveo kasvava mahuga toimetulekuks, NÕUSTUVAD LEPINGUOSALISED KÄESOLEVAGA võtma kooskõlastatud meetmed raudteeveo ja kombineeritud veo edendamiseks ning maanteeveo reguleerimiseks. I JAOTIS EESMÄRGID, REGULEERIMISALA JA MÕISTED Artikkel 1 Eesmärgid Käesoleva ühenduse ja Austria vahelise kokkuleppe eesmärgiks on tugevdada lepinguosaliste vahelist koostööd teatavates veosektorites, eriti Alpide-ülese transiitveo sektoris. Lepinguosalised nõustuvad seetõttu võtma kooskõlastatud meetmeid raudteeveo, eriti aga kombineeritud veo, kasutamise edendamiseks ning maanteeliikluse reguleerimiseks rahva tervise ja keskkonna huvides. Artikkel 2 Reguleerimisala 1. Kokkulepe reguleerib raudtee- ja maanteetransiitvedu läbi Austria territooriumi. 2. Lepinguosaliste vahelises koostöös pööratakse tähelepanu eriti transpordi infrastruktuurile, raudteeveo ja kombineeritud veo arendamiseks vajalikele toetusmeetmetele, maanteeveo reguleerimisele ning oma asjaomaste poliitikate muutmise alase info süstemaatilisele vahetamisele lepinguosaliste vahel. Artikkel 3 Mõisted Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. Transiitliiklus – liiklus läbi Austria territooriumi lähtepunktist sihtpunkti, mis mõlemad asuvad väljaspool Austriat; 2. Kaupade maanteetransiit – transiit raskeveokiga, mis on registreeritud ühes lepinguosalistest, olenemata sellest, kas sõiduk on koormatud või tühi; 3. Kombineeritud vedu – kaubavedu raskeveokite või laadimisvahenditega, mille puhul osa sõidust toimub raudteel ning sõitu alustatakse või sõit lõpetatakse maanteel, kusjuures transiitliiklus ei või mitte mingil juhul läbida Austria territooriumi teel raudteeterminali või raudteeterminalist üksnes maanteed mööda; 4. Raskeveok – kaubaveoks või haagiste vedamiseks ettenähtud mootorsõiduk, sealhulgas poolhaagisega autorong; 5. Laadimisvahendid – konteinerid, vahetatavad osad, poolhaagised ja haagised; 6. Registrimass – maksimaalne mass, mida sõiduk ei tohi ületada, pargitult ja sõiduvalmis, sealhulgas koorem, autojuht ja veetavad inimesed; 7. Teljekoormus – raskuste summa, mida mõõdetakse pargitud sõiduki korral tasasel teel, mida annavad edasi ühe telje rattad või kahe telje rattad, kui nende vaheline kaugus ei ületa üht meetrit. II JAOTIS RAUDTEEVEDU JA KOMBINEERITUD VEDU Artikkel 4 Üldsätted 1. Lepinguosalised nõustuvad käesolevaga oma pädevuse piires kohaldama ja koordineerima raudteeveo ja kombineeritud veo arendamiseks ja edendamiseks vajalikke meetmeid, mis on olulised eelkõige Alpide-ülese kaupade maanteeveo poolt põhjustatud probleemide lahendamiseks. Vajaliku infrastruktuuri ehitamist ja selliste tööde ajalist planeerimist, teenuste arendamist ja kasutamist ning toetusmeetmete rakendamist koordineeritakse ja tehakse paralleelselt. 2. Sel eesmärgil artiklites 6–10 täpsustatud meetmed vastavad 1989. aasta 22. novembril sõlmitud Itaalia Vabariigi transpordiministri ning Austria Vabariigi avaliku sektori ja transpordiministri vahelise Brenneri-ülese raudteetransiidi kokkuleppe raudteeveo sätetele ning 1990. aasta 9. mail sõlmitud Saksamaa Liitvabariigi transpordiministri, Itaalia Vabariigi transpordiministri ja Austria Vabariigi avaliku sektori ja transpordiministri vahelisele Alpide-ülese raudteeveo parendamise kokkuleppele. Nimetatud kokkulepped on olulised Austria territooriumi läbiva transiidi reguleerimise seisukohalt. Lepinguosalised püüavad seetõttu kasutada nende käsutuses olevaid vahendeid nimetatud kokkulepetes täpsustatud meetmete rakendamise toetamiseks. Artikkel 5 Liinid 1. Artiklis 4 osutatud eesmärkide täitmiseks töötavad lepinguosalised I lisas sätestatud liinide alusel välja kombineeritud veo ja Alpide-ülese raudteeliikluse võrgustiku. 2. Transiitliikluse tehniliste, majanduslike või keskkonnaalaste raamtingimuste muutumise korral, mis tingivad vajaduse luua täiendavaid raudteeliine, teeb artiklis 21 osutatud transiidikomitee viivitamata lepinguosalistele ettepaneku vajalike muudatuste tegemiseks I lisas. Lepinguosalised alustavad vajadusel läbirääkimisi asjaomaste liikmesriikide ja raudtee-ettevõtetega. Artikkel 6 Infrastruktuurialased meetmed Austrias Lisaks juba tehtud tööle Kufsteini ja Brenneri vaheliste tunnelite laiendamisel, et võimaldada vedada raskeveokeid nurgakõrgusega neli meetrit, kohustub Austria rakendama II lisas loetletud meetmed. Artikkel 7 Infrastruktuurialased meetmed ühenduses Vastavalt III lisas esitatud deklaratsioonile infrastruktuuriprojektide rakendamise kohta ühenduse territooriumil rakendab ühendus liikmesriikide plaanid ning artiklis 5 osutatud liinidel juba tehtud tööde lõpuleviimisel IV lisas loetletud meetmed. Artikkel 8 Läbilaskevõime Vastavalt artikli 4 lõikes 2 loetletud kokkulepetele kohustuvad lepinguosalised käesolevaga oma võimaluste ja pädevuse piires tegema tööd V lisas osutatud raudtee läbilaskevõime kiire juurdeehitamise ning tehniliste võimaluste piires kasutamise suunas. Artikkel 9 Toetusmeetmed 1. Lepinguosalised tegutsevad võimaluse korral kooskõlastatult, et eelistada raudteeveo ja kombineeritud veo edendamisel järgmisi eesmärke: 1. kombineeritud veo kasutamine algusest lõpuni ning pikkade vahemaade korral; 2. vahetatavate osade ja konteinerite kasutamine ning üldisemalt saatjata veo kaasaegsete tehnoloogiate kasutamine; 3. kombineeritud veo konkurentsivõime tugevdamine, võrreldes maanteeveoga; 4. kombineeritud veo vahendite kaalu, mõõtmete ja tehniliste omaduste ühtlustamine, eriti et tagada nõutav sobivus tunneli mõõtmetega; 5. pääsu soodustamine lähimasse sobiva varustusega terminali, eriti vastastikuse loobumisega kombineeritud veo terminalidesse ja terminalidest toimuva liikluse loa nõuetest; 6. kombineeritud veo teenuste tarbeks vastutuseeskirjade koostamine, mis on võrreldavad teiste transpordiliikide suhtes juba kohaldatavate vastutuseeskirjadega; 7. ohtlike kaupade veo üleviimine raudteele, kui see suurendab ohutust; 8. ADR ja RID sätete parendamine kombineeritud veo osas; 9. õigusliku raamistiku loomine kasuliku koormuse tasakaalustamiseks kombineeritud veo puhul. 2. Lepinguosalised avaldavad oma pädevuse piires mõju raudtee-ettevõtetele ja teistele pädevatele asutustele eesmärgiga: 1. koostada täis ronge; 2. suurendada tarnete usaldusväärsust ja vähendada tarne tähtaegu, eelkõige: 2.1. ooteaegade vähendamisega, eriti piiridel; 2.2. teenuste sageduse suurendamisega ja nende kohandamisega klientide vajadustele; 2.3. terminalide tootlikkuse suurendamisega tehnoloogiliste parenduste, kiirendatud protseduuride ja ooteaegade lühendamise abil; ronge mõjutavad kontrollimised ja formaalsused rahvusvahelistel piiridel või kombineeritud veo terminalides ei tohi võtta kauem aega kui maanteeveo puhul rakendatakse; tollikontrollid ja -formaalsused ei tohiks võtta aega üle ühe tunni; 2.4. haldusformaalsuste (tolli-, finants-, veterinaar- ja fütosanitaarkontrollide) läbiviimise üleandmisega terminalidele või lähtekohale või lõppsihtkohale; 3. kooskõlastada veeremi (vagunite ja vedurite) hankimist ja finantseerimist kogustes, mida nõuab raudtee läbilaskevõime suurendamine; 4. võtta meetmeid, mis on seotud terminalides täiendavate teenuste (pakendamine, kombineeritud veo vahendite remontimine, külmladustamine, laadimine jne) ja sotsiaalteenuste osutamisega; 5. pakkuda garanteeritud sõiduaegu; 6. pakkuda uusi ühendusi; 7. laiendada piiridel rakendatavat lühendatud ooteaja süsteemi võimalikult paljudele kaubarongidele ning soodustada vagunite võtmist vastutavale hoiule, eriti kombineeritud veo rongide puhul; 8. parandada teabe liikumist: 8.1. vagunite saadavuse kohta, et vähendada vaguniringlust ja optimeerida vagunite kasutustsüklit; 8.2. klientidele, võimaldades neil seeläbi teha kindlaks saadetiste täpne asukoht ja saabumise aeg (rahvusvaheliselt ühilduv elektrooniline andmevahetusvõrk, mis on juurdepääsetav ka klientidele). Artikkel 10 Hinnakujundus 1. Raudteeveo hinnad määravad mõlema lepinguosalise pädevad asutused või organid. Nad tagavad, et kombineeritud veo hinnad on võrreldavad maanteeveo hindadega. 2. Lepinguosalised püüavad oma pädevuse piires tagada, et ühe lepinguosalise või tema territooriumil registreeritud pädeva asutuse poolt võetud meetmed ei vähenda mõju, mida avaldab turule teise lepinguosalise poolt antud abi. 3. Alpide-ülese kombineeritud veo edendamiseks võivad lepinguosalised lubada abi, mis on seotud infrastruktuuriga, paiksete või teisaldatavate ümberlaadimisseadmetega, eriomaselt kombineeritud veo jaoks kasutatavate seadmetega, samuti tegevusabina katmata kulude tarbeks. Artikkel 11 Kriisiolukord Raudteetransiidi tõsise häire, näiteks loodusõnnetuse korral võtavad kummagi lepinguosalise pädevad asutused kõik võimalikud kooskõlastatud meetmed asjaomase liiklusvoo säilitamiseks oma jurisdiktsioonis. Eelistatakse riskikoormaid nagu kiirestiriknevad toiduained. III JAOTIS MAANTEEVEDU Artikkel 12 Raskeveokite kaal ja mõõtmed 1. Ühenduses registreeritud raskeveokid, poolhaagised ja haagised võivad liigelda Austria territooriumil, kui nad vastavad mõõtmetele ja veoteljekoormustele, mis on sätestatud õigusaktides käesoleva kokkuleppe jõustumise seisuga. 2. Mootorsõiduki ja haagise registrimassid kokku ei tohi ületada 38000 kg, kui poolhaagisega autorongi korral on arvestatud maha autorongi raskeima üksuse registrimass. See ei tohi ületada 39000 kg mootorsõidukite korral, mis liiguvad raudteeterminali ja raudteeterminalist tagasi kraanaga varustatud poolhaagisega, ning 42000 kg konteinerite ja vahetatavate osadega sõidukite korral. Artikkel 13 Heitmed ja müra 1. Selleks et kaitsta keskkonda ja vähendada raskeveokite gaaside, tahkete osakeste ja müraemissiooni, kehtestavad lepinguosalised ranged keskkonnanormid, mis põhinevad eesrindlikul ja majanduslikult vastuvõetaval tehnoloogial (vt VII lisa). 2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega selliste emissiooninormide väljatöötamisel regulaarselt ja sageli. 3. Emissiooninormide osas on ühes lepinguosalises registreeritud raskeveokitel lubatud vabalt liigelda mõlema lepinguosalise territooriumil, ilma et see piiraks rakendatavaid maanteepolitsei meetmeid. Artikkel 14 Tegelikud kulud 1. Lepinguosalised püüavad järkjärguliselt kehtestada – nii palju kui võimalik – ühtlustatud lahenduse maanteeliikluse maksustamiseks. Esimeses etapis on sellise lahenduse eesmärgiks, et infrastruktuurikulud jääksid raskeveokite kanda. Teises etapis jääksid nende kanda ka väliskulud, eriti keskkonnakulud. 2. Lepinguosalised konsulteerivad teineteisega sellise lahenduse väljatöötamisel regulaarselt. Võimaluse korral võtavad nad arvesse territoriaalsuse põhimõtet ja Alpi piirkonna erikulusid. 3. Vajaduse korral alustavad lepinguosalised läbirääkimisi maanteeliikluse maksustamise alase kokkuleppe sõlmimiseks. Pidades silmas lõike 1 eesmärke, on sellise kokkuleppe peamiseks eesmärgiks tagada piiriülese liikluse vaba kulgemine, kõrvaldada lepinguosaliste maanteeliikluse maksustamise süsteemide vahelised erinevused ja kõrvaldada konkurentsi moonutamine maanteeveo sektori siseselt ja veoliikide vahel. Artikkel 15 Reostuse vähendamine (ökopunktide süsteem) 1. Lepinguosalised võtavad vajalikud Austriat läbiva transiitliikluse reguleerimise meetmed keskkonnakaitse ja rahva tervise huvides. 2. Lepinguosalised nõustuvad vähendama Austria territooriumit transiidina läbivate raskeveokite tekitatud heitmeid ja mürataset. Selline vähendamine saavutatakse NOx-heitmete vähendamisega, kuna see nõuab kõige suuremat tehnilist jõupingutust, nagu selgub seadusjärgsetest piirväärtustest. Eeldatakse, et lepinguosalised saavutavad käesoleva kokkuleppe VII lisas sätestatud raskeveokite mürataseme vähendamise eesmärgid. Kui nimetatud eesmärke ei saavutata, arutab transiidikomitee, millised meetmed on vaja võtta vastavalt artikli 21 lõike 3 punktile 4. 3. Lepinguosalises registreeritud ja Austriat läbivate raskeveokite täismassiga üle 7,5 tonni NOx-heitmeid kokku vähendatakse alates 1992. aastast kaheteistkümne aasta jooksul kuni 2003. aasta lõpuni 60 %. Algväärtus ja selle iga-aastane vähendamine määratakse kindlaks vastavalt lõigetele 4 ja 5. 4. Algväärtuse leidmiseks korrutatakse: 1. 1991. aasta kohta kindlaks määratud transiidi raskeveokite NOx-heitmete tase, kasutades ühikuna g NOx/kWh. (On lepitud kokku, et nimetatud väärtus standarditakse kehtiva seadusjärgse COP-väärtuse 15,8 g NOx/kWh alusel); 2. transiitreiside arvuga 1991. aastal. Antakse hinnang mõlemas lepinguosalises registreeritud üle 7,5-tonniste raskeveokite reiside koguarvule, mis on korraldatud rendi või tasu eest, oma kulul või tühjalt läbi Austria. Tulemus näitab ökopunktide koguarvu 1991. aasta kohta. 5.1. Algväärtust, mis on võrdne ökopunktide koguarvuga 1991. aasta kohta, vähendatakse vastavalt VIII lisa tabelis toodud protsentidele. 5.2. Kui reiside arv ületab 1991. aasta kohta vastavalt artikli 4 lõikele 2 kindlaks määratud arvu rohkem kui 8 % mis tahes aastal 1992. aastast kuni 2003. aastani, vähendatakse järgmise aasta kohta arvestatud ökopunktide arvu vastavalt IX lisa lõikele 4. 6. Nimetatud raskeveokite NOx koguheitmete kokkulepitud vähendamist hallatakse vastavalt ökopunktide süsteemile. Selle süsteemi alusel nõutakse igalt Austriat transiidina läbivalt raskeveokilt ökopunktide arvu, mis on võrdne tema NOx-heitmetega (mis on lubatud toodangu vastavuse (COP-väärtuse) või tüübikinnituse väärtuse alusel). Selliste punktide arvutamise meetodit ja haldamist kirjeldab IX lisa. 7. Austria pädevad asutused teevad Euroopa Ühenduste Komisjonile kättesaadavaks ökopunktide kaardid, mis on nõutavad punktisüsteemi haldamiseks vastavalt IX lisale Austriat kõikides transiidi erivormides läbivate ühenduse raskeveokite jaoks. Ühendus jaotab need ökopunktide kaardid liikmesriikide vahel kooskõlas oma eeskirjade ja korraga. 8. Austria kasutab sama ökopunktide süsteemi Austrias registreeritud raskeveokite kohta, mis teevad transiitvedusid läbi Austria. Lõikeid 4 ja 5 kohaldatakse analoogia põhjal. 9. Punktisüsteemi haldamine toimub võimalikult vähese bürokraatiaga. Selleks annavad lepinguosalised teineteisele haldusabi ja vahetavad teavet. Transiidikomitee uurib regulaarselt edasisi võimalusi süsteemi parendamiseks ja arvutiseerimiseks. 10. Algväärtuse arvutamiseks nõutavad baasandmed ja vähendamise protsent tehakse kättesaadavaks transiidikomiteele. Artikkel 16 Käesoleva kokkuleppe ja olemasolevate kahepoolsete maanteeveoliikluse kokkulepete vaheline seos 1. Ühenduse liikmesriikide ja Austria vahelistes kahepoolsetes kokkulepetes ette nähtud load asendatakse artiklis 15 ette nähtud ökopunktide kaardiga, kui neid kasutati maanteetransiitvedudeks läbi Austria. 2. Muus osas jäävad kahepoolsete kokkulepete järgsed olemasolevad turulepääsu load ja korraldused kehtima, kui pole kokku lepitud muud korraldust. 3. Transiidikomitee koostab aruande kahepoolselt kokkulepitud turulepääsu õiguste kohta seisuga 21. oktoober 1991. IV JAOTIS KONTROLLIMISED Artikkel 17 Kontrollimised Käesoleva ühenduse ja Austria vahelise kokkuleppe, eriti selle artiklite 15 ja 16 rakendamiseks vajalikke kontrollimisi ja formaalsuseid võib täita sobivates kohtades ja sagedusega, mis on nõutav asjakohastele normidele vastavuse tagamiseks. V JAOTIS ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 18 Diskrimineerimisest hoidumine Lepinguosalised kohustuvad mitte võtma diskrimineerivaid meetmeid, mis jäävad käesoleva kokkuleppe reguleerimisalasse või puudutavad ühenduse liikmesriike läbivat liiklust. Artikkel 19 Lisameetmed Kui üks lepinguosalistest leiab käesoleva kokkuleppe kohaldamisel, et muud meetmed, mis jäävad selle reguleerimisalasse, teeniksid koordineeritud Euroopa transpordipoliitika huve ja eriti aitaksid lahendada Alpide-ülese transiidi probleemi, teeb ta teisele lepinguosalisele asjakohased ettepanekud. Artikkel 20 Ühepoolsed meetmed Lepinguosalised hoiduvad võtmast ühepoolseid meetmeid, mis on diskrimineerivad käesoleva kokkuleppega lubatud transiitliikluse suhtes. Artikkel 21 Transiidikomitee 1. Käesolevaga asutatakse transiidikomitee, mis vastutab käesoleva kokkuleppe rakendamise eest ja tagab käesoleva kokkuleppe nõuetekohase kohaldamise. 2.1. Transiidikomitee moodustatakse ühenduse esindajatest ja Austria esindajatest. 2.2. Lepinguosaliste delegatsioonid võtavad transiidikomitee otsused vastu ühiselt. 2.3. Transiidikomitee kehtestab ise oma töökorra. 2.4. Transiidikomitee eesistujaks on mõlemad lepinguosalised vaheldumisi. 2.5. Transiidikomitee võib asutada töörühmi, mis abistavad teda ülesannete täitmisel. 3.1. Transiidikomitee esimees/esinaine kutsub transiidikomitee kokku vähemalt üks kord aastas kokkuleppe üldise toimimise ja eriti artiklites 6–10 ettenähtud meetmete rakendamise ülevaatamiseks. 3.2. Transiidikomitee esitab iga kolme aasta tagant aruande: a) maanteeveoliikluse mõju kohta keskkonnale ja rahva elukvaliteedile; b) maanteeveoliikluse heitkoguste vähenemise kohta; c) infrastruktuuri ja väliskulude eest tasude võtmise kohta; d) kombineeritud veo läbilaskevõime ja kasutamise kohta Austrias ja Šveitsis ja kui see on asjakohane, esitab ettepanekuid lepinguosalistele. 3.3. Mõlemad lepinguosalised võivad taotleda transiidikomiteelt käesoleva kokkuleppe sisu ja kohaldamise arutamist. Sellise taotluse korral kutsutakse viivitamata kokku transiidikomitee, mis võib kiireloomuliste asjaolude korral võtta vastu vajalikud meetmed, mille kehtivuseks võib olla mitte rohkem kui kolm kuud. 3.4. Transiidikomitee kutsutakse kokku artiklis 15 ning VIII ja IX lisas prognoositud väärtustest tõsiste kõrvalekallete korral, mille võib omistada süsteemi vigadele nagu ebatäpsed eeldused, muud tehnilised või õiguslikud arengud või mis on tingitud muutustest väliskaubanduse olukorras tulenevalt Saksamaa ühendamisest või punktisüsteemi ettenägematust praktilisest mõjust. Ta võib võtta meetmed, mis kehtivad mitte üle kolme kuu, et kõrvaldada selliseid kõrvalekaldeid, teha lepinguosalistele meetmete kohta ettepanekuid, tingimusel et saavutatakse heitkoguste vähendamise eesmärk aastaks 2003. 4. Transiidikomitee ülesanded on eelkõige järgmised: 4.1. ettepanekute tegemine I lisa vajalike muudatuste kohta vastavalt artikli 5 lõikele 2; 4.2. artiklites 6-10 ettenähtud käimasolevate meetmete rakendamise järelevalve; 4.3. ülesanded vastavalt artikli 15 lõike 5 punktidele 2 ja 9; 4.4. konsultatsioonid ühepoolsete meetmete osas vastavalt artiklile 20; 4.5. vaidluste lahendamine vastavalt artiklile 22. Artikkel 22 Vaidluste lahendamine Käesoleva kokkuleppe tõlgendamist või kohaldamist puudutavad lepinguosaliste vahelised vaidlused esitatakse transiidikomiteele, mis püüab leida mõlemale lepinguosalisele vastuvõetava lahenduse. Artikkel 23 Kehtivus Käesolev kokkulepe sõlmitakse 12 aastaks. Artikkel 24 Jõustumine 1. Käesolev kokkulepe on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. 2. Lepinguosalised kiidavad käesoleva kokkuleppe heaks oma menetluste kohaselt. 3. Käesolev kokkulepe jõustub teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teatanud üksteisele vajalike menetluste lõpuleviimisest. 4. Ökopunktide süsteemi (artikkel 15) sisseseadmise tähtaeg ja kord 1992. aastal kehtestatakse halduskokkuleppes. Artikkel 25 Lisade juriidiline jõud I–X lisa moodustavad käesoleva kokkuleppe lahutamatu osa. Hecho en Oporto, el dos de mayo de mil novecientos noventa y dos.Udfærdiget i Porto, den anden maj nitten hundrede og tooghalvfems.Geschehen zu Porto am zweiten Mai neunzehnhundertzweiundneunzig.Έγινε στο Πόρτο, στις δύο Μαΐου χίλια εννιακόσια ενενήντα δύο.Done at Oporto on the second day of May in the year one thousand nine hundred and ninety-two.Fait à Porto, le deux mai mil neuf cent quatre-vingt-douze.Fatto a Porto, addì due maggio millenovecentonovantadue.Gedaan te Oporto, de tweede mei negentienhonderd tweeënnegentig.Feito no Porto, em dois de Maio de mil novecentos e noventa e dois. Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità EuropeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias +++++ TIFF +++++ Por el Gobierno de la República de AustriaFor Regeringen for Republikken ØstrigFür die Regierung der Republik ÖsterreichΓια την κυβέρνηση της Δημοκρατίας της ΑυστρίαςFor the Government of the Republic of AustriaPour le gouvernement de la république d'AutrichePer il governo della Repubblica d'AustriaVoor de Regering van de Republiek OostenrijkPelo Governo da República da Áustria +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I LISA (artikli 5 juurde) 1. Euroopa peamised raudtee liinid, mis kulgevad läbi Austria territooriumi ja omavad tähtsust transiitliikluse seisukohast, on järgmised: 1.1. Brenneri liin München – Verona – Bologna 1.2. Tauerni liin München – Salzburg – Villach 1.3. Pyhrn-Schoberpassi liin Regensburg – Graz 1.4. Doonau liin Nürnberg – Viin 2. Vastavad pikendused ja terminalid moodustavad nimetatud liinide osa. -------------------------------------------------- II LISA (artikli 6 juurde) INFRASTRUKTUURIMEETMED AUSTRIAS Austria rakendab järgmised meetmed raudtee läbilaskevõime suurendamiseks ja seeläbi raudteeveo ja kombineeritud veo parendamiseks: 1. Brenner 1.1. Lühiajalised meetmed: - Innsbrucki ümbersõidutunneli ehitamine, - ohutusalased ja tegevusmeetmed, - rongide arvutipõhise jälgimise sisseviimine, - blokksüsteemi uus korraldus, - pöörangute paigaldamine teede vahetamiseks jaamade vahel, - Wörgli jaama ümberehitamine, - möödasõiduteede pikendamine jaamades. 1.2. Pikaajalised meetmed: - pidades silmas uue Brenneri teederisti tähtsust, deklareerib Austria oma valmidust jätkata juba pooleliolevat tööd ja kiirendada koostööd ühendusega Brenneri baastunneli projekti ja selle juurdepääsuteede osas. 2. Tauern 2.1. Lühiajalised meetmed: - teede kaherajaliseks ehitamise jätkamine, - ohutusalane täiustamine. 2.2. Keskmise tähtajaga meetmed: - eesmärgipärane liinide parendamine, - teelõikude maksimaalse kiiruse suurendamine, - blokk(signaal)piirkonadade lühendamine. 3. Pyhrn-Schober 3.1. Lühiajalised meetmed: - Pyhrni teelõigul öise sõidukeelu kaotamine, - Hieflau teelõigul öise sõidukeelu kaotamine, 3.2. Keskmise tähtajaga meetmed: - jaamade välja- ja ümberehitamine, - ohutussüsteemide täiustamine; - blokk(signaal)piirkondade lühendamine, - ülesõitude kaotamine, - Traun-Marchtrenki kurvi ümberehitamine, - valikuliselt teede kaherajaliseks ehitamine. 3.3. Pikaajalised meetmed: - teede kaherajaliseks ehitamise jätkamine kogu Passau - Spielfeld/Strass teelõigul, - St. Michäl - Bruck teelõigu ümberehitamine. -------------------------------------------------- III LISA (artikli 7 juurde) EUROOPA ÜHENDUSTE DELEGATSIOONI DEKLARATSIOON 1. Ühenduse piires sõltub infrastruktuuriprojektide täitmine sellest, et asjaomased liikmesriigid võtavad vastutuse tööde tegemise eest oma vastaval territooriumil. 2. Artikli 7 täitmine toimub järgmiselt: a) komisjon esitab nõutavate meetmete projekti transpordi infrastruktuuri komiteele ja vaatab selle üle koos liikmesriikidega, keda see mõjutab (vt nõukogu otsus 78/174/EMÜ, EÜT L 54, 25.2.1978, lk 16); b) ühendus kasutab nende meetmete toetamiseks ühise transpordi infrastruktuuri poliitika raames talle kättesaadavaid ressursse. (Vt nõukogu määrus (EMÜ) nr 3359/90, EÜT L 326, 24.11.1990, lk 1) -------------------------------------------------- IV LISA (artikli 7 juurde) INFRASTRUKTUURIPROJEKTID ÜHENDUSE TERRITOORIUMIL Ühenduses võetakse järgmised meetmed raudtee läbilaskevõime suurendamiseks, pidades silmas raudteeveo ja kombineeritud veo parendamist: a) Saksamaal ja Itaalias Pidades silmas uue Brenneri teederisti tähtsust, deklareerib ühendus oma valmidust lisaks seni võetud meetmetele kiirendada oma koostööd Austriaga Brenneri baastunneli projekti ja selle juurdepääsuteede osas; b) Saksamaal - Lühiajalised meetmed: - kombineeritud veo terminalid München-Riem ja Duisburgi sadam, - Müncheni - Rosenheimi - Kufsteini teelõigu ajakohastamine; eriti eraldi teed S-Bahnile (linna raudteele) Zornedingi ja Grafingi vahel, - blokkpiirkondade lühendamine (piirkondadeks jagamise parendamine) Grafingi ja Rosenheimi vahel ning Rosenheimi ja Kiefersfeldeni vahel, - möödasõiduteede ehitamine (nt Grosskarolinenfeldi, Raublingi ja Fischbachi jaamade vahel), - perroonile rööbasteta juurdepääsu ehitamine Grosskarolinenfeldi jaamas ja - teedeplaani muutmine Rosenheimi jaamas ning täiendavad meetmed järgmistes jaamades: Assling, Ostermünchen, Brannenburg, Oberaudorf ja Kiefersfelden. - Keskmise tähtajaga meetmed (kuni 1988. aasta lõpuni, arvestades plaanide heakskiitmist): - Müncheni - Muehldorfi - Freilassingi teelõigu ajakohastamine. c) Itaalias Brenner: - Brenneri - Verona liini tunnelite laiendamine, et võimaldada raskeveokite vedu, mille nurgakõrgus on neli meetrit, saatjaga või saatjata kombineeritud veoga, - Verona-Quadrante Europa ühenduskeskuse ajakohastamine, - teede tugevdamine ja uute tunnelite ehitamine, - täiendavate tehniliste meetmete rakendamine (automaatblokeering ja kahesuunaline liiklus koormatud teelõikudel, mis viivad Verona, Trento, Bolzano ja Brenneri jaama), et suurendada läbilaskevõimet ja tõhustada täiendavalt ohutust. d) Hollandis Raudtee teeninduskeskuse ehitamine Rotterdami linnastus. -------------------------------------------------- V LISA (artikli 8 juurde) 1. AUSTRIA RAUDTEEDE TÄIENDAV LÄBILASKEVÕIME KAUPADE TRANSIITVEOKS LÄBI AUSTRIA: Liin | Täiendav läbilaskevõime: transiitkaubarongi päevas (mõlemas suunas) | Viivitamata | Lühiajaliselt | Keskmise tähtajaga | Pikaajaliselt | Brenner | 10 [1] | 70 | – | 200 [5] | Tauern | | | | | Saltzburg - Villach - Jesenice või Tarvisio | 10 [2] | 4 | 40 | – | Pyhrn [3] - Schober | | | | | Passau - (Salzburg) - Selzthal - Graz - Spielfeld/Strass | 4 | 11 [4] | 22 | 60 | 2. LÄBILASKEVÕIME VÕIMALIK SUURENDAMINE SAADETISTES VÕI TONNIDES Viivitamata: Austria on alates 1. detsembrist 1989 võtnud kasutusele 28 täiendavat kauba- ja kombineeritud veo rongi Brenneri transiidiks. Nendel ja olemasolevatel kauba- ja kombineeritud veo rongidel on piisavalt vaba mahtu, et võimaldada umbes veerandi hetkel maanteel transiidina veetava kauba üleviimist raudteele. Lühiajaliselt: Lühiajaline laiendamine suurendab Austriat läbiva transiidi läbilaskevõimet raudteel rohkem kui kaks korda. Alates 1994. aastast – sõltuvalt kasutatavast kombineeritud veo tehnoloogiast – on täiendavaks iga-aastaseks kombineeritud veo läbilaskevõime kasvuks 1,1-1,6 miljonit saadetist ehk üle 20 miljoni tonni. Keskmise tähtajaga: Kuni 1996. aastani suurendatakse antud läbilaskevõimet täiendavalt 700000-1,1 miljoni saadetise võrra aastas täiendava valikulise kaherajalise liikluse arendamise ning ohutusalaste ja tegevusparenduste arevel Tauerni ja Pyhrni liinil. Pikaajaliselt: Pyhrn-Schoberi liin ajakohastatakse 2000. aastaks kaherajaliseks. 2005. ja 2010. aasta vahel peaks Brenneri baastunnel täiendavalt kahekordistama läbilaskevõimet Brenneri liinil 400 rongini päevas. Sõltuvalt valitud tehnoloogiast võib täiendavalt lisatud kombineeritud raudteeveo läbilaskevõime suureneda 2010. aastast 50–80 miljoni tonnini aastas. Määratlused: Viivitamata viiakse sisse kehtiva liiklusgraafikuperioodi jooksul. Lühiajaliselt on olemas 1994. aasta lõpust. Keskmise tähtajaga on olemas 1996. aasta lõpust. Pikaajaliselt on olemas Pyhrni-Schoberi liinil 2000. aasta lõpust ja Brenneri liinil 2010. aasta lõpust. [1] "1989. aasta 1. detsembri programmi" tulemusena on lisatud juba täiendavad 28 rongi. [2] Neli rongi neist saab kasutusele võtta kohe. [3] Suurem läbilaskevõime juurdepääsuteedel, kuid väiksem läbilaskevõime reserv Schoberpassi teelõigul lühiajaliselt ja keskmise tähtajaga. [4] Võib teatavatel asjaoludel suurendada 26-ni, kuid Schoberpassi mägiteelõigul puudub läbilaskevõime reserv. [5] See eeldab Brenneri baastunneli ehitamist ja naaberriikides olevate juurdepääsuteede ajakohastamist. -------------------------------------------------- VI LISA (artikli 10 juurde) Deklaratsioon artikli 10 kohta Ühenduse delegatsioon deklareerib, et ühenduse liikmesriikide abi suhtes kehtivad Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu sätted, eriti selle artiklid 92, 93 ja 77. -------------------------------------------------- VII LISA (artikli 13 juurde) Ühisdeklaratsioon artikli 13 kohta 1. Euroopa Ühendus ja Austria märgivad rahuldustundega, et Euroopa Ühenduse Nõukogu on otsustanud vähendada maksimaalseid gaaside heitkoguseid ja müratasemeid raskeveokite COP-väärtustena. Nõukogu otsustatud ja Austria kehtestatud suurimate lubatud tasemete võrdlus COP-väärtustena annab tunnistust ühtlustamise vallas tehtud jõupingutustest. CO | HC | NOx | Tahked osakesed | 4,9 g/kWh | 1,23 g/kWh | 9,0 g/kWh | 0,7 g/kWh ≤ 85 kW 0,4 g/kWh > 85 kW | Neid väärtuseid kohaldatakse Austrias 1. oktoobrist 1991 ja Euroopa Ühenduses 1. juulist 1992. 2. Euroopa Ühendus ja Austria püüavad vähendada heitmete COP-väärtusi veel täiendavalt teises etapis, toetudes seejuures uusimale tehnika tasemele keskkonnasõbralike mootorsõidukite ja kütuse koostise osas. Ka teises etapis on märksõnaks ühtlustamine. Euroopa Ühenduse Nõukogu on otsustanud, et alates 1. oktoobrist 1996 kehtestatakse ühenduses järgmised heitgaaside väärtused: CO | HC | NOx | Tahked osakesed | 4,0 g/kWh | 1,1 g/kWh | 7,0 g/kWh | 0,3/0,15 g/kWh | Ühendus ja Austria konsulteerivad teineteist ettevalmistuste tegemiseks teiseks etapiks ning ühtlustavad hiljemalt 1. jaanuariks 1994 vastavad õigusnormid, pöörates erilist tähelepanu tahkete osakeste heitmete piirväärtustele. 3. Austria Vabariik võtab teadmiseks 1991. aasta 26. juuni komisjoni ettepaneku, vastavalt millele on maksimaalsed müratasemed, mis tuleb kehtestada hiljemalt 1. oktoobriks 1995, uute registreeritavate veoautode puhul: Müratasemed: | veoauto ≤ 150 kW: 78 dB (ISO mõõtmisprotseduur) veoauto > 150 kW: 80 dB (linnaliikluseks sobival mõõtmismeetodil) | Austria Vabariik kinnitab käesolevaga oma kavatsust kehtestada hiljemalt 1. oktoobriks 1995 järgmised maksimaalsed müratasemed, mis kehtivad uute registreeritavate veoautode suhtes: Müratasemed: | veoauto ≤ 150 kW: 78 dB veoauto > 150 kW: 80 dB (ISO mõõtmisprotseduur) | -------------------------------------------------- VIII LISA (artikli 15 juurde) Aasta | Ökopunktide protsent | 1991 | 100,0 % | 1992 | 96,1 % | 1993 | 87,9 % | 1994 | 79,5 % | 1995 | 71,7 % | 1996 | 65,0 % | 1997 | 59,1 % | 1998 | 54,8 % | 1999 | 51,9 % | 2000 | 49,8 % | 2001 | 48,5 % | 2002 | 44,8 % [1] | 2003 | 40,0 % [1] | [1] Vähendamise arvutus 2002. ja 2003. aastaks põhineb eeldusel, et 2002. aastal on turul saadaval veoautod NOx-heitmetega 5,0 g/NOx/kWh. -------------------------------------------------- IX LISA (artikli 15 juurde) 1. Iga raskeveoki kohta esitatakse järgmised dokumendid iga kord, kui veok läbib Austria (ükskõik kummas suunas): a) dokument, mis näitab kõnealuse sõiduki NOx-heitmete COP-väärtust; b) kehtiv punktide kaart, mille on välja andnud pädev asutus. Punkti a osas: raskeveokite puhul, mis on registreeritud pärast 1. oktoobrit 1990, on COP-väärtust näitavaks dokumendiks asjakohase asutuse poolt välja antud tõend, millel on toodud andmed NOx-heitmete ametliku COP-väärtuse kohta, või tüübikinnituse sertifikaat, millel on toodud registreerimise kuupäev ja tüübikinnituse eesmärgil kehtestatud väärtus. Viimasel juhul on COP-väärtuseks tüübikinnituse väärtus, mida suurendatakse 10 % võrra. Kui selline väärtus on kord sõiduki kohta määratud, ei saa seda sõiduki kasutusea jooksul muuta. Enne 1. oktoobrit 1990 registreeritud sõidukite puhul ja sõidukite puhul, mille kohta pole tõendit esitatud, määratakse COP-väärtuseks 15,8 g/kWh. Punkti b osas: punktide kaart sisaldab teatavat arvu punkte ja see kinnitatakse kõnealuse sõiduki COP-väärtuse alusel järgmiselt: 1. iga g/kWh NOx-heitmeid, mis vastab punktis 1a osutatud dokumendis toodud väärtusele, annab ühe punkti; 2. NOx-heitmete väärtused ümardatakse ülespoole järgmise täispunktini, kui väärtuse kümnendkoht on 0,5 või suurem, muul juhul ümardatakse allapoole. 2. Austria asutused esitavad komisjonile punktide kaardid vastavalt artiklile 15 õigeaegselt. 3. Transiidikomitee arvutab kolmekuuliste ajavahemike tagant reiside arvu ja raskeveokite keskmise NOx-väärtuse riikide kaupa. 4. Artikli 15 lõike 5 punkti 2 kohaldamisel vähendatakse järgmiste suhtes ökopunktide arvu järgmiselt: Järgmiseks aastaks prognoositava keskmise NOx-heitmete väärtuse leidmiseks ekstrapoleeritakse jooksva aasta keskmised kvartali NOx-heitmete väärtused veoautode kohta (vt lõige 3). Ökopunktide arv vastavaks aastaks on prognoositud väärtus, mida korrutatakse 1,04-ga ja reiside arvuga, mis on arvutatud vastavalt artikli 15 lõike 4 punktile 2. -------------------------------------------------- X LISA (artikli 17 juurde) Kirjavahetus kontrollimiste kohta Kiri nr 1 Lugupeetud härra. Mul on au Euroopa Majandusühenduse ja Austria vahel täna allakirjutatud maantee- ja raudteetransiidi kokkuleppe suhtes teatada Teile, et ühendus, ilma et see piiraks kokkuleppe artiklite 15 ja 16 kohaldamist, tõlgendab piiriformaalsuste lihtsustamise eesmärgil artiklit 17 nõukogu määrust (EMÜ) nr 4060/89, eriti selle artiklit 3, silmas pidades, nagu see on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse. Oleksin tänulik, kui nõustute käesoleva kirja sisuga. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. Kiri nr 2 Peadirektorile Lugupeetud härra peadirektor. Mul on au kinnitada Teie kirja sisu, nimelt: "Mul on au Euroopa Majandusühenduse ja Austria vahel täna allakirjutatud maantee- ja raudteetransiidi kokkuleppe suhtes teatada Teile, et ühendus, ilma et see piiraks kokkuleppe artiklite 15 ja 16 kohaldamist, tõlgendab piiriformaalsuste lihtsustamise eesmärgil artiklit 17 nõukogu määrust (EMÜ) nr 4060/89, eriti selle artiklit 3, silmas pidades, nagu see on inkorporeeritud Euroopa Majanduspiirkonna lepingusse. Oleksin tänulik, kui nõustute käesoleva kirja sisuga." Mul on au kinnitada nõustumist Teie kirja sisuga. Palun võtke vastu minu sügav lugupidamine. --------------------------------------------------