Euroopa Energiaharta Konverentsi Lõppakt

I. Euroopa energiaharta konverentsi täiskogu viimane istung peeti Lissabonis 16. ja 17. detsembril 1994. aastal. Konverentsil osalesid Albaania Vabariigi, Ameerika Ühendriikide, Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Austraalia, Austria Vabariigi, Belgia Kuningriigi, Bulgaaria Vabariigi, Eesti Vabariigi, Euroopa ühenduste, Gruusia Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Horvaatia Vabariigi, Iirimaa, Islandi Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Jaapani, Kanada, Kasahstani Vabariigi, Kirgiisi Vabariigi, Kreeka Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Liechtensteini Vürstiriigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Läti Vabariigi, Madalmaade Kuningriigi, Malta Vabariigi, Moldova Vabariigi, Norra Kuningriigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Prantsuse Vabariigi, Rootsi Kuningriigi, Rumeenia, Saksamaa Liitvabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Soome Vabariigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni, Taani Kuningriigi, Tadžikistani Vabariigi, Tšehhi Vabariigi, Türgi Vabariigi, Türkmenistani, Ukraina, Ungari Vabariigi, Usbekistani Vabariigi, Valgevene Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni esindajad (edaspidi "esindajad") ning teatavatest riikidest ja rahvusvahelistest organisatsioonidest kutsutud vaatlejad.

TAUST

II. Euroopa Ülemkogu kohtumisel Dublinis 1990. aasta juunis tegi Madalmaade peaminister ettepaneku, milles leidis, et koostöö energiasektoris võiks edendada ja kiirendada majanduse taastamist Ida-Euroopas ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidus. Nõukogu tervitas nimetatud ettepanekut ja palus Euroopa Ühenduste Komisjonil uurida, kuidas sellist koostööd kõige tulemuslikumalt ellu viia. 1991. aasta veebruaris tegi komisjon ettepaneku Euroopa energiaharta kohta.

Pärast komisjoni ettepaneku arutamist Euroopa Ühenduste Nõukogus kutsusid Euroopa ühendused teisi Lääne- ja Ida-Euroopa riike, Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu riike ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni Euroopaväliseid liikmesriike 1991. aastal Brüsselis peetud konverentsile, et läbi rääkida Euroopa energiaharta üle. Vaatlejatena kutsuti Euroopa energiahartat käsitlevale konverentsile hulk teisi riike ja rahvusvahelisi organisatsioone.

Läbirääkimised Euroopa energiaharta üle lõpetati 1991. aastal ja harta võeti vastu lõppaktile allakirjutamisega Haagis 16. ja 17. detsembril peetud konverentsil. Hartale on nimetatud kuupäeval või hiljem alla kirjutanud kõik, keda on nimetatud I jaos, välja arvatud vaatlejad.

Euroopa energiahartale allakirjutanud kohustusid:

- taotlema harta eesmärkide saavutamist ja järgima selle põhimõtteid ning viima ellu ja laiendama omavahelist koostööd niipea kui võimalik heas usus peetavatel läbirääkimistel põhilepingu ja protokollide üle.

Sellest tulenevalt alustas Euroopa energiaharta konverents läbirääkimisi põhilepingu üle — hiljem nimetatud "energiaharta leping" –, selleks et toetada ida ja lääne omavahelist tööstuskoostööd õiguslike tagatiste loomisega sellistes valdkondades nagu investeeringud, transiit ja kaubandus. Lisaks sellele alustas ta läbirääkimisi protokollide üle energiakasutuse tõhustamise, tuumaohutuse ja süsivesinike valdkonnas, kuigi viimases valdkonnas hiljem läbirääkimised peatati energiaharta lepingu valmimiseni.

Energiaharta lepingut ja energiaharta protokolli energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnakaitseküsimuste kohta käsitlevad läbirääkimised lõpetati edukalt 1994. aastal.

ENERGIAHARTA LEPING

III. Euroopa energiaharta konverents võttis läbirääkimiste tulemusena vastu energiaharta lepingu (edaspidi "leping") teksti, mis on esitatud 1. lisas, ja sellega seotud otsused, mis on esitatud 2. lisas, ning otsustas, et leping on allakirjutamiseks avatud Lissabonis 17. detsembrist 1994 kuni 16. juunini 1995.

SEISUKOHAD

IV. Kirjutades alla lõppaktile, nõustusid esindajad järgima lepingu puhul järgmisi seisukohti.

1. Kogu leping

a) Esindajad rõhutavad, et lepingu sätetes on peetud silmas lepingu spetsiifilist olemust, mis tuleneb soovist luua õiguslik raamistik teatavas sektoris pikaajalise koostöö edendamiseks, ning seetõttu ei saa seda pidada pretsedendiks muude rahvusvaheliste läbirääkimiste puhul.

b) Lepingu sätted:

i) ei kohusta ühtegi lepinguosalist kehtestama kolmandate isikute kohustuslikku juurdepääsu; ega

ii) ei takista selliste hinnakujundussüsteemide kasutamist, mille puhul teatavas tarbijate sihtgrupis kohaldatakse eri kohtades paiknevate tarbijate suhtes ühesuguseid hindu.

c) Erandid enamsoodustusrežiimist ei ole kavandatud selleks, et hõlmata konkreetsele investorile või investorite grupile iseloomulikke meetmeid, vaid üldist kohaldamist.

2. Artikli 1 lõige 5

a) Ollakse seisukohal, et leping ei anna mingeid õigusi tegelda muu kui energiasektori majandustegevusega.

b) Järgmised tegevused on näited energiasektori majandustegevusest:

i) näiteks nafta, gaasi, kivisöe ja uraaniumiga seotud geoloogiline luure, uurimine ja tootmine;

ii) elektrijaamade, sealhulgas tuuleenergiat ja muid taastuvaid loodusressursse kasutavate elektrijaamade ehitamine ja kasutamine;

iii) energeetiliste materjalide ja toodete maismaatransport, jaotamine, ladustamine ja tarnimine näiteks ülekande- ja jaotusvõrkude, torujuhtmete või eriraudteede kaudu ja selleks rajatiste ehitamine, sealhulgas nafta-, gaasi- ja kivisöelobritorustike paigaldamine;

iv) energeetikakäitiste (näiteks elektrijaamade) jäätmete, sealhulgas tuumaelektrijaamade radioaktiivsete jäätmete äraviimine ja kõrvaldamine;

v) energeetikakäitiste, sealhulgas naftapuurplatvormide, naftatöötlemistehaste ja elektrijaamade tegevuse lõpetamine;

vi) energeetiliste materjalide ja toodete turustamine ja müük ning nendega kauplemine, näiteks bensiini jaemüük;

vii) eespool nimetatud tegevustega seotud teadustöö, nõustamine, planeerimine, juhtimine ja kavandamine, sealhulgas tegevused, mille eesmärk on aidata kaasa energiakasutuse tõhustamisele.

3. Artikli 1 lõige 6

Et oleks selge, kas teise lepinguosalise investor kontrollib otse või kaudselt mõne lepinguosalise territooriumil tehtud investeeringut, tähendab investeerimise kontroll faktilist kontrolli, mis määratakse kindlaks pärast iga olukorra tegelike asjaolude uurimist. Iga sellise uurimise puhul tuleb arvesse võtta kõik asjakohased tegurid, kaasa arvatud:

a) investori investeeringuga seotud finantshuvid, sealhulgas kapitaliosalus;

b) investori võime mõjutada märkimisväärselt investeeringu haldamist ja tööd;

c) investori võime mõjutada märkimisväärselt direktorite nõukogu liikmete või muu juhtkonna valimist.

Kui on kahtlus, et investor kontrollib otse või kaudselt investeeringut, peab sellise kontrolli olemasolu tõestama kontrollimist nõudev investor.

4. Artikli 1 lõige 8

Vastavalt Austraalia välisinvesteeringute poliitikale peetakse välisinvesteerija poolt üle 10 miljoni Austraalia dollari suuruse koguinvesteeringuga uue kaevandus- või toormetöötlusettevõtte käivitamist Austraalias uueks investeeringuks kas siis, kui kõnealune välisinvestor tegutseb juba Austraalias samas valdkonnas.

5. Artikli 1 lõige 12

Esindajad tunnustavad vajadust intellektuaalomandi õiguste piisava ja tulemusliku kaitse järele kõrgeimate rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kohaselt.

6. Artikli 5 lõige 1

Esindajate nõustumine artikliga 5 ei väljenda mingil viisil nende seisukohta selle kohta, kas ja kuivõrd sisaldavad üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) III ja XI artikkel kaudseid viiteid mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemusi ühendavale lõppaktile lisatud kaubandusalaste investeerimismeetmete lepingu sätetele.

7. Artikkel 6

a) Iga lepinguosaline määratleb vastavalt oma seadustele artikli 6 lõikes 2 nimetatud nii ühepoolse kui kooskõlastatud konkurentsi kahjustava tegevuse, hõlmates soovi korral ka väärkasutuse.

b) Mõisted "jõustamine" ja "jõustama" hõlmavad lepinguosalise konkurentsiõiguse kohast tegevust uurimise, kohtumenetluse või haldustoiminguna või siis loa andmise või selle pikendamise kohta käiva otsuse või uue õigusakti kujul.

8. Artikli 7 lõige 4

Kohaldatavad õigusaktid hõlmavad keskkonnakaitset, maakasutust, ohutust ja tehnilisi norme käsitlevaid sätteid.

9. Artiklid 9 ja 10 ning V osa

Kui välisriikides kaubandust või investeerimist soodustavaid riigi antud laene, toetusi, tagatisi või kindlustusi andvate lepinguosaliste programmid ei ole seotud teiste lepinguosaliste investorite tehtud investeeringute või nendega seotud toimingutega tema territooriumil, võib sellistes programmides osalemise suhtes kohaldada piiranguid.

10. Artikli 10 lõige 4

Artikli 10 lõikes 3 kirjeldatud menetluse kohaldamise tingimusi täpsustatakse lisalepingus. Kõnealused tingimused hõlmavad muu hulgas ka riigivara müüki või muul viisil võõrandamist (erastamist) ja monopolide kaotamist (demonopoliseerimist) käsitlevaid sätteid.

11. Artikli 10 lõige 4 ja artikli 29 lõige 6

Lepinguosalised võivad arutada võimalikke seoseid artikli 10 lõike 4 ja artikli 29 lõike 6 vahel.

12. Artikli 14 lõige 5

Artikli 14 lõikes 5 osutatud kokkuleppe sõlminud lepinguosalised peaksid tagama, et sellise kokkuleppe tingimused ei ole vastuolus kõnealuse lepinguosalise Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjast tulenevate kohustustega.

13. Artikli 19 lõike 1 alapunkt i

Iga lepinguosaline otsustab, millises ulatuses tuleks keskkonnamõju hindamise ja kontrollimise suhtes kohaldada seadusest tulenevaid nõudeid, millised ametiasutused on pädevad otsustama selliste nõuete üle ja millise korra kohaselt seda tehakse.

14. Artiklid 22 ja 23

Artikli 29 reguleerimisalasse kuuluva energeetiliste materjalide ja toodetega kauplemise puhul täpsustatakse nimetatud artiklis sätted, mis käsitlevad artiklitega 22 ja 23 hõlmatud küsimusi.

15. Artikkel 24

GATTis ja sellega seotud dokumentides sisalduvaid erandeid kohaldatakse konkreetsete GATTiga ühinenud lepinguosaliste suhtes vastavalt artiklile 4. Artikli 29 reguleerimisalasse kuuluva energeetiliste materjalide ja toodetega kauplemise puhul täpsustatakse nimetatud artiklis sätted, mis käsitlevad artikliga 24 hõlmatud küsimusi.

16. Artikli 26 lõike 2 punkt a

Artikli 26 lõike 2 punkti a ei tohiks tõlgendada nii, nagu kohustaks see lepinguosalisi lepingu III osa siseriiklikku õigusse üle võtma.

17. Artiklid 26 ja 27

Artikli 10 lõike 1 eelviimases lauses sisalduv viide lepingulistele kohustustele ei hõlma rahvusvaheliste organisatsioonide otsuseid isegi siis, kui need on juriidiliselt siduvad, ega enne 1. jaanuari 1970 jõustunud lepinguid.

18. Artikli 29 lõike 2 punkt a

a) Kui GATT 1947s või sellega seotud dokumentides nähakse ette GATTi lepinguosaliste ühismeetmed, siis tähendab see, et harta konverents võtab sellised meetmed.

b) Väljend "mis kehtib 1. märtsil 1994 ja mida GATT 1947 lepinguosalised omavahel kohaldavad energeetiliste materjalide ja toodete suhtes" ei viita juhtudele, kui GATTi lepinguosaline tugineb GATTi XXXV artiklile ja ei kohalda seega GATTi teise GATTi lepinguosalise suhtes, kuid kohaldab kõnealuse GATTi lepinguosalise suhtes tegelikult siiski ühepoolselt teatavaid GATTi sätteid.

19. Artikkel 33

Ettevalmistav harta konverents peaks võimalikult varakult otsustama, kuidas kõige paremini saavutada Euroopa energiaharta III jaotise eesmärk pidada läbirääkimisi koostööalaste protokollide üle, mis on loetletud harta III jaotises.

20. Artikkel 34

a) Ajutine peasekretär peaks võtma viivitamata ühendust teiste rahvusvaheliste organitega, et teha kindlaks tingimused, mille puhul need oleksid nõus võtma endale harta lepingust tulenevaid kohustusi. Ajutine peasekretär võiks ettevalmistavale harta konverentsile tulemustest teatada istungil, mis artikli 45 lõike 4 kohaselt peab toimuma hiljemalt 180 päeva jooksul pärast allakirjutamiseks avamise kuupäeva.

b) Harta konverents peab aastaeelarve vastu võtma enne eelarveaasta algust.

21. Artikli 34 lõike 3 punkt m

Lisade tehnilised muudatused võiksid hõlmata näiteks alla kirjutamata jätnud riikide või lepingu ratifitseerimata jätmise kavatsusest teatanud riikide nimekirjast kõrvaldamist või lisade N ja VC täiendamist. Sekretariaat peaks esitama sellised muudatused harta konverentsile selleks sobival ajal.

22. Lisa TFU punkt 1

a) Kui mõned punktis 1 nimetatud kokkuleppe lepinguosalised ei ole kokkuleppele alla kirjutanud ega sellega ühinenud teatamiseks ettenähtud aja jooksul, võivad kokkuleppele alla kirjutanud või sellega ühinenud lepinguosalised teatada nende nimel.

b) Puhtkaubanduslikku laadi kokkulepetest teatamise üldist vajadust ei nähta ette, sest selliste kokkulepete puhul ei tohiks tekkida küsimust seoses vastavusega artikli 29 lõike 2 punkti a sätetele isegi siis, kui selliseid kokkuleppeid sõlmivad riigiasutused. Harta konverents võiks lisa TFU kohaldamise huvides siiski täpsustada, millistest artikli 29 lõike 2 punktis b nimetatud kokkulepetest tuleks lisa sätete kohaselt teatada ja millistest mitte.

DEKLARATSIOONID

V. Esindajad teatavad, et artikli 18 lõiget 2 ei tule tõlgendata nii, nagu lubaks see hoida kõrvale lepingu muude sätete kohaldamisest.

VI. Esindajad juhtisid tähelepanu ka järgmistele lepingut käsitlevatele deklaratsioonidele.

1. Artikli 1 lõige 6

Venemaa Föderatsioon soovib, et artikli 10 lõikes 4 nimetatud lisalepingut käsitlevate läbirääkimiste käigus vaadataks uuesti läbi siseriiklike õigusaktide olulisuse küsimus seoses artikli 1 lõike 6 suhtes võetud seisukohas väljendatud kontrolli küsimusega.

2. Artikkel 5 ja artikli 10 lõige 11

Austraalia nendib, et artikli 5 ja artikli 10 lõike 11 sätted ei kahanda tema GATTist tulenevaid õigusi ega kohustusi, sealhulgas neid, mis on välja töötatud Uruguay vooru kaubandusalaste investeerimismeetmete lepingus, eelkõige artikli 5 lõikes 3 loetletud erandite puhul, mida Austraalia peab ebatäielikuks.

Peale selle nendib Austraalia, et ei ole otstarbekas, et lepingu alusel asutatud vaidlusi lahendavad talitused tõlgendavad GATT III ja XI artiklit seoses GATTi lepinguosaliste või GATTi lepinguosalise investori ja teise GATTi lepinguosalise vaheliste vaidluste raames. Austraalia leiab, et artikli 10 lõike 11 kohaldamise korral investori ja GATTi lepinguosalise suhtes võib artikli 26 reguleerimisalasse kuuluvana käsitada ainult vahekohtu otsuseid juhul, kui GATTi vaekogu või WTO vaidluste lahendamise organ teeb kõigepealt kindlaks, et mõni lepinguosalise kaubandusalane investeerimismeede on vastuolus tema GATTist või kaubandusalaste investeerimismeetmete lepingust tulenevate kohustustega.

3. Artikkel 7

Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid ning Austria, Norra, Rootsi ja Soome teatavad, et artikli 7 sätete suhtes kohaldatakse veealuste kaablite ja torujuhtmete jurisdiktsioonile allumist käsitleva rahvusvahelise õiguse tavapäraseid eeskirju või üldisi rahvusvahelise õiguse sätteid, kui sellised eeskirjad puuduvad.

Samuti teatavad nad, et artikli 7 eesmärk ei ole mõjutada veealuseid kaableid ja torujuhtmeid käsitlevate rahvusvahelise õiguse sätete tõlgendamist ning kõnealust artiklit ei käsitata kui sellist mõju omavat.

4. Artikkel 10

Kanada ja Ameerika Ühendriigid kinnitavad, et nad mõlemad kohaldavad artikli 10 sätteid järgmiste põhimõtete kohaselt.

Selleks et hinnata kohtlemist, mis peab osaks saama teiste lepinguosaliste investoritele ja nende investeeringutele, tuleb igal üksikjuhul arvesse võtta konkreetseid asjaolusid. Võrdlus ühe lepinguosalise investorite või nende investeeringute kohtlemise ja teise lepinguosalise investorite või investeeringute kohtlemise vahel on põhjendatud ainult siis, kui võrreldakse samalaadsetes tingimustes olevaid investoreid ja investeeringuid. Selleks et teha kindlaks, kas investorite ja investeeringute erinev kohtlemine on kooskõlas artikliga 10, tuleb arvesse võtta kaht põhitegurit.

Esimene tegur hõlmab lepinguosaliste poliitika eesmärke eri valdkondades, kuivõrd need vastavad artiklis 10 sätestatud mittediskrimineerimise põhimõttele. Poliitika õiguspäraste eesmärkide kohaselt võib olla õigustatud investorite ja investeeringute erinev kohtlemine selleks, et võtta arvesse oluliste asjaolude lahknevusi kõnealuste investorite ja investeeringute ning vastavate omamaiste investorite ja investeeringute vahel. Näiteks õigustab riigi rahandussüsteemi terviklikkuse tagamine mõistlike usaldatavusnõuete kohaldamist välisinvestorite või -investeeringute suhtes ka siis, kui selliste nõuete kohaldamine omamaiste investorite või investeeringute suhtes ei oleks samade eesmärkide saavutamise tagamiseks vajalik. Seega ei oleks kõnealused välisinvestorid või nende investeeringud "samalaadses olukorras" kui omamaised investorid või nende investeeringud. Seega ei oleks niisugune meede artikliga 10 vastuolus isegi siis, kui see võimaldaks erinevat kohtlemist.

Teine tegur hõlmab seda, kuivõrd selline meede on ajendatud asjaolust, et asjaomane investor või investeering põhinevad välisomandil või välismaise kontrolli all. Kui investorite suhtes kohaldatakse mingit meedet seetõttu, et nad on välismaalased, ilma piisavate, eelmisele lõikele vastavate tasakaalustavate poliitiliste põhjendusteta, on see vastuolus artikli 10 põhimõtetega. Sellisel juhul on välisinvestor või -investeering omamaiste investorite ja nende investeeringutega "samalaadses olukorras" ning niisugune meede oleks vastuolus artikliga 10.

5. Artikkel 25

Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid tuletavad meelde, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 58:

a) äriühingud, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi seadusele ja millel on ühenduse piires registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht, võrdsustatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa III jaotise 2. peatükis sätestatud asutamisõiguse kohaldamise korral füüsiliste isikutega, kes on liikmesriikide kodanikud; äriühingutel, millel on ainult registrijärgne asukoht ühenduses, peab selleks olema toimiv ja järjepidev seos ühe liikmesriigi majandusega;

b) äriühingutena mõistetakse tsiviil- või kaubandusõiguslikke äriühinguid, samuti ühistuid ja muid avalikõiguslikke või eraõiguslikke juriidilisi isikuid, välja arvatud mittetulundusühingud.

Lisaks sellele tuletavad Euroopa ühendused ja nende liikmesriigid meelde, et:

ühenduse õigusega nähakse ette võimalus laiendada eespool kirjeldatud kohtlemist ka väljaspool liikmesriike paiknevate äriühingute filiaalidele ja esindustele; energiaharta lepingu artikli 25 kohaldamine võimaldab ainult selliseid erandeid, mis on vajalikud ulatuslikumast Euroopa ühenduste asutamislepingute kohasest majandusintegratsioonist tuleneva sooduskohtlemise tagamiseks.

6. Artikkel 40

Taani tuletab meelde, et Euroopa energiahartat ei kohaldata Gröönimaa ja Fääri saarte suhtes seni, kuni Gröönimaa ja Fääri saarte kohalikelt omavalitsustelt ei ole saadud sellekohast teadet.

Seoses sellega kinnitab Taani, et Gröönimaa ja Fääri saarte suhtes kohaldatakse asutamislepingu artiklit 40.

7. G lisa punkt 4

a) Euroopa ühendused ja Venemaa Föderatsioon teatavad, et nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes kohaldatakse kuni muu kokkuleppe sõlmimiseni 24. juunil 1994. aastal Kérkyra saarel allakirjutatud partnerlus- ja koostöölepingu (millega sõlmiti partnerlus ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Venemaa Föderatsiooni vahel) artikli 22 sätteid, sellele lisatud kirjavahetust ja sellega seotud ühisdeklaratsiooni ning sellise kauplemisega seotud vaidluste suhtes kohaldatakse nimetatud kokkuleppes sätestatud korda.

b) Euroopa ühendused ja Ukraina teatavad, et vastavalt 14. juunil 1994 Luxembourg'is allakirjutatud partnerlus- ja koostöölepingule ja samas kohas samal kuupäeval parafeeritud sellele lisatud vahelepingule reguleerivad nendevahelist tuumamaterjalidega kauplemist ainult Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Ukraina vahel sõlmitava erikokkuleppe sätted.

Kuni nimetatud erikokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt ainult 18. detsembril 1989. aastal Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sätteid.

c) Euroopa ühendused ja Kasahstan teatavad, et vastavalt 20. mail 1994 Brüsselis parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule reguleerivad nendevahelist tuumamaterjalidega kauplemist ainult Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kasahstani vahel sõlmitava erikokkuleppe sätted.

Kuni nimetatud erikokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt ainult 18. detsembril 1989. aastal Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sätteid.

d) Euroopa ühendused ja Kõrgõzstan teatavad, et vastavalt 31. mail 1994 Brüsselis parafeeritud partnerlus- ja koostöölepingule reguleerivad nendevahelist tuumamaterjalidega kauplemist ainult Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Kõrgõzstani vahel sõlmitava erikokkuleppe sätted.

Kuni nimetatud erikokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt ainult 18. detsembril 1989. aastal Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sätteid.

e) Euroopa ühendused ja Tadžikistan teatavad, et nendevahelist tuumamaterjalidega kauplemist reguleerivad ainult Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Tadžikistani vahel sõlmitava erikokkuleppe sätted.

Kuni nimetatud erikokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt ainult 18. detsembril 1989. aastal Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sätteid.

f) Euroopa ühendused ja Usbekistan teatavad, et nendevahelist tuumamaterjalidega kauplemist reguleerivad ainult Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Usbekistani vahel sõlmitava erikokkuleppe sätted.

Kuni nimetatud erikokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse nendevahelise tuumamaterjalidega kauplemise suhtes jätkuvalt ainult 18. detsembril 1989. aastal Brüsselis allakirjutatud Euroopa Majandusühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu sätteid.

ENERGIAHARTA PROTOKOLL ENERGIAKASUTUSE TÕHUSTAMISE JA SELLEGA SEOTUD KESKKONNAKAITSEKÜSIMUSTE KOHTA

VII. Euroopa energiaharta konverents on vastu võtnud lisas 3 esitatud energiaharta protokolli energiakasutuse tõhustamise ja sellega seotud keskkonnakaitseküsimuste kohta.

EUROOPA ENERGIAHARTA

VIII. Lepingus ettenähtud ettevalmistav harta konverents ja harta konverents vastutavad otsuste eest, mis tuleb langetada seoses taotlustega allkirjastada Haagis peetud Euroopa energiahartat käsitleva konverentsi lõppakt ja sellega vastu võetud Euroopa energiaharta.

DOKUMENTATSIOON

XI. Euroopa energiaharta konverentsi läbirääkimiste dokumendid antakse hoiule sekretariaati.

Done at Lisbon on the seventeenth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-four.

Fait à Lisbonne, le dix-sept décembre mil neuf cent quatre-vingt-quatorze.

Geschehen zu Lissabon am siebzehnten Dezember neunzehnhundertvierundneunzig.

Fatto a Lisbona il diciassettesimo giorno del mese di dicembre dell'anno millenovecentonovantaquattro.

Совершено в Лиссабоне в семнадцатый день декабря одна тысяча девятьсот девяносто четвертого года.

Hecho en Lisboa, el diecisiete de diciembre de mil novecientos noventa y cuatro.

Udfærdiget i Lissabon, den syttende december nittenhundrede og fireoghalvfems.

Έγινε στη Λισαβόνα, στις δέκα επτά Δεκεμβρίου του έτους χίλια ενιακόσια ενενήντα τέσσερα.

Gedaan te Lissabon, de zeventiende december negentienhonderd vierennegentig.

Feito em Lisboa, aos dezassete de Dezembro de mil novecentos e noventa e quatro.

Për Republikën e Shqipërisë

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

For Australia

+++++ TIFF +++++

Für die Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Азербайдан ачынчан

+++++ TIFF +++++

Pour le royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien

+++++ TIFF +++++

Cette signature engage également la Communauté française de Belgique, la Communauté flamande, la Communauté germanophone de Belgique, la Région wallonne, la Région flamande et la région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening bindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap van België, de Duitstalige Gemeenschap van België, het Waals Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Diese Unterschrift bindet ebenso die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft Belgiens, die Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens, die Flämische Region, die Wallonische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

Ад імя Рэспублікі Беларусь

+++++ TIFF +++++

За Република България

+++++ TIFF +++++

For CanadaPour le Canada

za Republiku Hrvatsku

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Cyprus

+++++ TIFF +++++

Za Českou Republiku

+++++ TIFF +++++

For Kongeriget Danmark

+++++ TIFF +++++

Eesti Vabariigi nimel

+++++ TIFF +++++

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades Europeias

+++++ TIFF +++++

Suomen tasavallan puolesta

+++++ TIFF +++++

Pour la République française

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Für die Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Ελληνική Δημοκρατία

+++++ TIFF +++++

A Magyar Köztársaság nevében

Fyrir hönd Lyöveldisins íslands

+++++ TIFF +++++

Thar cheann na hÉireannFor Ireland

+++++ TIFF +++++

Per la Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Казахстан Республикасынын атынан

+++++ TIFF +++++

Киргиз Республикасы Учун

+++++ TIFF +++++

Latvijas Republikas varda

+++++ TIFF +++++

Für das Fürstentum Liechtenstein

+++++ TIFF +++++

Lietuvos Respublikos vardu

+++++ TIFF +++++

Pour le grand-duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

For the Republic of Malta

+++++ TIFF +++++

Pentru Republica Moldova

+++++ TIFF +++++

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

For Kongeriket Norge

+++++ TIFF +++++

Za Rzeczpospolitą Polską

+++++ TIFF +++++

Pela República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Pentru Rômania

+++++ TIFF +++++

За Российскую Федерацию

+++++ TIFF +++++

Za Slovenskú republiku

+++++ TIFF +++++

Za Republiko Slovenijo

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de España

+++++ TIFF +++++

För Konungariket Sverige

+++++ TIFF +++++

Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera

+++++ TIFF +++++

Лз поми Тауикистои

+++++ TIFF +++++

Türkiye Cumhuriyeti adina

+++++ TIFF +++++

Туркменистан Хекуметинин адындан

За Укpaїну

+++++ TIFF +++++

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

For the United States of America

Узбекистои Республикаси Хукумати иомидан

--------------------------------------------------