Kokkulepe

Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise 29. mai 2000. aasta konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist

EUROOPA LIIT

ühelt poolt ning

ISLANDI VABARIIK

ja

NORRA KUNINGRIIK

teiselt poolt,

edaspidi "kokkuleppeosalised",

SOOVIDES tugevdada Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahel õigusalast koostööd kriminaalasjades, ilma et see piiraks isikuvabadust kaitsvate õigusnormide kohaldamist,

ARVESTADES, et kokkuleppeosaliste praeguste suhete juures vajab võitlus kuritegevuse vastu tihedat koostööd,

RÕHUTADES kokkuleppeosaliste ühist huvi tagada Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahelise vastastikuse õigusabi andmine kiiresti ja tõhusalt ning kooskõlas siseriikliku õiguse põhimõtetega, üksikisiku õigustega ja Roomas 4. novembril 1950. aastal allakirjutatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni põhimõtetega,

VÄLJENDADES veendumust kõigi kokkuleppeosaliste kohtusüsteemi struktuuri ja toimimise tõhususes ja valmisolekus õiglase kohtumõistmise tagamiseks,

OLLES OTSUSTANUD täiendada 20. aprilli 1959. aasta Euroopa konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja teisi selles valdkonnas kehtivaid konventsioone Euroopa Liidu, Islandi ja Norra vahelise kokkuleppega,

TÕDEDES, et kõnealuste konventsioonide sätted on endiselt kohaldatavad kõikides küsimustes, mida käesolev kokkulepe ei hõlma,

TULETADES MEELDE, et käesoleva kokkuleppe ja selle I lisaga reguleeritakse vastastikust õigusabi kriminaalasjades, tuginedes 20. aprilli 1959. aasta konventsiooni põhimõtetele,

ARVESTADES, et Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise 29. mai 2000. aasta konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades artikli 2 lõige 1 ning kõnealuse konventsiooni 16. oktoobri 2001. aasta protokolli artikkel 15 sisaldavad sätteid, mis kujutavad endast Schengeni acquis’ edasiarendust ning mille Island ja Norra on seetõttu vastu võtnud kohustuste alusel, mis tulenevad 18. mail 1999. aastal Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingust, mis käsitleb viimaste ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise ja selle edasiarendamisega,

ARVESTADES, et Island ja Norra on väljendanud soovi sõlmida kokkulepe, mis võimaldab neil suhetes Euroopa Liidu liikmesriikidega kohaldada ka teisi 2000. aasta vastastikuse õigusabi konventsiooni ja selle 2001. aasta protokolli sätteid,

ARVESTADES, et Euroopa Liit peab samuti vajalikuks sellise kokkuleppe sõlmimist,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Kui käesolevast kokkuleppest ei tulene teisiti, kohaldatakse konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades (edaspidi "Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsioon"), mille on koostanud nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel, järgmiste sätete sisu Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi suhetele ning kummagi kõnealuse riigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vastastikustes suhetele:

artiklid 4, 8, 9, 10, 11, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25 ja 26 ning artiklid 1 ja 24 niivõrd, kuivõrd need on seotud muude kõnealuste artiklitega.

2. Kui käesolevast kokkuleppest ei tulene teisiti, kohaldatakse konventsiooni Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades 16. oktoobri 2001. aasta protokolli (edaspidi "Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokoll"), mille on koostanud nõukogu Euroopa Liidu lepingu artikli 34 alusel, järgmiste sätete sisu Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi suhetele ning kummagi kõnealuse riigi ja Euroopa Liidu liikmesriikide vastastikustele suhetele:

artikli 1 lõiked 1–5, artiklid 2, 3, 4, 5, 6, 7, 9, 11 ja 12.

3. Liikmesriikide deklaratsioone Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikli 9 lõike 6, artikli 10 lõike 9, artikli 14 lõike 4, artikli 18 lõike 7 ja artikli 20 lõike 7 ning Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokolli artikli 9 lõike 2 alusel kohaldatakse samuti suhetele Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigiga.

Artikkel 2

1. Saavutamaks eesmärki jõuda artiklis 1 nimetatud sätete võimalikult ühetaolise kohaldamise ja tõlgendamiseni, jälgivad kokkuleppeosalised pidevalt Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse ning Islandi ja Norra pädevate kohtute pretsedendiõiguse arengut nimetatud sätete osas. Sel eesmärgil kehtestatakse nimetatud pretsedendiõiguse regulaarset vastastikust edastamist tagav mehhanism.

2. Islandil ja Norral on õigus esitada Euroopa Kohtule seisukohti või kirjalikke tähelepanekuid juhul, kui mõne liikmesriigi kohus taotleb Euroopa Kohtu eelotsust mõne artiklis 1 nimetatud sätte tõlgendamise küsimuses.

Artikkel 3

Taotluse tagasilükkamise korral võib Norra või Island praktilise lahenduse leidmiseks paluda, et taotluse saanud liikmesriik teataks Eurojustile kõigist taotluse rahuldamise käigus tekkinud probleemidest.

Artikkel 4

Islandi või Norra ja Euroopa Liidu mõne liikmesriigi vahelise vaidluse korral käesoleva kokkuleppe või selle artiklis 1 nimetatud sätte tõlgendamise või kohaldamise küsimuses võib vaidluspool esitada selle Euroopa Liidu liikmesriikide ning Islandi ja Norra valitsuse esindajate koosolekule lahendamiseks kuue kuu jooksul.

Artikkel 5

Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et nad vaatavad käesoleva kokkuleppe ühiselt läbi hiljemalt viie aasta jooksul alates selle jõustumisest. Läbivaatamisel käsitletakse eelkõige kokkuleppe tegelikku rakendamist, tõlgendamist ja edasiarendamist, samuti võib arutada selliseid küsimusi nagu käesoleva kokkuleppe objektiga seotud Euroopa Liidu edasise arengu tagajärjed.

Artikkel 6

1. Kokkuleppeosalised teatavad üksteisele menetluste lõpuleviimisest, mis on vajalikud nõusoleku andmiseks, et siduda end käesoleva kokkuleppega.

2. Island ja Norra võivad lõike 1 kohase teatamise ajal või ka hiljem, kui nii on ette nähtud, esitada mis tahes deklaratsiooni, mis on ette nähtud Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni artikli 9 lõikega 6, artikli 10 lõikega 9, artikli 14 lõikega 4, artikli 18 lõikega 7 ja artikli 20 lõikega 7 ning Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokolli artikli 9 lõikega 2.

3. Käesolev kokkulepe jõustub Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni asjakohaste sätete osas sellele päevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval, mil Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär kinnitab, et on täidetud kõik käesoleva kokkuleppe osaliste poolt või nende nimel nõusoleku andmisega seotud vorminõuded, või kuupäeval, mil Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsioon selle artikli 27 lõikega 3 ettenähtud korras jõustub, kui kõnealune kuupäev on hilisem. Käesoleva kokkuleppe jõustumisel tekivad Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni asjakohaste sätete osas õigused ja kohustused Islandi ja Norra vahel ning Islandi, Norra ja nende Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, kelle suhtes Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsioon on jõustunud.

4. Käesolev kokkulepe jõustub Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokolli asjakohaste sätete osas sellele päevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval, mil Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär kinnitab, et on täidetud kõik käesoleva kokkuleppe osaliste poolt või nende nimel nõusoleku andmisega seotud vorminõuded, või kuupäeval, mil Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokoll selle artikli 13 lõikega 3 ettenähtud korras jõustub, kui kõnealune kuupäev on hilisem. Käesoleva kokkuleppe jõustumisel tekivad Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokolli asjakohaste sätete osas õigused ja kohustused Islandi ja Norra vahel ning Islandi, Norra ja nende Euroopa Liidu liikmesriikide vahel, kelle suhtes Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokoll on jõustunud.

5. Kõnealused õigused ja kohustused jõustuvad seejärel Norra, Islandi ja teiste Euroopa Liidu liikmesriikide vahel alates kuupäevadest, mil Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsioon ja/või Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokoll jõustub kõnealuste teiste Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes.

6. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ainult nende vastastikuse õigusabi menetluste suhtes, mis on algatatud pärast lõigetest 3 ja 4 tulenevate õiguste ja kohustuste tekkimise kuupäeva.

Artikkel 7

Uute liikmesriikide ühinemisel Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni ja/või Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi protokolliga tekivad käesolevast kokkuleppest tulenevad õigused ja kohustused kõnealuste uute liikmesriikide ning Islandi ja Norra vahel.

Artikkel 8

1. Kokkuleppeosalised võivad käesoleva kokkuleppe lõpetada. Kui käesoleva kokkuleppe lõpetab kas Island või Norra, jääb kokkulepe kehtima Euroopa Liidu ja selle riigi vahel, kelle suhtes kokkulepe ei ole lõpetatud.

2. Käesoleva kokkuleppe lõpetamine lõike 1 kohaselt jõustub kuus kuud pärast lõpetamisteate hoiuleandmist. Vastastikuse õigusabi taotluste täitmise menetlused, mis on kõnealusel kuupäeval veel lõpetamata, viiakse lõpule käesoleva kokkuleppega ettenähtud korras.

3. Käesolev kokkulepe lõpetatakse juhul, kui lõpeb 18. mail 1999 Euroopa Liidu Nõukogu, Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud leping, mis käsitleb viimaste ühinemist Schengeni acquis’ kohaldamise, rakendamise ja edasiarendamisega.

4. Käesoleva kokkuleppe lõpetamine lõike 3 kohaselt jõustub sama kokkuleppeosalise või samade kokkuleppeosaliste suhtes ning samal kuupäeval nagu lõikes 3 nimetatud 18. mai 1999. aasta lepingu lõpetamine.

Artikkel 9

1. Käesoleva kokkuleppe hoiulevõtja on Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär.

2. Hoiulevõtja avalikustab kogu teabe käesoleva kokkuleppega seotud teatiste kohta.

Artikkel 10

Käesolev kokkulepe on koostatud ühes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, iiri, islandi, itaalia, kreeka, norra, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Hecho en Bruselas, el diecinueve de diciembre de dos mil tres.Udfærdiget i Bruxelles, den nittende december to tusind og tre.Geschehen zu Brüssel am neunzehnten Dezember zweitausendunddrei.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα εννέα Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τρία.Done at Brussels, this nineteenth day of December, in the year two thousand and three.Fait à Bruxelles, le dix-neuf décembre deux mille trois.Arna dhéanamh sa Bhruiséil ar an naoú lá déag de Nollaig sa bhliain dhá mhíle is a trí.Fatto a Bruxelles, addì diciannove dicembre duemilatre.Gedaan te Brussel, de negentiende december tweeduizenddrie.Feito em Bruxelas, em dezanove de Dezembro de dois mil e três.Tehty Brysselissä yhdeksäntenätoista päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakolme.Som skedde i Bryssel den nittonde december tjugohundratre.Gjört í Brussel nítjánda dag desembermánaðar árið tvö Þúsund og Þrjú.

Utferdiget i Brussel den 19. desember 2003.Por la Unió EuropeaFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l'Union européenneThar ceann an Aontais EorpaighPer l'Unione europeaVoor de Europese UniePela União EuropeiaEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen

+++++ TIFF +++++

Fyrir hönd Lýðveldisins Íslands

+++++ TIFF +++++

For Kongeriket Norge

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

I LISA

Kohaldamine Gibraltari suhtes

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kui Gibraltari, sealhulgas tema välissuhete eest vastutav liikmesriik kinnitab, et käesolev kokkulepe hakkab Gibraltari territooriumil kehtima siis, kui 2000. aasta Euroopa Liidu vastastikuse õigusabi konventsiooni ja 2001. aasta protokolli kohaldamisala laieneb Gibraltarile, mis omakorda sõltub 1959. aasta Euroopa Nõukogu vastastikuse õigusabi konventsiooni laienemisest Gibraltarile. Ühendkuningriik määrab selleks ajaks Gibraltari asjaomase asutuse, kes on pädev kokkuleppe kohaldamise küsimustes. Kogu ametlik teabevahetus kõnealuse asutusega toimub vastavalt Ühendkuningriigi ja Hispaania Kuningriigi vahel Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse dokumentide ja nendega seotud lepingute raames Gibraltari asutuste suhtes kokku lepitud korrale, millest teatati Euroopa Liidu liikmesriikidele ja institutsioonidele 19. aprillil 2000. Euroopa Liidu Nõukogu peasekretär edastab kõnealust korda käsitleva kokkuleppe koopia Islandi Vabariigile ja Norra Kuningriigile.

--------------------------------------------------

II LISA

Euroopa Liidu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise kokkuleppe, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise 29. mai 2000. aasta konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja selle 2001. aasta protokolli teatavate sätete kohaldamist, osaliste deklaratsioon

Kokkuleppeosalised lepivad kokku, et peavad vajaduse korral omavahel nõu, kui Islandi Vabariik, Norra Kuningriik või mõni Euroopa Liidu liikmesriikidest peab seda asjakohaseks, et tagada käesoleva kokkuleppe kõige tulemuslikum kasutamine ning ära hoida kõik käesoleva kokkuleppe tegeliku rakendamise ja tõlgendamisega seotud vaidlused. Nõupidamine korraldatakse kõige sobivamal viisil, võttes arvesse olemasolevaid koostööstruktuure.

Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi deklaratsioon

Islandi Vabariik ja Norra Kuningriik deklareerivad, silmas pidades 29. mai 2000. aasta konventsiooni vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades sätteid, mis võimaldavaid kohtutevahelisi otsekontakte, et nende pädevad kohtud soovivad vajaduse korral teha Euroopa kohtute võrgu kontaktpunktide kaudu vajalikke järelepärimisi, et välja selgitada, millisel Euroopa Liidu liikmesriigi õigusasutusel on territoriaalne jurisdiktsioon vastastikuse õigusabi taotluste algatamiseks ja menetlemiseks.

--------------------------------------------------