Resolutsioon [1]

välismaiste otseinvesteeringute mõju kohta Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

- kes kohtub Kigalis (Rwandas) 19.– 22. novembril 2007;

- võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

- võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu [2] eesmärke investeerimise ja erasektori arengu toetamise ja kaubanduse valdkonnas;

- võttes arvesse Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni kaubandus- ja arengukonverentsi (UNCTAD) 2005. ja 2006. aasta maailma investeerimisaruandeid ning 2006. aasta aruannet "Aafrika majandusareng — välismaiste otseinvesteeringute rolli ümberhindamine";

- võttes arvesse Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni tööstusarengu organisatsiooni (UNIDO) 2005. ja 2006. aasta uuringuaruandeid Aafrika välisinvestorite kohta;

- võttes arvesse oma 21. märtsi 2002. aasta Kaplinna deklaratsiooni läbirääkimiste kohta uue kaubanduskorra üle;

- võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärkide deklaratsiooni (2000) ja kohustust kaotada vaesus;

- võttes arvesse ÜRO arengu rahastamise konverentsil (Monterrey, 2002) rahvusvahelise üldsuse võetud kohustusi, eelkõige rahvusvaheliste vahendite varumist ja rahaliste vahendite netovoo suurendamist ning arengualast tehnilist koostööd, et saavutada muu hulgas ka aastatuhande arengueesmärgid;

- võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV-EL/100.126/07/lõplik),

A. arvestades, et välismaised otseinvesteeringud on asukohamaade arenguprotsessis olulise tähtsusega, tuues kaasa eelkõige kapitali ja tehnoloogiat ning nende kaudu oskusi, oskusteabe ja juurdepääsu turule, mis aitab kaasa vahendite tõhusamale kasutamisele ja tootlikkuse suurenemisele;

B. arvestades, et erakapitali voog arengumaadesse on viimastel aastatel suurenenud ning selle tähtsus rahastamisallikana on tõusmas, olles võrreldav ametliku arenguabiga;

C. arvestades, et välismaised otseinvesteeringud soodustavad arengut, kaasates asukohamaa tootmisprotsessi uusi sisendeid ja tehnoloogiaid, ning võivad tõhustada AKV riikide tarnevõimsust ning toetada jõulise investeeringute-ekspordi seose loomist, mis võib aidata kõnealustel riikidel saavutada majanduskasvu ja arengueesmärke, sealhulgas aastatuhande arengueesmärke;

D. uskudes, et välismaised otseinvesteeringud võivad mängida olulist osa Aafrika riikide majanduse ümberkujundamisel, kuid et mõju sõltub nii kvaliteedist kui ka kvantiteedist; rõhutades, et ELi-Aafrika suhete väljakutseks on mõelda kriitiliselt, kuidas ligi meelitada ja reguleerida seda tüüpi välismaiseid otseinvesteeringuid, mis toetaksid õiglast majanduskasvu, aitaksid luua töökohti ning toetaksid ja uuendaksid kohalikku tööstust;

E. olles teadlik välismaiste otseinvesteeringute teel olevatest tõketest, mis on AKV piirkondade vahel ja piirkondade sees väga erinevad, hõlmates muu hulgas valitsemise põhiküsimusi, õiguslikku raamistikku ja ettevõtluskliimat, institutsioonide tugevust, finantsvahenduse taset ja asukohaga seotud tegureid, näiteks transporti ja infrastruktuuri, haridust, oskustööliste olemasolu ja tervishoidu;

F. arvestades, et enamiku AKV riikide majanduste puhul on kehtestatud õigusaktid, millega pakutakse välisinvestoritele laia valikut tagatisi ja võimalusi, sealhulgas maa ja kinnisvara omamise ja välisvaluutapiirangute vähendamist, tagades sellega välisinvestoritele kapitali ja kasumi kodumaale viimise õiguse;

G. arvestades, et mitmete AKV riikide majanduste puhul on võetud vastu õigusaktid, millega lubatakse välisinvestoritel osaleda erastamiskavades ja pakutakse suuri maksusoodustusi;

H. arvestades, et AKV riigid on sõlminud 210 kahepoolset investeerimislepingut ELi liikmesriikidega ja järjest rohkem ka teiste arengumaadega;

I. arvestades, et AKV riikide majandusliku ja sotsiaalse stabiilsuse ning jätkusuutliku arengu seisukohalt on olulise tähtsusega täiendavate rahaliste vahendite kättesaadavus, sealhulgas suurem välismaiste otseinvesteeringute sissevool ja kaubandusvõimalused,

Välismaiste otseinvesteeringute olulisus

1. on seisukohal, et olukorras, kus kauaaegse arengu rahastamiseks napib ressursse ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine aastaks 2015 näib üha keerulisem, on välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamine tõusnud majandusuuenduse strateegiates olulisele kohale;

2. rõhutab vajadust toetada AKV riike suuremate välismaiste otseinvesteeringute voogude ligimeelitamisel ning asjakohase tehnosiirdega arengu ja konkurentsivõime parandamiseks;

3. on seisukohal, et välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamise poliitika tuleb üle vaadata ning tõsiselt tuleb arvesse võtta kulude ja tulude perspektiivi, sealhulgas keskkonnaseisundi halvenemist ja sotsiaalseid probleeme ning riigi jätkusuutliku majandusarengu eesmärkidele kaasaaitamist;

Ettevõtluskeskkond

4. kinnitab veel kord AKV riikide esmast vastutust nende arengu eest ning riiklike arengualaste jõupingutuste, sealhulgas makromajandusliku stabiilsuse ja ärikeskkonna eest;

5. rõhutab asukohaga seotud tegurite, näiteks majanduslik ja sotsiaalne infrastruktuur, ettevõtluskliima, kohalikud turutingimused, vahendite kättesaadavus, ennetavad investeeringute edendamise algatused ja varade kättesaadavus, äärmist olulisust sihtriiki investeerimise otsuse tegemisel;

6. tervitab suurema tähelepanu pööramist valitsemise tugevdamisele ja läbipaistvusele, mille eesmärk on tagada abi jõudmine vaesteni;

7. rõhutab, et ikka veel vajavad paljud AKV riigid tugevat tõuget riiklike investeeringute tegemiseks, et saada hakkama piirkonna kõrgete transpordikuludega, enamasti väikeste turgudega, madala tootlikkusega põllumajandusega, ebasoodsate põllumajanduslike ja klimaatiliste tingimustega, haigustest tuleneva koormusega ja tehnoloogia aeglase impordiga välismaalt;

Euroopa otseinvesteeringute edendamine

8. tunnistab, et sihtriigi pakutavad stiimulid — tõmbejõud — ja piirkondlik koostöö võivad kaasa tuua suurema finantsstabiilsuse, parema poliitika koordineerimise, paranenud infrastruktuuri kavandamise ja tööstuse jõulisema arengu, mille abil võib tekkida soodsam investeerimiskliima nii kodumaistele kui ka välismaistele ettevõtetele;

9. kutsub AKV riike üles järk-järgult süvendama vastavaid piirkondliku integratsiooni algatusi ja tööjaotust;

10. rõhutab asukohamaa tegurite — tõukejõudude — olulisust, mis hõlmavad muu hulgas turu- ja kaubandustingimusi, äritingimusi ja riigi valitsemispoliitikat;

11. kutsub ELi liikmesriike ja Euroopa Komisjoni üles säilitama Euroopa riikidevaheliste ettevõtete järelevalve ja auditeerimise kõrget standardit, eelkõige tundlikes sektorites, määrates neile aruandekohustuse ettevõtte vastutuse kõrgemate standardite, kogutud teabe jagamise asukohamaa poliitikakujundajatega ning distsiplinaarmeetmete koostamise ja hüvitamise süsteemide loomise eest, kui esinevad selged tõendid asukohamaa majandusele tekitatud kahju kohta;

12. kutsub ELi liikmesriike üles leppima kokku AKV riikidesse investeerimise võimaluste turustamise ühise raamistiku kohta, lisaks julgustama kahepoolsete investeerimislepingute laiendamist väljapoole praegust koondumist Saksamaale, Ühendkuningriiki, Belgiasse, Prantsusmaale ja Madalmaadesse;

13. kutsub ELi liikmesriike üles viivitamata leppima kokku uuenduslike investeeringute edendamise meetmete ühine raamistik, mis hõlmaks muu hulgas käegakatsutavate rahaliste ja muude soodustuste andmist oma ettevõtetele ja institutsioonidele tehnosiirde tegemiseks AKV riikidesse ning võimaldaks AKV riikidesse investeerivatele äriühingutele maksu ümberarvutust; rõhutab, et see ei saa siiski asendada arengutoetusi ja, mis veelgi olulisem, prognoositavat ametlikku arenguabi;

14. rõhutab vajadust analüüsida, kuidas välismaised otseinvesteeringud on seotud kohalike investeeringutega, ja vajadust struktureeritud arutelu järele selle kohta, kuidas edendada seoseid riikidevaheliste ettevõtete ja kohalike äriühingute vahel, sealhulgas vajadust edendada avaliku ja erasektori dialoogi peamiste investeeringutõkete kõrvaldamiseks;

15. on mures puuduliku teabe pärast seoses majanduspartnerluse lepingutesse investeeringuid käsitlevate sätete lisamisega riiklike ja piirkondlike mõjude kohta;

16. palub, et Euroopa Komisjon teavitaks kord aastas parlamentaarset ühisassambleed EList pärit otseinvesteeringute osakaalust võrreldes mujalt maailmast pärit välismaiste otseinvesteeringutega;

Cotonou lepingu vahendite kasutamine välismaiste otseinvesteeringute edendamiseks

17. nõuab tungivalt, et Euroopa Investeerimispank tugevdaks ja parandaks investeerimisrahastu tulemuslikkust, muutmaks rahastu AKV riikide erasektori jaoks elujõuliseks vahendiks;

18. nõuab tungivalt, et Cotonou lepingu osalised volitaksid investeerimisrahastut edendama investeerimist, muutes rahastu lisaks kehtivatele volitustele ka ühisettevõtete edendamise vahendiks;

19. nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja Cotonou lepingu osalised moodustaksid vastavalt Cotonou lepingu artikli 77 lõikele 4 kümnenda EAFi raames piisavate vahenditega investeeringute tagatisrahastu;

20. rõhutab tungivat vajadust määratleda uuesti AKV-ELi ühiste institutsioonide — ettevõtjate arendamiskeskuse ning põllumajanduse ja maapiirkondadega seotud koostöö tehnilise keskuse — roll ja volitused, eesmärgiga anda neile investeerimise edendamiseks sihtpärased volitused koos samaulatusliku lisarahastamisega;

21. kutsub Euroopa Komisjoni ja ELi liikmesriike üles suurendama rahalise ja tehnilise toetuse taset AKV riiklikele ja piirkondlikele välisinvesteeringuid edendavatele asutustele, andes neile muu hulgas selged volitused välisinvesteeringuteks;

22. rõhutab vajadust käsitleda, eelkõige AKV-ELi koostöö raames, AKV riikide struktuurilisi puudujääke välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamisel ja säilitamisel; nõuab tungivalt, et kõik Cotonou lepingu osalised paneksid erilist rõhku vahendite koondamisele infrastruktuuri, sotsiaalsete ja majanduslike investeeringute ning hea valitsemistava arendamiseks;

23. rõhutab vajadust tagada, et AKV riikidesse, eriti loodusvaradesse tehtavate välismaiste otseinvesteeringute arvatav suurenemine mõjuks asjaomase poliitika ja institutsioonide kaudu arengule tasakaalustatult; kutsub AKV riike üles täitma selles osas oma arenguga seotud kohustused ning rahvusvahelist üldsust käimasolevat protsessi toetama;

24. teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Maailmapangale, Euroopa Investeerimispangale ja Aafrika Arengupangale.

[1] AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt vastu võetud Kigalis (Rwandas) 19.– 22. novembril 2007.

[2] ELT L 287, 28.10.2005, lk 4.

--------------------------------------------------