LISA

Rahvusvaheline Tolliprotseduuride Lihtsustamise Ja Kooskõlastamise Konventsioon

PREAMBUL

Tollikoostöö Nõukogu egiidi all sõlmitud käesoleva konventsiooni lepinguosalised,

MÄRKIDES, et siseriiklike tolliprotseduuride vahelised erinevused võivad takistada rahvusvahelist kaubandust ja muud rahvusvahelist vahetust,

ARVESTADES, et sellise kaubanduse ja vahetuse edendamine ja rahvusvahelise koostöö toetamine on kõigi riikide huvides,

ARVESTADES, et nende tolliprotseduuride lihtsustamine ja kooskõlastamine võib aidata tõhusalt kaasa rahvusvahelise kaubanduse ja muude rahvusvaheliste vahetuste arengule,

OLLES VEENDUNUD, et rahvusvaheline dokument, milles kavandatakse sätted, mida riigid kohustuvad kohaldama niipea kui võimalik, tooks järk-järgult kaasa tolliprotseduuride ulatusliku lihtsustamise ja kooskõlastamise, mis on Tollikoostöö Nõukogu üks olulisi eesmärke,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I PEATÜKK

Mõisted

Artikkel 1

Käesoleva konventsiooni kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) nõukogu — 15. detsembril 1950. aastal Brüsselis sõlmitud Tollikoostöö Nõukogu asutamiskonventsiooniga loodud organisatsioon;

b) alaline tehniline komitee — nõukogu alaline tehniline komitee;

c) ratifitseerimine — ratifitseerimine, vastuvõtmine või heakskiitmine.

II PEATÜKK

Konventsiooni kohaldamisala ja lisade ülesehitus

Artikkel 2

Iga lepinguosaline kohustub edendama tolliprotseduuride lihtsustamist ja kooskõlastamist ning sel eesmärgil pidama käesoleva konventsiooni sätete kohaselt kinni käesoleva konventsiooni lisades sätestatud standarditest ja soovituslikest tavadest. Miski ei takista lepinguosalisi kohaldamast ulatuslikumaid soodustusi kui nimetatud dokumentides ette nähtud, ning igal lepinguosalisel soovitatakse kohaldada nii ulatuslikke soodustusi kui võimalik.

Artikkel 3

Käesoleva konventsiooni sätetega ei välistata siseriiklike õigusaktide põhjal kehtestatud keeldude või piirangute kohaldamist.

Artikkel 4

Põhimõtteliselt koosneb konventsiooni iga lisa järgmisest:

a) sissejuhatus, milles võetakse kokku lisas käsitletavad teemad;

b) peamiste lisas kasutatud tollialaste mõistete määratlused;

c) standardid ehk need sätted, mille üldist kohaldamist peetakse tolliprotseduuride kooskõlastamise ja lihtsustamise saavutamiseks vajalikuks;

d) soovituslikud tavad ehk need sätted, mida loetakse edusammudeks tolliprotseduuride kooskõlastamisel ja lihtsustamisel ning mille võimalikult laialdane kohaldamine on soovitav;

e) märkused, mis osutavad mõningatele võimalikele tegevuskavadele, mida järgida asjaomase standardi või soovitusliku tava rakendamisel.

Artikkel 5

1. Kui lepinguosaline aktsepteerib lisa, loetakse, et ta on aktsepteerinud ka kõik selles sisalduvad standardid ja soovituslikud tavad, kui ta ei tee lisa aktsepteerimise ajal või pärast seda nõukogu peasekretärile teatavaks neid standardeid ja soovituslikke tavasid, mille suhtes ta teeb reservatsioonid, sedastades samas, millised on erinevused tema siseriiklike õigusnormide ja asjaomaste standardite ja soovituslike tavade vahel. Iga reservatsiooni teinud lepinguosaline võib need igal ajal tervikuna või osaliselt tühistada, teatades sellest peasekretärile ja täpsustades tühistamise kuupäeva.

2. Iga lepinguosaline, kelle jaoks lisa on siduv, vaatab vähemalt kord kolme aasta jooksul läbi selles sisalduvad standardid ja soovituslikud tavad, mille suhtes ta on teinud reservatsiooni, võrdleb neid oma siseriiklike õigusaktid sätetega ja teatab nõukogu peasekretärile kõnealuse läbivaatamise tulemused.

III PEATÜKK

Nõukogu ja alalise tehnilise komitee ülesanded

Artikkel 6

1. Vastavalt käesoleva konventsiooni sätetele teostab nõukogu järelevalvet käesoleva konventsiooni haldamise ja arendamise üle. Eelkõige otsustab ta uute lisade konventsiooni inkorporeerimise üle.

2. Nende eesmärkide saavutamiseks on alalisel tehnilisel komiteel nõukogu järelevalve all ja vastavalt nõukogu antud mis tahes juhtnööridele järgmised ülesanded:

a) valmistada ette uusi lisasid ja teha nõukogule ettepanekuid nende vastuvõtmiseks eesmärgiga inkorporeerida need konventsiooni;

b) esitada nõukogule selliseid käesoleva konventsiooni ja selle lisade muutmise ettepanekuid, mida ta vajalikuks peab, ning eelkõige ettepanekuid standardite ja soovituslike tavade tekstide muutmiseks ja soovituslike tavade standarditeks muutmiseks;

c) avaldada arvamust konventsiooni rakendamisega seotud küsimustes;

d) täita ülesandeid, mida nõukogu võib seoses konventsiooni sätetega anda.

Artikkel 7

Hääletamisel nõukogus ja alalises tehnilises komitees käsitatakse iga lisa eraldi konventsioonina.

IV PEATÜKK

Muud sätted

Artikkel 8

Käesoleva konventsiooni mis tahes lisa või lisasid, millega lepinguosaline on seotud, käsitatakse konventsiooni lahutamatu osana ja kõnealuse lepinguosalise puhul käsitatakse iga viidet konventsioonile viitena ka sellisele lisale või lisadele.

Artikkel 9

Tolli- või majandusliidu moodustanud lepinguosalised võivad teatada nõukogu peasekretärile, et käesoleva konventsiooni teatava lisa rakendamisel tuleb nende territooriume käsitada ühe territooriumina. Alati, kui pärast sellist teatamist esineb erinevusi asjaomase lisa ja lepinguosaliste territooriumil kohaldatavate õigusaktid sätete vahel, teevad asjaomased liikmesriigid kõnealuse standardi või soovitusliku tava suhtes reservatsiooni konventsiooni artikli 5 alusel.

V PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 10

1. Käesoleva konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega seotud mis tahes vaidlused kahe või enama lepinguosalise vahel lahendatakse võimaluse korral nendevaheliste läbirääkimiste teel.

2. Vaidluse, mida ei lahendata läbirääkimiste teel, suunavad vaidlevad lepinguosalised alalisele tehnilisele komiteele, kes seda uurib ja esitab soovitused lahendamiseks.

3. Kui alaline tehniline komitee ei suuda vaidlust lahendada, edastab ta küsimuse nõukogule, kes annab soovitusi vastavalt nõukogu loomist käsitleva konventsiooni III artikli punktile e.

4. Vaidlevad lepinguosalised võivad eelnevalt kokku leppida, et nad aktsepteerivad alalise tehnilise komitee või nõukogu soovitusi siduvatena.

Artikkel 11

1. Kõik nõukogu liikmesriigid ja kõik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni või selle spetsialiseeritud asutuste liikmed võivad saada käesoleva konventsiooni lepinguosalisteks:

a) kirjutades alla ratifitseerimisreservatsioonita;

b) deponeerides ratifitseerimisdokumendi pärast allakirjutamist ratifitseerimisreservatsiooniga

või

c) ühinedes konventsiooniga.

2. Käesolev konventsioon on avatud allakirjutamiseks käesoleva artikli lõikes 1 osutatud riikidele 30. juunini 1974 nõukogu peakorteris Brüsselis. Pärast seda on konventsioon ühinemiseks avatud.

3. Iga riik, kes ei ole lõikes 1 osutatud organisatsioonide liige ja kellele nõukogu peasekretär on nõukogu taotlusel sellekohase kutse esitanud, võib saada käesoleva konventsiooni lepinguosaliseks, ühinedes sellega pärast selle jõustumist.

4. Iga käesoleva artikli lõikes 1 või 3 osutatud riik täpsustab käesolevale konventsioonile allakirjutamise, selle ratifitseerimise või sellega ühinemise ajal lisa või lisad, mida ta aktsepteerib, teades, et aktsepteerida tuleb vähemalt üks lisa. Hiljem võib ta teatada nõukogu peasekretärile, et aktsepteerib täiendavalt veel ühe või mitu lisa.

5. Ratifitseerimis- või ühinemisdokumendid deponeeritakse nõukogu peasekretäri juures.

6. Nõukogu peasekretär teatab käesoleva konventsiooni lepinguosalistele, teistele allakirjutanud riikidele, nendele nõukogu liikmesriikidele, kes ei ole käesoleva konventsiooni lepinguosalised, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile kõigist uutest lisadest, mille nõukogu võib otsustada inkorporeerida käesolevasse konventsiooni. Lepinguosalised, kes aktsepteerivad sellise uue lisa, teatavad sellest nõukogu peasekretärile kooskõlas käesoleva artikli lõikega 4.

7. Käesoleva artikli lõike 1 sätteid kohaldatakse ka käesoleva konventsiooni artiklis 9 osutatud tolli- ja majandusliitude suhtes, kui sellise tolli- või majandusliidu asutamisdokumentidest tulenevad kohustused nõuavad, et sellise liidu pädevad organid sõlmiksid lepinguid enda nimel. Sellistel organitel ei ole siiski hääleõigust.

Artikkel 12

1. Käesolev konventsioon jõustub kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil viis artikli 11 lõikes 1 osutatud riiki on sellele ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerinud.

2. Riigi suhtes, kes kirjutab käesolevale konventsioonile ratifitseerimisreservatsioonita alla, ratifitseerib selle või ühineb sellega pärast seda, kui viis riiki on sellele ilma ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendid deponeerinud, jõustub käesolev konventsioon kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil osutatud riik on ratifitseerimisreservatsioonita alla kirjutanud või oma ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerinud.

3. Käesoleva konventsiooni lisa jõustub kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil viis lepinguosalist on kõnealuse lisa aktsepteerinud.

4. Iga riigi suhtes, kes aktsepteerib mõne lisa pärast seda, kui viis riiki on selle aktsepteerinud, jõustub kõnealune lisa kolme kuu möödumisel kuupäevast, mil see riik on aktsepteerimisest teatanud.

Artikkel 13

1. Riik võib käesoleva konventsiooni ratifitseerimisreservatsioonita allakirjutamise või ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerimise ajal või millal tahes pärast seda deklareerida nõukogu peasekretärile edastatud teatega, et käesolev konventsioon laieneb kõigile või osadele territooriumidele, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab. Selline teade jõustub kolm kuud pärast selle üleandmist nõukogu peasekretärile. Käesolevat konventsiooni ei kohaldata siiski teates nimetatud territooriumidel enne, kui konventsioon on asjaomases riigis jõustunud.

2. Riik, kes on käesoleva artikli lõike 1 alusel esitanud teate, millega käesolev konventsioon laieneb territooriumile, mille rahvusvaheliste suhete eest ta vastutab, võib käesoleva konventsiooni artiklis 14 sätestatud korras teatada nõukogu peasekretärile, et kõnealusel territooriumil konventsiooni enam ei kohaldata.

Artikkel 14

1. Käesoleva konventsiooni kehtivusaeg ei ole piiratud, kuid iga lepinguosaline võib käesoleva konventsiooni denonsseerida igal ajal pärast selle jõustumist artikli 12 alusel.

2. Denonsseerimisest teatatakse nõukogu peasekretäri juurde deponeeritava kirjaliku dokumendiga.

3. Denonsseerimine jõustub kuue kuu möödumisel denonsseerimisdokumendi kättesaamisest nõukogu peasekretäri poolt.

4. Käesoleva artikli lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ka käesoleva konventsiooni lisade suhtes; ning igal lepinguosalisel on õigus igal ajal pärast nende jõustumist konventsiooni artikli 12 alusel loobuda ühe või mitme lisa aktsepteerimisest. Lepinguosaline, kes loobub aktsepteerimast kõiki lisasid, loetakse konventsiooni denonsseerinuks.

Artikkel 15

1. Nõukogu võib esitada käesoleva konventsiooni muudatusettepanekuid. Nõukogu peasekretär kutsub kõiki lepinguosalisi osalema käesoleva konventsiooni muudatusettepanekute arutamisel.

2. Nõukogu peasekretär edastab selliste muudatusettepanekute teksti kõigile lepinguosalistele, teistele allakirjutanud riikidele ja neile nõukogu liikmesriikidele, kes ei ole käesoleva konventsiooni lepinguosalised.

3. Kuus kuud pärast soovitatud muudatusettepanekute sellise edastamise kuupäeva võib lepingosaline või, kui muudatus puudutab kehtivat lisa, lepinguosaline, kelle jaoks kõnealune lisa on siduv, teatada nõukogu peasekretärile, et:

a) tal on soovitatud muudatuse kohta vastuväide või

b) kuigi ta kavatseb soovitatud muudatuse aktsepteerida, ei ole selliseks aktsepteerimiseks vajalikud tingimused tema riigis veel täidetud.

4. Kui lepinguosaline saadab nõukogu peasekretärile käesoleva artikli lõike 3 punktis b osutatud teate, võib ta esitada muudatuse kohta vastuväite üheksa kuu jooksul pärast käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kuue kuu pikkuse ajavahemiku möödumist, kui ta ei ole teatanud peasekretärile soovitatud muudatuse aktsepteerimisest.

5. Kui soovitatud muudatusettepaneku kohta on esitatud vastuväide vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 või 4, ei loeta muudatusettepanekut vastuvõetuks ja sellel ei ole õiguslikku jõudu.

6. Kui soovitatud muudatusettepaneku kohta ei ole esitatud vastuväiteid vastavalt käesoleva artikli lõikele 3 või 4, loetakse muudatus vastuvõetuks alates allpool sätestatud kuupäevast:

a) lõikes 3 osutatud kuue kuu pikkuse ajavahemiku möödumisel, kui ükski lepinguosaline ei ole edastanud käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohast teadet;

b) kui mõni lepinguosaline on edastanud teate vastavale käesoleva artikli lõike 3 punktile b, siis kahest järgmisest kuupäevast varasemal kuupäeval:

- kuupäev, enne mida on sellise teate saatnud lepinguosalised nõukogu peasekretärile teatanud, et nad aktsepteerivad soovitatud muudatuse, tingimusel et, kui kõigist aktsepteerimistest teatati enne käesoleva artikli lõikes 3 osutatud kuue kuu pikkuse perioodi lõppemist, loetakse kõnealune kuupäev kõnealuse kuue kuu pikkuse perioodi lõppemiskuupäevaks;

- kuupäev, mil lõpeb käesoleva artikli lõikes 4 osutatud üheksa kuu pikkune ajavahemik.

7. Vastuvõetuks loetud muudatus jõustub kuus kuud pärast kuupäeva, mil see loeti vastuvõetuks või, kui soovitatud muudatuses on sätestatud muu ajavahemik, siis selle ajavahemiku möödumisel kuupäevast, mil muudatus loeti vastuvõetuks.

8. Nõukogu peasekretär teatab käesoleva konventsiooni lepinguosalistele ja muudele konventsioonile alla kirjutanud riikidele võimalikult kiiresti kõigist vastavalt käesoleva artikli lõike 3 punktile a soovitatud muudatuste kohta esitatud vastuväidetest ja kõigist käesoleva artikli lõike 3 punkti b kohaselt saadud teadetest. Seejärel teatab ta lepinguosalistele ja teistele konventsioonile alla kirjutanud riikidele, kas sellise teate saatnud lepinguosalisel või lepinguosalistel on muudatuse suhtes vastuväiteid või aktsepteerivad nad selle.

Artikkel 16

1. Sõltumata käesoleva konventsiooni artiklis 15 sätestatud muutmise korrast võib iga lisa, välja arvatud selle määratlusi muuta nõukogu otsusega. Nõukogu peasekretär kutsub kõiki käesoleva konventsiooni lepinguosalisi osalema lisade muudatusettepanekute arutamisel. Nõukogu peasekretär edastab selliselt otsustatud muudatusettepaneku teksti lepinguosalistele, teistele allakirjutanud riikidele ja neile nõukogu liikmesriikidele, kes ei ole käesoleva konventsiooni lepinguosalised.

2. Käesoleva artikli lõike 1 alusel otsustatud muudatused jõustuvad kuus kuud pärast seda, kui nõukogu peasekretär on neist teatanud. Iga lepinguosaline, kelle jaoks selliselt muudetav lisa on siduv, loetakse sellise muudatuse aktsepteerinuks, kui ta ei tee reservatsioone käesoleva konventsiooni artiklis 5 sätestatud korras.

Artikkel 17

1. Käesoleva konventsiooni ratifitseerinud või sellega ühinenud riik on sellega aktsepteerinud ka kõik konventsiooni muudatused, mis on jõustunud ratifitseerimis- või ühinemisdokumendi deponeerimise kuupäevaks.

2. Kui lisa aktsepteerinud riik ei tee reservatsioone käesoleva konventsiooni artikli 5 alusel, on ta sellega aktsepteerinud ka kõik selle lisa muudatusettepanekud, mis on jõustunud nõukogu peasekretärile aktsepteerimisest teatamise kuupäevaks.

Artikkel 18

Nõukogu peasekretär teatab käesoleva konventsiooni lepinguosalistele, teistele allakirjutanud riikidele, nendele nõukogu liikmesriikidele, kes ei ole käesoleva konventsiooni lepinguosalised, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile:

a) allakirjutamisest, ratifitseerimisest ja ühinemisest käesoleva konventsiooni artikli 11 alusel;

b) käesoleva konventsiooni ja iga lisa jõustumise kuupäevadest vastavalt artiklile 12;

c) teadetest, mis on saadud vastavalt artiklitele 9 ja 13;

d) teadetest ja teatistest, mis on saadud vastavalt artiklitele 5, 16 ja 17;

e) denonsseerimisest artikli 14 alusel;

f) mis tahes muudatusettepanekust, mis loetakse aktsepteerituks vastavalt artiklile 15, ja selle jõustumise kuupäevast;

g) mis tahes lisa muutmisest, mille nõukogu on vastu võtnud vastavalt artiklile 16, ja selle jõustumise kuupäevast.

Artikkel 19

Käesolev konventsioon registreeritakse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja artikli 102 kohaselt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadis nõukogu peasekretäri taotlusel.

Käesoleva tõenduseks on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

Sõlmitud tuhande üheksasaja seitsmekümne kolmanda aasta maikuu kaheksateistkümnendal päeval Kyotos inglise ja prantsuse keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, ühes eksemplaris, mis deponeeritakse nõukogu peasekretäri juurde, kes saadab tõestatud koopiad kõigile käesoleva konventsiooni artikli 11 lõikes 1 osutatud riikidele.

--------------------------------------------------

TOLLILADUSTAMISE LISA KOHTA

SISSEJUHATUS

Rahvusvahelisele kaubandusele on iseloomulik, et paljudel juhtudel ei ole importimise ajal teada, kuidas imporditud kaubad lõpuks realiseeritakse. See tähendab, et importijad on kohustatud kaupu lühema või pikema aja vältel ladustama.

Kui kaubad kavatsetakse reeksportida, on importija huvides kohaldada nende suhtes tolliprotseduuri, mis välistaks vajaduse maksta imporditollimakse ja impordimakse.

Kui kaubad on ette nähtud lõplikuks impordiks, on samuti importija huvides lükata imporditollimaksude ja impordimaksude tasumine edasi, kuni kaubad jõuavad tegelikult tarbijani.

Selleks et importijad saaksid selliseid võimalusi kasutada, on enamik riike näinud oma siseriiklike õigusaktidega ette tolliladustamisprotseduuri.

Imporditud kaubad ei ole siiski ainukesed kaubad, mille puhul võib kasutada tolliladustamist.

Näiteks mõnedes riikides on lubatud säilitada tolliladudes kaupu, millelt tuleb tasuda või millelt on tasutud siseriiklikud maksud ja koormised (siseriikliku päritoluga või eelnevalt, pärast imporditollimaksude ja impordimaksude tasumist imporditud kaubad), et nende suhtes võiks kohaldada sellistest siseriiklikest maksudest ja koormistest vabastamist või nende tagasimaksmist.

Kui tolliladudesse ladustatakse kaupu, mille suhtes on varem kohaldatud muud tolliprotseduuri või mille suhtes võib eksportimisel kohaldada imporditollimaksude ja impordimaksude tagasimaksmist, võib toll samuti vastavalt vajadusele lõpetada sellise muu tolliprotseduuri või maksta tagasi imporditollimaksud ja impordimaksud enne, kui kaup tegelikult reeksporditakse.

Käesoleva lisa sätteid ei kohaldata:

- kauba ajutistesse ladudesse ladustamise suhtes (tolli poolt heakskiidetud lukustatud rajatised ning suletud ja avatud ruumid, kus võib kaupu ladustada kuni tollivormistuseni),

- kauba vabasadamates ja vabatsoonides ladustamise suhtes,

- tingimisi imporditollimaksudest ja impordimaksudest vabastatud kaupade töötlemise ja valmistamise suhtes tollijärelevalve all tolli poolt heakskiidetud ruumides (seestöötlemise laod).

MÕISTED

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) tolliladustamisprotseduur — tolliprotseduur, mille alusel imporditud kaubad ladustatakse tollijärelevalve all määratud kohta (tolliladu) ilma imporditollimaksude ja tollimaksude tasumiseta;

b) imporditollimaksud ja impordimaksud — tollimaksud ja kõik muud maksud ja tasud, mis tuleb tasuda kaupade impordil või seoses impordiga, välja arvatud tasud summas, mis vastab osutatud teenuste ligilähedasele maksumusele;

c) tollikontroll — meetmed, mida võetakse õigusnormide täitmise tagamiseks ning mille rakendamise eest toll vastutab;

d) tagatis — see, mis tagab tolli rahuldaval viisil, et tolli ees olevad kohustused täidetakse; Tagatis on "üldine", kui sellega tagatakse mitmest eri toimingust tulenevate kohustuste täitmine;

e) isik — nii füüsiline kui juriidiline isik, kui kontekst ei eelda teisiti.

PÕHIMÕTE

1. Standard

Tolliladustamisprotseduuri reguleerivad käesoleva lisa sätted.

LADUDE LIIGID

2. Standard

Siseriiklike õigusaktidega nähakse ette kõigi importijate jaoks avatud tollilaod (avalikud tollilaod).

Märkus

Vastavalt siseriiklike õigusaktide sätetele võib avalikke tolliladusid hallata kas toll või muud asutused või füüsilised või juriidilised isikud.

3. Standard

Õigust ladustada imporditud kaupu avalikus tollilaos ei piirata ainult importijatega, vaid see laieneb ka kõigile teistele huvitatud isikutele.

4. Standard

Siseriiklike õigusaktidega nähakse ette tollilaod (eratollilaod), mida võivad kasutada ainult konkreetsed isikud, kui see on vajalik kaubanduse või tööstuse konkreetsete nõuete täitmiseks.

LADUDE ASUTAMINE

5. Standard

Tolliladude ehitamise ja planeerimise ning tollikontrolli korraldamise nõuded sätestab toll.

Märkus

Kontrollimist silmas pidades võib toll eelkõige:

- nõuda, et tollilaod lukustataks kahe lukuga (asjaomase isiku lukuga ja tolli lukuga),

- hoida ruumid alalise või pistelise järelevalve all,

- pidada või lasta pidada arvestust ladustatud kaupade üle (kasutades selleks kas spetsiaalset registrit või asjaomaseid deklaratsioone),

- inventeerida aeg-ajalt laos olevaid kaupu.

LADUDE HALDAMINE

6. Standard

Siseriiklike õigusaktidega nähakse ette isik või isikud, kes vastutavad imporditollimaksude ja impordimaksude tasumise eest kaupadelt, mille suhtes kohaldatakse tolliladustamisprotseduuri ning mida ei ole menetletud tolli rahuldaval viisil.

7. Standard

Kui nõutakse tagatist mitmest toimingust tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks, aktsepteerib toll üldist tagatist.

8. Soovituslik tava

Iga tagatise summa tuleks määrata võimalikult väike, võttes arvesse tõenäoliselt kohaldatavaid imporditollimakse ja impordimakse.

9. Soovituslik tava

Toll peaks loobuma tagatiste nõudmisest, kui ladu on tolli piisava järelevalve all, eelkõige kui ladu on tolli poolt lukustatud.

10. Standard

Toll sätestab tolliladude haldamise nõuded ning toll peab heaks kiitma kaupade tolliladudes ladustamise, inventeerimise ja arvepidamise korra.

KAUBAD, MIDA VÕIB LADUSTADA

11. Soovituslik tava

Avalikes tolliladudes peaks olema lubatud ladustada kõiki imporditud kaupu, millelt tuleb tasuda imporditollimaksud ja impordimaksud või mille suhtes kohaldatakse piiranguid või keelde, mille kehtestamise aluseks ei ole kõlblus, avalik kord, avalik julgeolek, üldine hügieen või rahvatervis ega veterinaaria või taimekaitsega seotud kaalutlused või mis ei ole seotud patentide, kaubamärkide ja autoriõiguste kaitsega, olenemata nende kogusest, päritoluriigist, lähteriigist ja sihtriigist.

Ohtlikke kaupu, kaupu, mis võivad teisi kaupu mõjutada, ja kaupu, mis nõuavad spetsiaalseid hoiutingimusi, võivad vastu võtta ainult spetsiaalselt nende vastuvõtmiseks ettenähtud tollilaod.

12. Standard

Pädev asutus sätestab tolliladustamisprotseduuri kohaldamise loas või asjaomastes sätetes, milliseid kaupu võib ladustada eratolliladudes.

13. Soovituslik tava

Tolliladudes peaks olema lubatud ladustada kaupu, millelt on ekspordi korral õigus saada tagasi imporditollimaksud ja impordimaksud, et sellise tagasimakse õigus tekiks viivitamata, tingimusel et nad seejärel eksporditakse.

14. Soovituslik tava

Kaupu, mille suhtes kohaldatakse ajutise impordi protseduuri, peaks saama tolliladudes ladustada edasiseks eksportimiseks või muuks lubatud realiseerimiseks ning kõnealusest protseduurist tulenevad kohustused loetakse sellisel juhul täidetuks.

15. Soovituslik tava

Tolliladudes peaks olema lubatud ladustada ekspordiks ette nähtud kaupu, millelt tuleb tasuda või millelt on tasutud siseriiklikud maksud või koormised, et nende suhtes võiks kohaldada sellistest siseriiklikest maksudest või koormistest vabastamist või nende tagasimaksmist, tingimusel et need kaubad hiljem eksporditakse.

LADUDESSE VASTUVÕTMINE

16. Standard

Siseriiklike õigusaktidega nähakse ette tingimused, mille kohaselt ladustatavad kaubad esitatakse pädevale tolliasutusele ja mille kohaselt esitatakse kaupade deklaratsioon.

LUBATUD TOIMINGUD

17. Standard

Igal isikul, kellel on õigus realiseerida ladustatud kaupu, on õigus:

a) kaupu kontrollida;

b) võtta proove ja näidiseid, tasudes vajaduse korral imporditollimaksud ja impordimaksud;

c) teostada kaupade säilitamiseks vajalikke toiminguid.

18. Standard

Ladustatud kaupu võib pakendi või turunduskvaliteedi parandamiseks või veoks ettevalmistamiseks tavapärasel moel käidelda, näiteks ümber jaotades, pakendeid rühmitades, sorteerides ja liigitades ja ümber pakendades.

LADUSTAMISE KESTUS

19. Standard

Tollilaos ladustamise lubatud maksimaalne kestus määratakse kindlaks kaubavahetuse vajadusi nõuetekohaselt arvesse võttes ning see ei ole väiksem kui üks aasta.

OMANDI ÜLEMINEK

20. Standard

Ladustatud kaupade omandi üleminek on lubatud.

KAUPADE KAHJUSTUMINE, KAOTSIMINEK VÕI HÄVIMINE

21. Standard

Juhuslikult või vääramatu jõu tagajärjel kahjustunud või rikutud kaubad võib enne tollilaost väljaviimist lubada vabasse ringlusse nii, nagu oleksid nad imporditud kahjustatud või rikutud olekus.

22. Standard

Kui ladustatud kaubad on hävinud või lõplikult kadunud õnnetuse või vääramatu jõu tagajärjel, ei kohaldata nende suhtes imporditollimakse ega impordimakse, kui selline hävimine või kaotsiminek on tolliasutusi rahuldaval moel nõuetekohaselt tõendatud.

Kui pärast hävimist alles jäänud jäätmed ja jäägid lubatakse vabasse ringlusse, kohaldatakse nende suhtes imporditollimakse ja impordimakse, mida kohaldataks sellises olukorras imporditud jäätmete ja jääkide suhtes.

23. Standard

Kaupade realiseerimise õigust omava isiku taotlusel võib ladustatud kaubad, olenevalt tolliasutuse otsusest, tervikuna või osaliselt anda üle riigile või hävitada või muuta tolli järelevalve all kaubanduslikult väärtusetuks. Selline üleandmine või hävitamine ei tohi tekitada riigile kulutusi.

Kui pärast hävimist alles jäänud jäätmed ja jäägid lubatakse vabasse ringlusse, kohaldatakse nende suhtes imporditollimakse ja impordimakse, mida kohaldataks sellises olukorras imporditud jäätmete ja jääkide suhtes.

LAOST VÄLJAVIIMINE

24. Standard

Kaupade realiseerimise õigust omaval isikul on lubatud viia kaubad tervikuna või osaliselt laost välja reekspordiks, vabasse ringlusse lubamiseks, teise tollilattu viimiseks või mõne muu tolliprotseduuri kohaldamiseks, võttes arvesse igal üksikjuhul kohaldatavaid tingimusi ja vorminõudeid.

VABASSE RINGLUSSE LUBATUD KAUBAD

25. Standard

Siseriiklikes õigusaktides sätestatakse ajahetk, mida tuleb arvesse võtta, et määrata kindlaks laost vabasse ringlusse lubamise eesmärgil välja viidava kauba väärtus ja kogus ning selle suhtes kohaldatavate imporditollimaksude ja impordimaksude määrad.

LAOST VÄLJAVIIMATA KAUBAD

26. Standard

Siseriiklikes õigusaktides nähakse ette kord, mida tuleb järgida, kui kaupu ei viida tollilaost välja ettenähtud aja jooksul.

27. Soovituslik tava

Kui toll müüb tollilaost väljaviimata kaubad, peaks pärast imporditollimaksude ja impordimaksude ja kõigi muude tasude ja kulude mahaarvamist alles jääv müügitulu minema võimaluse korral isiku(te)le, kellel on õigus seda saada, või jääma kindlaksmääratud ajaks nende käsutusse.

TEAVE LADUDE KOHTA

28. Standard

Tolliasutused tagavad, et kogu tolliladustamisprotseduure käsitlev teave on kõigile huvilistele vabalt kättesaadav.

--------------------------------------------------