Protokoll

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Guinea Vabariigi vahelises Guinea rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus ajavahemikuks 1. jaanuar 2004 kuni 31. detsember 2008

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2004 viie aasta jooksul antakse käesoleva kokkuleppe artiklile 2 vastavad kalapüügivõimalused järgmiselt:

1. traalerid merikogerlaste ja peajalgsete püügiks:

- 2004. aasta keskmine: 2500 brutoregistertonni (brt) kuus,

- 2005. aasta keskmine: 3000 brutoregistertonni (brt) kuus,

- 2006. aasta keskmine: 3500 brutoregistertonni (brt) kuus,

- 2007. aasta keskmine: 3500 brutoregistertonni (brt) kuus,

- 2008. aasta keskmine: 3500 brutoregistertonni (brt) kuus,

Täiendavate kalapüügivõimaluste puhul, mida kohaldatakse alates 2005. aastast merikogerlaste ja peajalgsete traalerite suhtes, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

- kättesaadavad teaduslikud tõendid varude hea seisu kohta,

- väljapoole kokkuleppe kohaldamisala jäävate litsentside kvootide vastav vähendamine,

- kalapüügivõimaluste kasutamise rahuldav tase;

2. krevetipüügitraalerid: aasta keskmine: 1500 brutoregistertonni (brt) kuus,

3. tuunikülmutusseinerid: 34 laeva;

4. ritvõngedega tuunipüügilaevad: 14 laeva;

5. triivõngejadaga kalapüügilaevad: 9 laeva.

Kokkuleppe artiklis 10 sätestatud ühiskomitee analüüsib olukorda ning teeb vajaduse korral ja kui ressursside seis seda võimaldab otsuse anda täiendavaid kalapüügivõimalusi ning lisada kokkuleppesse uusi kalaliike ning sätestada tehnilised ja majanduslikud tingimused, mille alusel neid võib ühenduse laevadega püüda.

Artikkel 2

1. Kokkuleppe artiklis 8 osutatud rahaline toetus artiklis 1 sätestatud kalapüügivõimaluste osas on järgmine:

2004. aastal 3400000 eurot (millest 2000000 eurot on rahaline hüvitis ning 1400000 eurot on käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete jaoks);

2005. aastal 3825000 eurot (millest 2200000 eurot on rahaline hüvitis ning 1625000 eurot on käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete jaoks);

2006. aastal 4250000 eurot (millest 2300000 eurot on rahaline hüvitis ning 1950000 eurot on käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete jaoks);

2007. aastal 4250000 eurot (millest 2300000 eurot on rahaline hüvitis ning 1950000 eurot on käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete jaoks);

2008. aastal 4250000 eurot (millest 2300000 eurot on rahaline hüvitis ning 1950000 eurot on käesoleva protokolli artiklis 3 nimetatud meetmete jaoks).

Rahaline hüvitis makstakse hiljemalt esimese aasta (st 2004) 30. septembriks ja iga järgmise aasta 1. veebruariks (2005, 2006, 2007 ja 2008).

Kui artikli 1 lõikes 1 osutatud täiendavaid kalapüügivõimalusi ei anta, kohandatakse ühenduse poolt Guinea Vabariigile antavat rahalist toetust proportsionaalselt eespool sätestatud summaga.

2. Rahalise hüvitise kasutamine on Guinea Vabariigi Valitsuse ainupädevuses.

3. Hüvitis makstakse riigikassas avatud arvelduskontole, mille Guinea Vabariigi valitsus täpsustab.

Artikkel 3

Kokkuleppe pooled lepivad kokku seoses Guinea kalavarude säästliku kasutamisega saavutatavates eesmärkides. Osa artikli 2 lõikes 1 ette nähtud rahalise hüvitise üldsummast on ette nähtud nende meetmete rahastamiseks, mis võetakse nimetatud eesmärkide saavutamiseks, nagu on sätestatud valitsuse valdkondlikus kavas, ning vastavalt järgmisele jaotusele:

(Eurodes) |

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

Suurendada teadmisi Guinea Vabariigi kalastusvööndi kalavarude ja bioloogiliste ressursside kohta | 250000 | 350000 | 419835 | 419835 | 419835 |

Kalastusjärelevalve toetamine ja püügikoormuse reguleerimine | 400000 | 425000 | 557115 | 557115 | 557115 |

Mittetööstusliku kalapüügi korraldamine | 175000 | 223000 | 277680 | 277680 | 277680 |

Kalandusministeeriumi struktuuride tugevdamine | 250000 | 250000 | 277680 | 277680 | 277680 |

Koolitamise toetamine erinevates kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades | 150000 | 152000 | 167115 | 167115 | 167115 |

Guinea Vabariigi panus ja osalemine rahvusvahelistes kalandusorganisatsioonides | 175000 | 225000 | 250575 | 250575 | 250575 |

Kokkuleppe pooled kohustuvad kehtestama näitajad, mille abil saab hinnata, mil määral on eespool nimetatud eesmärgid saavutatud.

Meetmete ja nendega seoses jagatud aastaste summade üle otsustab kalandusministeerium, kes teatab sellest Euroopa Komisjonile.

Need aastased summad tehakse asjaomastele asutustele kättesaadavaks hiljemalt 30. septembriks 2004 esimesel aastal ja 2. maiks järgmistel aastatel ning need makstakse kalandusministeeriumi määratud pangakontole nende summade kasutamiseks sätestatud ajakava kohaselt. Kalandusministeerium teatab selliste maksete tegemiseks kasutatavad pangakontonumbrid.

Hiljemalt kolm kuud pärast aasta möödumist käesoleva protokolli jõustumisest, edastab kalandusministeerium Euroopa Komisjoni delegatsioonile põhjaliku aruande esimese aasta kohta ning üksikasjaliku aruande järgmiste aastate kohta seoses sellega, mil määral on eespool nimetatud eesmärgid saavutatud kasutusele võetud näitajate põhjal. Euroopa Komisjon jätab endale õiguse küsida kalandusministeeriumilt mis tahes lisateavet tulemuste kohta ning vaadata asjaomased maksed üle, kui meetmeid ei rakendata.

Artikkel 4

Guinea Vabariik võtab endale kohustuse arendada kalanduse järelevalve poliitikat. Selleks toetab Euroopa Ühendus rahaliselt Guinea Vabariigis kalanduse järelevalvetegevuste tugevdamist, eraldades 2004. aastal 500000 eurot ja 2005. aastal 300000 eurot vähemalt kahe kontrollilaeva ostmiseks. Guinea Vabariigi valitsus ostab need laevad vastavalt Guinea valitsuse kehtivatele normidele ning peab kogu laevade väljavalimise ajal ja enne seadmete ostmist nõu Euroopa Komisjoniga.

Artikkel 5

Kui ühendus artiklites 2 ja 3 ettenähtud summasid ei tasu, võib käesoleva protokolli kohaldamise peatada.

Artikkel 6

Kui tõsised asjaolud, välja arvatud loodusnähtused, takistavad kalapüüki Guinea Vabariigi majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada rahalise toetuse maksmise ajavahemiku jooksul, mil kalapüük on takistatud, pärast seda, kui pooled on selle üle nõu pidanud.

Rahalisi toetusi hakatakse maksma uuesti pärast seda, kui olukord on normaliseerunud ja pooled on pärast nõupidamist kinnitanud, et olukord võimaldab tõenäoliselt tavapärast kalapüüki jätkata.

Artikkel 7

Pooled kohustuvad edendama ühenduse ja Guinea ühisettevõtete loomist selleks, et kasutada ühiselt Guinea Vabariigi majandusvööndi kalavarusid.

Ühenduse laevaomanikele, kes sellistes ühisettevõtetes osalevad, antakse kalapüügilitsentside väljastamisel eelis ning nende puhul kohaldatakse soodustusena tasude vähendamist. Guinea Vabariigi valitsus kohustub andma investeerimiseeskirjades sätestatud vahendeid.

Lisaks sellele peavad laevaomanikud lossima Guineas kogu kala, mis ei ole suunatud ühenduse turule.

Artikkel 8

Euroopa Ühenduse ja Guinea Vabariigi valitsuse vahelise Guinea rannikuvetes kalastamise kokkuleppe lisa asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 9

Käesolev protokoll jõustub selle allakirjutamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2004.

--------------------------------------------------

LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED GUINEA VABARIIGI KALASTUSVÖÖNDIS

1. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded

Asjaomased ühenduse asutused esitavad vähemalt 30 päeva enne taotletava kehtivusaja algust Guinea Vabariigi kalandusministeeriumile Guinea Vabariigis asuva Euroopa Komisjoni delegatsiooni vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda.

Taotlused esitatakse vormidel, mis kalandusministeerium on selleks ette näinud; näidis on lisatud käesolevale protokollile (liide 1).

Litsentsitaotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud, ning mõõtekirja koopia. Makse tehakse Guinea Vabariigi riigikassas avatud kontole.

Iga laeva peab esindama Guinea kodakondsusega ja Guinea Vabariigis asutatud esindaja. Esindaja nimi ja aadress tuleb märkida litsentsitaotluses.

Tasud hõlmavad kõik kohalikud ja riiklikud maksud, v.a sadamalõivud ja teenustasud.

Kui tasu maksmise kohta on saadud tõend, kirjutatakse litsentsile alla. Litsentsi väljastab kalandusministeerium laevaomanikele või nende esindajatele Guinea Vabariigis asuva Euroopa Komisjoni delegatsiooni kaudu 30 päeva jooksul pärast eespool nimetatud maksetõendi kättesaamist. Kui litsents allkirjastatakse siis, kui Euroopa Komisjoni delegatsiooni ametiruumid on suletud, saadetakse see otse laeva esindajale ning litsentsi koopia saadetakse delegatsioonile.

Litsentside kehtivusaja määramisel kasutatakse järgmisi aastaseid ajavahemikke:

- esimene ajavahemik: 1. jaanuar 2004 – 31. detsember 2004,

- teine ajavahemik: 1. jaanuar 2005 – 31. detsember 2005,

- kolmas ajavahemik: 1. jaanuar 2006 – 31. detsember 2006,

- neljas ajavahemik: 1. jaanuar 2007 – 31. detsember 2007,

- viies ajavahemik: 1. jaanuar 2008 – 31. detsember 2008.

Litsentside kehtivusaeg ei tohi alata ühe ning lõppeda järgmise ajavahemiku kestel.

Vastavalt kokkuleppe artikli 4 lõikele 1 võivad Euroopa Ühenduse liikmesriigi lipu all sõitvad laevad tegeleda kalapüügiga Guinea kalastusvööndis ainult siis, kui neil on käesoleva protokolli alusel väljastatud kalapüügilitsents kooskõlas eespool nimetatud korraga.

Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda. Ühenduse taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral võib laeva litsentsi asendada siiski uue litsentsiga, mis on antud mõnele teisele sarnaste omadustega laevale. Esimese laeva omanik tagastab tühistatud litsentsi Guinea Vabariigis asuva Euroopa Komisjoni delegatsiooni kaudu kalandusministeeriumile.

Uuele litsentsile kantakse:

- väljaandmise kuupäev,

- uue litsentsi kehtivusaeg, mis hõlmab ajavahemikku alates asenduslaeva saabumiskuupäevast kuni asendatava laeva litsentsi aegumiskuupäevani.

Sellisel juhul ei pea järelejäänud kehtivusaegade eest kokkuleppe artikli 5 teises lõikes sätestatud litsentsitasu maksma. Asenduslaev läbib tehnilise kontrolli Conakry sadamas, nagu on sätestatud lõike 1 punktis 1.1, kui seda ei ole juba tehtud.

Litsents peab alati pardal olema.

1.1. Traalerite suhtes kohaldatavad sätted

1. Iga laev on kohustatud kord aastas enne litsentsi väljastamist minema Conakry sadamasse kontrolli, mis on sätestatud hetkel kehtivate eeskirjade ja määrustega. Kontrollijad on üksnes selleks nõuetekohaselt volitatud isikud ja kontroll peab toimuma 24 töötunni jooksul alates laeva saabumisest sadamasse, kui saabumisest on teatatud ette vähemalt 48 tundi. Kui litsents uuendatakse sama kalendriaasta jooksul, vabastatakse laevad täiendavast kontrollist.

Tehnilise kontrolli kulud kannavad laevaomanikud ning need ei tohi ületada 250 eurot laeva kohta aastas.

2. a) Litsentse antakse välja kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks. Neid saab uuendada. Protokolli artikli 1 alusel antud kalapüügivõimaluste kasutamisel võetakse arvesse litsentside kehtivusaega.

Kvartalilitsentsid algavad 1. jaanuaril, 1. aprillil, 1. juulil ja 1. oktoobril.

Poolaasta litsentsid algavad 1. jaanuaril ja 1. juulil.

Aastalitsentsid algavad 1. jaanuaril.

b) Laevaomanike makstavad tasud, väljendatud eurodes brutoregistertonni kohta, on järgmised:

- aastased litsentsid:

laevad merikogerlaste püügi jaoks: 197 eurot brutoregistertonni kohta

laevad peajalgsete püügi jaoks: 219 eurot brutoregistertonni kohta

krevetipüügilaevad: 279 eurot brutoregistertonni kohta,

- poolaasta litsentsid:

laevad merikogerlaste püügi jaoks: 102 eurot brutoregistertonni kohta

laevad peajalgsete püügi jaoks: 113 eurot brutoregistertonni kohta

krevetipüügilaevad: 144 eurot brutoregistertonni kohta,

- kvartalilitsentsid:

laevad merikogerlaste püügi jaoks: 52 eurot brutoregistertonni kohta

laevad peajalgsete püügi jaoks: 58 eurot brutoregistertonni kohta

krevetipüügilaevad: 73 eurot brutoregistertonni kohta

Neid tasusid suurendatakse alates 2006. aastast 2,5 % võrra.

1.2. Tuunilaevade ja triivõngejadaga kalapüügilaevade suhtes kohaldatavad sätted

Litsents peab alati pardal olema; kalapüük on siiski lubatud pärast Euroopa Komisjoni poolt Guinea Vabariigi kalandusministeeriumile saadetud ettemakseteate kättesaamist. Laevad kantakse kalapüügiloaga laevade nimekirja, mis saadetakse kalanduse kontrollimise eest vastutavatele Guinea ametiasutustele. Litsentsi originaali kättesaamiseni on võimalik saada litsentsi faksikoopia; kõnealust koopiat tuleb hoida pardal.

Aastane litsentsitasu on 25 eurot iga Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud tonni kohta.

Litsentsid antakse välja pärast seda, kui riigikassasse on makstud aastane ettemakse 2500 eurot iga tuunipüügiseineri kohta, 400 eurot iga tuunipüügi ritvõngelaeva kohta ja 1000 eurot iga triivõngejadaga kalapüügilaeva kohta; see ettemakse vastab:

- seinerite puhul 100 tonni aastas püütud tunnikala eest,

- tuunipüügi ritvõngelaevade puhul 16 tonni aastas püütud kala eest,

- triivõngejadaga kalalaevade puhul 40 tonni aastas püütud kala eest.

Euroopa Komisjon ja Guinea kalandusministeerium koostavad ühiselt kalastusperioodi eest tasumisele kuuluvate maksude lõpliku arvestuse iga kalendriaasta lõpus, võttes arvesse eespoolt osutatud ettemakseid ja tasusid. Arvestus koostatakse püügiaruannete alusel, mis põhinevad iga laevaomaniku püügideklaratsioonidel. Püügiaruanne peab olema kinnitatud püügiandmete kontrollimise eest vastutava teadusasutuse poolt, näiteks Institut de recherche pour le développement (IRD), Instituto Espańol de Oceanografķa (IEO), Instituto Portuguźs de Investigaēćo Marķtima (IPIMAR) ja Centre national des sciences halieutiques de Boussoura (CNSHB - dg@cnshb.org.gn) poolt. Arvestus edastatakse ühel ajal nii kalandusministeeriumile kui ka laevaomanikele. Laevaomanikud teevad kõik täiendavad maksed Guinea Vabariigi riigikassas avatud arvele hiljemalt 30 päeva jooksul alates lõpliku arvestuse teatavaks tegemisest.

Kui lõpliku arvestuse summa on madalam kui eespool nimetatud summa, ei pea laevaomanikule summade vahet tagasi maksma.

2. Püügiaruanne

Kõik ühenduse laevad, kellel on kokkuleppe alusel lubatud püüda kala Guinea Vabariigi vetes, saadavad püügiaruande kalandusministeeriumile ning selle koopia Guinea Vabariigis asuvale Euroopa Komisjoni delegatsioonile allpool sätestatud korras:

- traalerite puhul deklareeritakse kalasaak käesolevale protokollile lisatud vormi alusel (liide 2). Need aruanded koostatakse igal kuul ja esitatakse vähemalt kord kvartalis;

- tuunipüügiseinerite, tuunipüügi ritvõngelaevade ja triivõngejadaga kalalaevade puhul peetakse iga püügiperioodi kohta Guinea Vabariigi kalastusvööndis liite 3 kohast püügipäevikut. See vorm tuleb saata kalandusministeeriumile Guinea Vabariigis asuva Euroopa Komisjoni delegatsiooni kaudu hiljemalt 45 päeva jooksul pärast kalapüügiretke.

Aruande vormid tuleb täita loetavalt ja neile peab alla kirjutama laeva kipper. Vormi peavad täitma kõik litsentsi saanud laevad isegi juhul, kui nad ei ole kala püüdnud.

Kui neid sätteid ei järgita, on kalandusministeeriumil õigus asjaomase laeva litsents peatada ja rikkumise kordumise korral keelduda sellele laevale uue litsentsi väljastamisest, kuni vorminõuded on täidetud. Sellisel juhul teavitatakse Guinea Vabariigis asuvat Euroopa Komisjoni delegatsiooni.

Kokkuleppe artiklis 10 sätestatud ühiskomitee kaalub vajaduse korral võimalust paigaldada ühenduse laevadele seadmed kalapüügialase teabe elektrooniliseks edastamiseks.

3. Kalasaagi lossimine

Selleks, et aidata kaasa Guinea inimeste varustamisele kalaga, on traalerid, millel on luba kalastada Guinea Vabariigi kalastusvööndis, kohustatud lossima aastas tasuta 200 kg kala brutoregistertonni kohta.

Lossida võib üksikult või koos; märkida tuleb asjaomased laevad.

4. Kaaspüük

4.1. Merikogerlaste püügiga tegelevate laevade pardal ei tohi olla rohkem kui 9 % vähke või 9 % peajalgseid Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist.

Peajalgsete püügiga tegelevate laevade pardal ei tohi olla rohkem kui 9 % vähke või 9 % merikogerlasi Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist.

Hallide krevettide püügiga tegelevate laevade pardal ei tohi olla rohkem kui 15 % merikogerlasi või 10 % peajalgseid Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist.

4.2. Neid piiranguid võib siiski ajutiselt ületada punkti 5 alapunktides a, b ja c märgitud määrade piires tingimusel, et igast sellisest ületamisest teatatakse kalandusministeeriumi poolt ametisse määratud ametiasutustele, mis võivad korraldada ülemääraste püügikoguste kokkukogumise merel, või anda juhiseid sellise saagi ajutiseks hoidmiseks eesmärgiga need hiljem kokku koguda või vette tagasi lasta. Esimesel juhul määrab ministeerium mõistliku tähtaja, mille jooksul saak kooskõlas liites 4 sätestatud korraga kokku kogutakse. Ülemäärast kaaspüüki ei või pärast nimetatud tähtaega laeva pardal hoida.

4.3. Punktis 4.1 osutatud piirangute ületamisest teatatakse viivitamata punktis 4.2 osutatud asutustele. Kui need asutused otsustavad väljastada juhendi ülemäärase kaaspüügi ajutiseks hoidmiseks eesmärgiga see hiljem kokku koguda, saadetakse punkti 5 alapunktides a, b ja c osutatud tasemete saavutamisel teine teade. Neid tasemeid ei tohi mingil juhul ületada ning ülemäärane saak lastakse viivitamata vette tagasi. Pärast teist teadet võivad punktis 4.2 osutatud asutused otsustada, et ülemäärane saak kogutakse merel kokku, või väljastada juhendi nende vette tagasilaskmiseks. Laeva kipper võib siiski otsustada, et ta lossib saagi sadamas tasuta.

4.4. Punktides 4.2 ja 4.3 osutatud teadete koostamise eest vastutab kipper, kes võtab arvesse kalandusministeeriumi määratud laeval toimuvas vaatlusprogrammis osaleva vaatleja kogutud teavet. Sellise vaatleja puudumine ei vabasta kiprit selliste teadete tegemist kohustusest.

4.5. Merel kokku kogutud saagid või kooskõlas punktidega 4.2 ja 4.3 lossitud saak antakse tasuta üle selleks, et aidata kaasa kohalike elanike varustamisele. Neid kalasaake võetakse arvesse selleks, et täita punktis 3 sätestatud tingimust, mis näeb ette, et igal aastal lossitakse 200 kg kala brutoregistertonni kohta tasuta.

5. Vette tagasilaskmine

Merikogerlaste, vähkide ja peajalgsete turustamiskõlbulike liikide vette tagasilaskmine on keelatud, välja arvatud juhul, kui Guinea kalandusasutused seda selgelt lubavad ja kui nende liikide kaaspüük ulatub järgmiste tasemeteni:

a) merikogerlaste püügiga tegelevate traalerite puhul rohkem kui 13,5 % vähke ja 13,5 % peajalgseid Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist;

a) peajalgsete püügiga tegelevate traalerite puhul 13,5 % vähke ja 52,5 % merikogerlasi Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist;

a) krevetipüügitraalerite puhul 22,5 % merikogerlasi ja 15 % peajalgseid Guinea Vabariigi kalastusvööndis püütud kogusaagist.

6. Meremeeste munsterrolli kandmine

Omanikud, kellele on käesoleva kokkuleppe kohaselt püügilitsents antud, pakuvad Guinea kodanikele praktilist kutseõpet vastavalt allpool sätestatud tingimustele ja piirangutele.

6.1. Iga traaleriomanik kohustub tööle võtma:

- kaks Guinea meremeest laevadel, mille mahutavus on kuni 200 brt,

- kolm Guinea meremeest laevadel, mille mahutavus on 200–350 brt,

- neli Guinea meremeest laevadel, mille mahutavus on üle 350 brt.

6.2. Tuunipüügiseineritele võetakse alaliselt tööle kuus Guinea meremeest.

6.3. Tuunipüügi ritvõnglaevadele võetakse tööle viis Guinea meremeest selleks ajaks, mille jooksul laev on tegelikult Guinea vetes, ning selliselt, et iga laeva kohta on üks meremees.

6.4. Triivõngejadaga kalapüügilaevadele kohustuvad laevaomanikud tööle võtma kaks Guinea meremeest laeva kohta ajaks, mil laev on tegelikult Guinea vetes.

6.5. Nende Guinea meremeeste töötasud määratakse enne litsentside väljaandmist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja kalandusministeeriumi vastastikusel kokkuleppel; töötasu maksavad laevaomanikud ja need peavad sisaldama meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalmaksu (sealhulgas elu-, õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus).

Kui meremehi ei palgata, on tuunipüügiseinerite, tuunipüügi ritvõngelaevade ja triivõngejadaga kalalaevade omanikud kohustatud maksma kalandusministeeriumile põhisumma, mis võrdub kooskõlas punktidega 6.2, 6.3 ja 6.4 kalastushooajaks palkamata jäetud meremeeste palkadega.

Seda summat kasutatakse Guinea Vabariigi meremeeste/kalurite koolituseks ja see makstakse kalandusministeeriumi täpsustatud arvelduskontole.

6.6. Ühenduse laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tõhusat tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.

6.7. Kohalike meremeeste töölepingud, mille koopia antakse allakirjutanutele, koostatakse laevaomanike esindaja(te) ning meremeeste ja/või nende ametiühingute või nende esindajate vahel, pidades nõu asjaomaste kohalike ametiasutustega. Lepingutega hõlmatakse meremeeste suhtes kohaldatav sotsiaalkindlustus, sealhulgas elukindlustus ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustust. Kohalike meremeeste/kalameeste palgatingimused ei tohi olla halvemad kui kalanduskokkuleppele alla kirjutanud riigi meremeestel/kalameestel ning palgad ei tohi mingil juhul olla ILO standarditest madalamad

6.8. Kui tööandjaks on kohalik ettevõte, tuleb töölepingusse märkida laevaomaniku nimi ja lipuriik.

6.9. Lisaks sellele tagavad laevaomanikud töölevõetud kohalikele meremeestele samasugused elu- ja töötingimused kui ühenduse meremeestele.

7. Vaatlejad

7.1. Iga traaler võtab pardale kalandusministeeriumi määratud vaatleja.

Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui kaks järjestikust püügireisi.

7.2. Tuunipüügiseinerid ja triivõngejadaga kalalaevad võtavad vaatleja pardale Guinea ametiasutuste taotluse korral. Guinea asutused määravad kindlaks vaatlejate pardaloleku aja, mis üldreeglina ei ole pikem, kui nende kohustuste täitmiseks vajalik aeg.

7.3. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatlejad:

- jälgivad laevade püügitegevust,

- kontrollivad püügiga tegelevate laevade asukohta,

- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,

- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,

- kontrollivad Guinea vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

- kontrollivad kaaspüügi protsendimäära ja hindavad vette tagasi lastud turustamiskõlbulike merikogerlaste, vähkide ja peajalgsete liikide koguseid,

- edastavad kord nädalas raadio teel kalapüügiandmed, sealhulgas pardal oleva saagi ja kaaspüügi kogused.

Pardal olles peavad vaatlejad:

- tegema kõik selleks, et nende pardalevõtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,

- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust.

- koostama tegevusaruande ja edastama selle Guinea pädevatele asutustele ning saatma selle koopia Euroopa Komisjoni delegatsioonile.

Laevaomanik või tema esindaja ning Guinea asutused lepivad kokku tingimustes, mille alusel vaatlejad pardale võetakse. Nende töötasud ja sotsiaalkindlustusmaksed tasub kalandusministeerium. Laevaomanikud maksavad oma esindajate kaudu kalastuse seire ja kaitse riiklikule keskusele (Centre national de surveillance et de protection des pźches) 15 eurot iga päeva eest, mille jooksul vaatleja on traaleri pardal ning 10 eurot iga päeva eest, mille jooksul vaatleja on tuunipüügiseineri või triivõngejadaga kalapüügilaeva pardal. Laevaomanikud, kes ei saa vaatlejaid pardale võtta ega võimaldada nende laevast lahkumist Guinea asutustega kokku lepitud Guinea sadamas, kannavad vaatlejate laevaletuleku ja laevalt lahkumise kulud.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardalevõtmise kohustusest.

8. Kontroll ja seire

Guinea Vabariigi kalastusvööndis kala püüdvad ühenduse laevad lubavad oma pardale kontrollimise ja vaatluse eest vastutavad Guinea Vabariigi ametiisikud ning abistavad neid nende ülesannete täitmisel. Ametiisik ei või pardal viibida kauem, kui on vaja saagi pisteliseks kontrollimiseks ja muu kalastustegevusega seotud kontrolli tegemiseks.

9. Kalastusvööndid

9.1. Protokolli artiklis 1 osutatud laevadel, sealhulgas elussööda püügiks kasutatavatel ritvõngedega tuunipüügilaevadel, on lubatud kala püüda 10 meremiili kaugusel asuvates vetes.

9.2. Guinea Vabariik kohustub lisama oma 2004. aasta ning järgmiste aastate kalapüügikavasse käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul sätte, millega jäetakse Guinea mittetööstusliku kalapüügiga tegelevatele laevadele ranniku ja samasügavusjoonest 20 meetri vaheline kalastusvöönd ja juhul, kui see samasügavusjoon on kuni 12 meremiili kaugusel rannikust, siis rannikust 12 meremiili kaugusele ulatuv kalastusvöönd.

Selleks, et vältida ühenduse laevade diskrimineerimist, tuleks seda sätet kohaldada ühenduse laevade suhtes ainult siis, kui seda kohaldatakse eranditult kõikide tööstusliku kalapüügiga tegelevate laevade suhtes.

Guinea Vabariik teatab komisjonile selle meetme kohaldamise kuupäeva kuu aega ette. Kuni selle ajani on ühenduse laevade kalastusvöönd punktis 9.1 määratletud vöönd.

10. Väikseimad lubatud võrgusilmad

Traalnooda väikseim lubatud võrgusilma suurus (täielikult väljavenitatult) on järgmine:

- 40 mm hallide krevettide puhul,

- 70 mm peajalgsete puhul,

- 70 mm merikogerlaste puhul,

- 16 mm seinnoodaga elussööda puhul.

Need võrgusilma suurused kehtivad ka traalide puhul, mida kasutatakse ulgseadmega kalastamiseks.

11. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine

Kõik ühenduse laevad, mis kavatsevad siseneda Guinea Vabariigi kalastusvööndisse või sealt lahkuda, teatavad sellest kalastuse seire riiklikule keskusele (CNSP – Centre national de surveillance des pźches) vähemalt kaheksa tundi ette. Nad teatavad iga kord, kui nad Guinea kalastusvööndisse sisenevad ja sealt lahkuvad, kuupäeva, kellaaja ja asukoha.

CNSP teatab laevaomanikele litsentsi väljaandmisel raadiojaama kutsungi, sagedused ja tööaja.

Juhul kui raadioside ei ole võimalik, võib kasutada teisi viise, näiteks faksi (CNSP: 224-41 36 60 või kalandusministeerium: 224-41 43 10) või e-posti (cnsp94_gn@yahoo.fr).

12. Laeva peatamine

12.1. Euroopa Ühenduse delegatsiooni Guinea Vabariigis teavitatakse 48 tunni jooksul mis tahes kalalaeva peatamisest Guinea Vabariigi kalastusvööndis, mis püüab kala ühenduse liikmesriigi lipu all Guinea Vabariigi kalastusvööndis käesoleva kokkuleppe alusel või ühenduse ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kokkuleppe alusel, ning delegatsioonile edastatakse samal ajal lühike aruanne laeva peatamisega seotud asjaolude ja peatamise põhjuste kohta.

12.2. Laevade puhul, millel on kalapüügiluba Guinea vetes, ei võeta laeva kipri, meeskonna, laeva lasti ega varustuse suhtes meetmeid (välja arvatud võimalikku rikkumist tõendava materjali kaitsemeetmed) enne nõupidamist, mis korraldatakse 48 tunni jooksul pärast eespool nimetatud teabe saamist ja millest võtavad osa Euroopa Komisjoni delegatsioon, kalandusministeerium ja kontrolliasutused ning soovi korral ka asjaomase liikmesriigi esindaja.

Koosolekul vahetavad pooled asjakohaseid dokumente ja teavet, esmajoones automaatselt registreeritud andmeid laeva asukohtade kohta püügireisi ajal kuni laeva peatamiseni, mis aitavad selgitada olukorra põhjustanud asjaolusid.

Koosoleku tulemustest ja kõigist laeva peatamisega seotud meetmetest teatatakse laevaomanikele või nende esindajatele.

12.3. Enne kohtumenetluse alustamist üritatakse eeldatav rikkumine lahendada kokkuleppemenetluse abil. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

12.4. Kui küsimust ei saa lahendada kokkuleppe teel ning kui küsimus läheb lahendamisele pädevasse kohtusse, määrab asjakohane asutus 48 tunni jooksul pärast kokkuleppemenetluse lõppemist ja enne kohtuotsuse tegemist pangatagatise, mille tasub laevaomanik. Tagatise suurus ei tohi ületada siseriiklike õigusaktide alusel kõnealuse eeldatava rikkumise suhtes kehtestatud trahvisummat. Asjaomane asutus tagastab pangatagatise laevaomanikule niipea, kui küsimusega seoses antud kohtulahendiga mõistetakse kõnesoleva laeva kipper süüst vabaks.

12.5. Laev ja laeva meeskond vabastatakse:

- pärast nõupidamist, kui tuvastatud asjaolud seda võimaldavad, või

- niipea, kui kokkuleppest tulenevad kohustused on täidetud, või

- niipea, kui laevaomanik on maksnud pangatagatise (kohtumenetlus).

--------------------------------------------------

1. LIIDE

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

2. LIIDE

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

3. LIIDE

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

4. LIIDE

SAAGI KOKKUKOGUMISE KORD

1. Guinea asutused näevad ette laeva Guinea majandusvööndis kalastavate laevade Guineas lossimiseks mõeldud saakide kogumise jaoks (edaspidi kogumislaev).

2. Kogumislaev kogub kooskõlas lisa punktiga 4 kokku EÜ liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade kaaspüügi ja saagi, mis ei ole ette nähtud ühenduse turu jaoks.

3. Kogumislaeva varustab ja ning seda rahastab Guinea Vabariigi valitsus.

4. Kui Guinea ametiasutused otsustavad koguda kokku punktis 2 osutatud saagid, millest ühenduse laevad on teatanud kooskõlas lisa punktidega 4.2 või 4.3, teatavad nad kiprile maksimaalse tähtaja, mille jooksul saagid kokku kogutakse.

5. Ühenduse laeva kipper pakub Guinea asutustele välja saagi üleandmise koha, kuupäeva ja ajavahemiku. See kuupäev ja ajavahemik peavad võimaldama kogumislaeval jõuda õigel ajal märgitud kohta ning see lepitakse kokku kokkuleppe poolte vahel.

6. Üleandmise ajal väljastab kogumislaeva eest vastutav isik kviitungi, milles on märgitud üleantud kogused ning üleandmise aeg ja koht.

7. Kokkukogumise kulud kannab Guinea. Üleantava kala pardal hoidmise kulud kannab laevaomanik.

8. Üleantud kala kasutatakse turu varustamiseks eesmärgiga suurendada toiduainetega kindlustatust.

9. Kokkuleppe pooled määratlevad Guinea Vabariigi valitsuse ettepaneku põhjal tehnilise korra, millest teatatakse võimalikult kiiresti laevaomanikule.

--------------------------------------------------