Tõlge

Reini saastekaitse konventsioon

SAKSAMAA LIITVABARIIGI,

PRANTSUSE VABARIIGI,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIGI,

MADALMAADE KUNINGRIIGI,

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI

VALITSUSED

ja EUROOPA ÜHENDUS,

soovides saavutada terviklikule lähenemisviisile tuginevalt Reini ökosüsteemi säästvat arengut ja võttes arvesse jõe, selle kallaste ja alluviaalsete alade looduslikku rikkust,

soovides kiirendada koostööd Reini ökosüsteemi säilitamisel ja parandamisel,

osutades 17. märtsi 1992. aasta piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsioonile ja 22. septembri 1992. aasta Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioonile,

võttes arvesse rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni käsitleva 29. aprilli 1963. aasta lepingu ja 3. detsembri 1976. aasta lisalepingu alusel tehtud tööd,

võttes arvesse, et tuleb teha jõupingutusi, et parandada veelgi vee kvaliteeti, mis on saavutatud 3. detsembri 1976. aasta Reini jõe keemilise saaste eest kaitsmise konventsiooni ja 30. septembri 1987. aasta tegevusprogrammi alusel,

olles teadlik sellest, et Reini taastamine on samuti vajalik Põhjamere ökosüsteemi säilitamiseks ja parandamiseks,

olles teadlik Reini tähtsusest Euroopa veeteena ja selle eri kasutusviisidest,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) Reini jõgi – alates Untersee järve väljavoolust algav Reini jõgi, mis hõlmab Hollandis Bovenrijni jõge, Bijlandsi kanalit, Pannerdenschi kanalit, Ijsseli jõge, Nederrijni jõge, Lek'i jõge, Waali jõge, Boven-Merwede jõge, Beneden-Merwede jõge, Noordi jõge, Oude Maasi jõge, Nieuwe Maasi jõge ja Scheuri jõge ning and Nieuwe Waterwegi kanalit kuni Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni artiklis 5 ja 11 sätestatud lähtejooneni, Ketelmeeri järve ja Ijsselmeeri järve;

b) komisjon – Rahvusvaheline Reini saastekaitse komisjon (ICPR).

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat konventsiooni kohaldatakse järgmise suhtes:

a) Reini jõgi;

b) Reini jõe piirkonna põhjavesi;

c) vee- ja maismaa-ökosüsteemid, mis võivad Reini jõele mõju avaldada või mis võivad seda tulevikus teha;

d) Reini jõe valgla, kui selles olev mürkainete reostus kahjustab Reini jõge;

e) Reini jõe valgla, kui valgla on üleujutuste vältimiseks ja Reini kaitsmiseks oluline.

Artikkel 3

Eesmärgid

Osalisriigid taotlevad konventsiooni raames järgmiste eesmärkide saavutamist.

1. Reini ökosüsteemi säästev areng, eelkõige järgmiste meetmetega:

a) säilitades ja parandades Reini vee kvaliteeti, sealhulgas lenduvate ainete, setete ja põhjavee kvaliteeti:

- takistades, vähendades ja likvideerides selleks võimalikult palju mürkainete ja toitainete punktallikate poolt (nt tööstus ja haldusüksused) ja hajaallikatest (nt põllumajandus ja liiklus), sealhulgas põhjavesi, ning jõeliiklusest põhjustatud võimalikku reostust,

- tagades ja parandades selleks rajatiste ohutust ja hoides ära vahejuhtumeid ja õnnetusi;

b) kaitstes organismide ja liikide populatsioonide mitmekesisust ja vähendades organismide mürkainetega saastumist;

c) säilitades, parandades ja taastades vete looduslikke funktsioone; tagades, et veevoolu juhtimisel võetakse arvesse tahkete ainete looduslikku voolu ja parandatakse jõe, põhjavee ja alluviaalsete alade vastastikust mõju; säilitades, kaitstes ja aktiveerides alluviaalseid alasid uuesti looduslike jõelammidena;

d) säilitades, parandades ning taastades loodusliku loomastiku ja taimestiku võimalikult looduslikke elupaiku vees, jõeängis ja kallastel ning piirnevatel aladel, ning parandades kalade elutingimusi ning taastades nende vaba rände;

e) tagades keskkonnaohutu ja mõistliku veeressursside majandamise;

f) võttes veeteede väljaarendamiseks vajalike tehniliste meetmete rakendamisel arvesse ökoloogilisi tingimusi, nt vee voolu kaitsmist, laevaliiklust või vee-energia kasutamist;

2. Reini jõe veest joogivee tootmine;

3. põhjaladestuse kvaliteedi parandamine selleks, et süvenduspinnast oleks võimalik paigutada ümber või ajada laiali ilma, et see keskkonda kahjustaks;

4. üleujutuste vältimine üldiselt ja ennetamine, võttes arvesse ökoloogilisi tingimusi;

5. aidata kaasa Põhjamere puhtuse taastamisele koos teiste selle kaitsmiseks võetud meetmetega.

Artikkel 4

Põhimõtted

Konventsiooniosalised juhinduvad järgmistest põhimõtetest:

a) ettevaatuspõhimõte;

b) ennetusmeetmete põhimõte;

c) põhimõte, mille kohaselt tuleb saaste kõrvaldada tekkekohas;

d) põhimõte, et saastaja maksab;

e) põhimõte, mille kohaselt kahjulikku mõju ei tohi suurendada;

f) põhimõte, mille kohaselt suuremate tehniliste meetmete võtmine hüvitatakse;

g) säästva arengu põhimõte;

h) parima tehnika kasutamine ja väljatöötamine ning parimate keskkonnatavade kohaldamine;

i) põhimõte, mille kohaselt ei suunata keskkonnareostust ümber mõnda teise keskkonda.

Artikkel 5

Konventsiooniosaliste kohustused

Artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks ja pidades silmas artiklis 4 sätestatud põhimõtteid, kohustuvad konventsiooniosalised:

1. tõhustama koostööd ja teavitama üksteist eelkõige oma territooriumil Reini kaitsmiseks võetud meetmetest;

2. läbi viima oma territooriumil Reini ökosüsteemi hõlmavaid rahvusvahelisi seireprogramme ja uuringuid ning teatama komisjonile nende tulemustest;

3. tegema läbi analüüse eesmärgiga teha kindlaks reostuse põhjus ja reostuse põhjustajad;

4. algatama oma territooriumil vajalikke meetmeid ning tagama, et:

a) vee kvaliteeti tõenäoliselt mõjutava heitvee väljutamiseks tuleb enne saada luba või järgida üldisi eeskirju, millega sätestatakse heitvee väljutamise lubatud kogused;

b) ohtlikke heitmeid vähendatakse järk-järgult eesmärgiga nende väljutamine täielikult lõpetada;

c) lubade ja üldeeskirjade järgimist ning ohtlike ainete väljutamist kontrollitakse;

d) lubasid ja üldeeskirju vaadatakse korrapäraselt läbi ning kohandatakse juhul, kui tehnika areng võimaldab neid märkimisväärselt parandada või kui riik, mille veekogusse toimub väljutamine, peab seda vajalikuks;

e) ohtlike juhtumite või õnnetuste ohtu vähendatakse määruste abil nii palju kui võimalik, ning hädaolukorras võetakse vajalikud meetmed;

f) tehniliste meetmete puhul, millel on tõenäoliselt tõsine mõju ökosüsteemile, tuleb enne taotleda luba, milles määratakse kindlaks vajalikud tingimused või üldised reeglid;

5. algatama oma territooriumil vajalikud meetmed selleks, et rakendada komisjoni poolt kooskõlas artikliga 11 võetud otsuseid;

6. teavitama ohtlike juhtumite või õnnetuste puhul, mis võivad Reini vee kvaliteeti ohustada, kohe komisjoni ja neid konventsiooniosalisi, keda nimetatud juhtum või õnnetus võib mõjutada, kooskõlas komisjoni poolt koordineeritud hoiatus- ja häirekavadega.

Artikkel 6

Komisjon

1. Konventsiooniosalised teevad käesoleva konventsiooni rakendamiseks komisjoni raames koostööd.

2. Komisjon on juriidiline isik. Konventsiooniosalise territooriumil on komisjonil eelkõige siseriikliku õigusega juriidilistele isikutele antud õigus- ja teovõime. Komisjoni esindab esimees.

3. Tööõigus- ja sotsiaalküsimusi reguleeritakse selle riigi õigusaktidega, kus komisjon asub.

Artikkel 7

Komisjoni struktuur

1. Komisjon koosneb konventsiooniosaliste delegatsioonidest. Iga konventsiooniosaline määrab ametisse oma esindajad, kellest üks on delegatsioon juht.

2. Delegatsioonid võivad kasutada ekspertide teenuseid.

3. Iga delegatsioon on komisjoni eesistujariigiks kolm aastat ning eesistujaks olemise järjekord on sama, mis preambulis olevas konventsiooniosaliste loetelus. Komisjoni esimehe määrab eesistujaks olev delegatsioon. Esimees ei tegutse oma delegatsiooni esindajana.

Kui konventsiooniosaline loobub oma õigusest olla komisjoni eesistuja, on eesistujaks järgmine konventsiooniosaline.

4. Komisjon koostab oma töökorra ja finantseeskirjad.

5. Komisjon võtab vastu otsused küsimustes, mis on seotud rahvusvaheliste organisatsioonide, töökorra ja iga-aastase tegevuseelarvega.

Artikkel 8

Komisjoni ülesanded

1. Artiklis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks peab komisjon täitma järgmised ülesanded:

a) valmistama ette Reini ökosüsteemi hõlmavaid rahvusvahelisi seireprogramme ja uuringuid, ning kasutama vajaduse korral koos teadusasutustega nende tulemusi;

b) tegema üksikmeetmete ja meetmeprogrammide kohta ettepanekuid, mis sisaldavad vajaduse korral majanduslikke meetmeid ja võtavad arvesse eeldatavaid kulusid;

c) koordineerima konventsiooniosaliste hoiatus- ja häirekavasid, mis hõlmavad Reini jõge;

d) hindama otsustatud meetmete tõhusust, eelkõige osalisriikide esitatud aruannete põhjal, ning samuti Reini ökosüsteemi hõlmavate meetmeprogrammide ja uuringute tulemusi;

e) täitma teisi konventsiooniosaliste antud ülesandeid.

2. Selleks võtab komisjon vastavalt artiklitele 10 ja 11 vastu otsuseid.

3. Komisjon esitab konventsiooniosalistele igal aasal tegevusaruande.

4. Komisjon teavitab avalikkust Reini jõe seisundist ning oma töö tulemustest. Komisjon võib koostada ja avaldada aruandeid.

Artikkel 9

Komisjoni täiskogu istungid

1. Komisjon koguneb esimehe kutsel kord aastas täiskogu istungjärguks.

2. Erakorralise täiskogu istungjärgu võib esimees kokku kutsuda omal algatusel või vähemalt kahe delegatsiooni taotlusel.

3. Esimees paneb ette päevakorra. Igal delegatsioonil on õigus lisada päevakorraküsimusi, mille käsitlemist ta soovib.

Artikkel 10

Otsuste tegemine komisjonis

1. Komisjon teeb otsuseid ühehäälselt.

2. Igal delegatsioonil on üks hääl.

3. Olenemata lõikest 2 hääletab Euroopa Ühendus juhul, kui konventsiooniosaliste poolt kooskõlas artikli 8 lõike 1 punktiga b läbiviidavad meetmed on ühenduse pädevuses, sellise häältearvuga, mis vastab käeoleva konventsiooni osaliseks olevate liikmesriikide arvule. Euroopa Ühendus ei hääleta juhtudel, kui hääletavad liikmesriigid ja vastupidi.

4. Ühe delegatsiooni hääletamisest hoidumine ei ole ühehäälsust takistav asjaolu. See ei kehti Euroopa Ühenduse delegatsiooni puhul. Delegatsiooni puudumist käsitatakse hääletamisest hoidumisena.

5. Töökord võib näha ette kirjaliku menetluse.

Artikkel 11

Komisjoni otsuste rakendamine

1. Ühendus teatab konventsiooniosalistele soovituste vormis oma otsused artikli 8 lõike 1 punktis b osutatud meetmete kohta, mida rakendatakse kooskõlas osalisriikide siseriikliku õigusega.

2. Komisjon võib seada tingimuseks, et neid otsuseid:

a) kohaldatakse osalisriikide poolt ajakava alusel;

b) rakendatakse kooskõlastatult.

3. Konventsiooniosalised teatavad komisjonile korrapäraselt järgmistest:

a) enda poolt konventsiooni sätete rakendamiseks ja komisjoni otsuste alusel võetud seadusandlikest, reguleerivatest ja muudest meetmetest;

b) kooskõlas punktiga a rakendatud meetmete tulemustest;

c) punktis a osutatud meetmete rakendamisest tulenevatest probleemidest.

4. Kui konventsiooniosaline ei saa komisjoni otsuseid täielikult või osaliselt rakendada, teatab ta sellest komisjonile tähtaja jooksul, mille komisjon iga üksikjuhu jaoks eraldi määrab, ning esitab põhjused. Iga delegatsioon võib esitada konsultatsioonitaotluse, millele tuleb kahe kuu jooksul vastata.

Komisjon võib konventsiooniosaliste aruannete või konsultatsioonide põhjal otsustada, et nende otsuste rakendamise hõlbustamiseks on vaja võtta meetmed.

5. Komisjon peab konventsiooniosalistele suunatud otsuste loetelu. Konventsiooniosalised lisavad loetellu igal aastal ja vähemalt kaks kuud enne komisjoni täiskogu istungjärku komisjoni otsuste rakendamise edusammude ajakohastused.

Artikkel 12

Komisjoni sekretariaat

1. Komisjonil on alaline sekretariaat, mis täidab komisjoni poolt talle usaldatud ülesandeid, selle juhiks on täitevsekretär.

2. Konventsiooniosalised otsustavad sekretariaadi asukoha.

3. Komisjon määrab ametisse täitevsekretäri.

Artikkel 13

Kulude jaotamine

1. Iga konventsiooniosaline kannab ise kulud, mis on seotud tema esindatusega komisjonis ja tööstruktuuris, ning oma territooriumil tehtavate uuringute ja võetavate meetmete kulud.

2. Iga-aastase tegevuseelarvega seotud kulude jaotamine konventsiooniosaliste vahel sätestatakse komisjoni töökorras ja finantsmäärustes.

Artikkel 14

Koostöö teiste riikide, teiste organisatsioonide ja välisekspertidega

1. Komisjon teeb koostööd teiste valitsusvaheliste organisatsioonidega ning võib anda neile soovitusi.

2. Komisjon võib vaatlejatena tunnustada:

a) riike, kellel on komisjoni töö vastu huvi;

b) valitsusvahelisi organisatsioone, kelle töö on konventsiooniga seotud;

c) valitsusväliseid organisatsioone, kui nende huvi või -tegevusvaldkonnad on asjakohased.

3. Komisjon vahetab teavet valitsusväliste organisatsioonidega, kui nende huvi või -tegevusvaldkonnad on asjakohased. Komisjon konsulteerib selliste organisatsioonidega eelkõige siis, kui otsustel on neile oluline mõju, ning teatab neile võimalikult kiiresti tehtud otsustest.

4. Vaatlejad võivad komisjonile esitada käesoleva konventsiooni eesmärkidega seotud teavet või aruandeid. Vaatlejaid võib kutsuda komisjoni koosolekutele, kuid neil pole õigust hääletada.

5. Komisjon võib teha otsuse pidada nõu tunnustatud valitsusväliste organisatsioonide spetsialistidega või muude ekspertidega ning kutsuda neid oma koosolekutele.

6. Koostöö ning osalemise tingimused sätestatakse töökorra ja finantsmäärustega.

Artikkel 15

Töökeeled

Komisjoni töökeelteks on saksa, prantsuse ja hollandi keel. Üksikasjalik kord sätestatakse töökorras ja finantsmääruses.

Artikkel 16

Vaidluste lahendamine

1. Kui konventsiooniosaliste vahel tekivad vaidlused seoses konventsiooni tõlgendamise või kohaldamisega, püüavad osalised leida lahenduse läbirääkimistega või teiste vaidluste lahendamise viisidega, mis on neile vastuvõetavad.

2. Kui vaidlust ei ole sel viisil võimalik lahendada ja kui vaidluse osalised ei ole teisiti otsustanud, esitatakse see ühe osalise taotluse korral vahekohtule vastavalt käesoleva konventsiooni lisa sätetele, mis moodustavad konventsiooni lahutamatu osa.

Artikkel 17

Jõustumine

Iga konventsiooniosaline teatab Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele, kui ta on käesoleva konventsiooni jõustumiseks vajalikud menetlused lõpetanud. Šveitsi Konföderatsiooni valitsus kinnitab teatamise ja teavitab teisi konventsiooniosalisi. Konventsioon jõustub viimase teatamise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.

Artikkel 18

Konventsioonist taganemine

1. Konventsiooniosalised võivad kolm aastat pärast konventsiooni jõustumist igal ajal sellest taganeda, esitades selleks Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele kirjaliku avalduse.

2. Konventsioonist taganemine jõustub alles järgmise aasta lõpus.

Artikkel 19

Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamine ja jätkuv kohaldamine

1. Käesoleva konventsiooni jõustumisega ja ilma, et see piiraks käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamist, tunnistatakse kehtetuks:

a) 29. aprilli 1963. aasta leping, mis käsitleb rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni,

b) rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni käsitleva 29. aprilli 1963. aasta lepingu 3. detsembri 1976. aasta lisaleping,

c) 3. detsembri 1976. aasta konventsioon, mis käsitleb Reini jõe kaitsmist keemilise saaste eest.

2. Otsused, soovitused, piirnormid ja muu kord, mis on vastu võetud 29. aprilli 1963. aasta kokkuleppe põhjal, mis käsitleb rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni, 3. detsembri 1976. aasta lisakokkuleppe põhjal ja 3. detsembri 1976. aasta Reini jõe keemilise saaste eest kaitsmise konventsiooni põhjal, kohaldatakse ilma, et see muudaks nende õiguslikku olemust, tingimusel et komisjon ei tunnista neid kehtetuks.

3. 29. aprilli 1963. aasta kokkuleppe (mis käsitleb rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni, viimati muudetud 3. detsembri 1976. aasta lisakokkuleppega) artiklis 12 määratletud iga-aastase tegevuseelarvega seotud kulude jaotamise kord kehtib seni, kuni komisjon on vastava korra oma töökorras ja finantsmäärustes sätestanud.

Artikkel 20

Originaal ja selle hoiuleandmine

Käesolev konventsioon, mis on koostatud hollandi, prantsuse ja saksa keeles, kusjuures kõik kolm teksti on võrdselt autentsed, antakse hoiule Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele, mis saadab omakorda tõestatud koopia kõikidele konventsiooniosalistele.

Bern, 12. aprill 1999

Saksamaa Liitvabariigi Valitsuse nimel:

Madalmaade Valitsuse nimel:

Prantsuse Vabariigi Valitsuse nimel:

Šveitsi Konföderatsiooni Valitsuse nimel

Luksemburgi Suurhertsogiriigi Valitsuse nimel:

Euroopa Ühenduse nimel:

--------------------------------------------------

LISA

VAHEKOHUS

1. Kui vaidluse pooled ei ole otsustanud teisiti, viiakse menetlusmenetlus läbi kooskõlas käesoleva lisa sätetega.

2. Vahekohus koosneb kolmest liikmest. Nõude esitaja ja kostja esitavad kumbki ühe vahekohtuniku; kaks vahekohtunikku määravad ühisel nõusolekul kolmanda vahekohtuniku, kes on vahekohtu esimees.

Kui vahekohtu esimeest ei ole määratud kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist, määrab Rahvusvahelise Kohtu president esimese osapoole taotluse korral vahekohtuniku kahe kuu jooksul.

3. Kui üks vaidluse osapooltest ei ole esitanud vahekohtu liiget kahe kuu jooksul pärast konventsiooni artiklis 16 sätestatud taotluse kättesaamist, võib teine osapool teatada sellest Rahvusvahelise Kohtu presidendile, kes määrab vahekohtu esimehe kahe kuu jooksul. Pärast ametissemääramist palub vahekohtu esimees sellel osapoolel, kes ei ole vahekohtunikku määranud, määrata kahe kuu jooksul vahekohtunik. Selle tähtaja möödumise korral teatab vahekohtu esimees sellest Rahvusvahelise Kohtu presidendile, kes määrab vahekohtuniku kahe kuu jooksul.

4. Kui mõnel eespool osutatud juhul ei ole Rahvusvahelise Kohtu presidendil võimalik seda ülesannet täita või kui ta on mõne vaidlusosalise riigi kodanik, määrab vahekohtu esimehe või vahekohtuniku kohtu asepresident või kohtu kõige vanem liige, kellel on võimalik seda ülesannet täita ja kes ei ole vaidluse osapooleks oleva riigi kodanik.

5. Neid sätteid kohaldatakse mutatis mutandis vabaks jäänud kohtade täitmisel.

6. Vahekohus teeb otsuse rahvusvahelise õiguse ja eelkõige käesoleva konventsiooni sätete põhjal.

7. Vahekohus teeb nii menetlus- kui sisulistes küsimustes otsuse liikmete häälteenamusega; poolte määratud vahekohtu liikme puudumine või hääletamisest hoidumine ei takista vahekohtul otsuse tegemist. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl. Vahekohtu otsused on konventsiooniosaliste jaoks siduvad. Iga vaidlusosaline kannab enda poolt määratud vahekohtuniku kulud ning muud kulud jagatakse võrdselt. Muudes küsimustes sätestab vahekohus ise oma töökorra.

8. Kui vaidluses osalevad kaks konventsiooniosalist, kellest ainult üks on Euroopa Ühenduse, mis ka ise on konventsiooniosaline, liikmesriik, suunab teine konventsiooniosaline oma taotluse nii sellele liikmesriigile kui ühendusele ning liikmesriik ja ühendus teatavad talle ühiselt kahe kuu jooksul pärast taotluse kättesaamist sellest, kas vaidluse osapooleks on liikmesriik, ühendus või liikmesriik ja ühendus koos. Kui sellest ei anta teada ettenähtud aja jooksul, käsitatakse nii liikmesriiki kui ühendust käesoleva lisa kohaldamisel ühe ja sama osapoolena. Samuti käsitatakse liikmesriiki ja ühendust, kui nad on ühiselt vaidluse osapooleks.

--------------------------------------------------

ALLAKIRJUTAMISPROTOKOLL

Reini kaitse konventsiooni allkirjastamisel lepivad rahvusvahelise Reini saastekaitse komitee delegatsioonide juhid kokku järgmistes punktides.

1. Konventsioon ei mõjuta järgmisi dokumente:

a) 3. detsembri 1976. aasta konventsioon, mis käsitleb Reini jõe kaitsmist kloriidisaaste eest;

b) eelnimetatud konventsiooni käsitlev, 5. juulil 1985. aastal jõustunud kirjavahetus 29. aprillist kuni 13. maini 1983;

c) rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni käsitleva 29. aprilli 1963. aasta kokkuleppe poolteks olevate valitsusdelegatsioonide juhtide 11. detsembri 1986. aasta deklaratsioon;

d) Reini jõe kloriidisaaste eest kaitsmist käsitleva 3. detsembri 1976. aasta konventsiooni 25. septembri 1991. aasta lisaprotokoll;

e) rahvusvahelist Reini saastekaitse komisjoni käsitleva 29. aprilli 1963. aasta kokkuleppe poolteks olevate valitsusdelegatsioonide juhtide 25. septembri 1991. aasta deklaratsioon.

2. "Tehnika tase" ja "parim võimalik tehnika" on ühetähenduslikud väljendid ja samuti nagu väljendit "parimad keskkonnatavad", tuleb neid mõista selliselt, nagu see on määratletud 17. märtsi 1992. aasta piiriüleste vooluveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutuse konventsioonis (I ja II lisa) ning 22. septembri 1992. aasta Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioonis (I liide).

3. Komisjoni asukoht on endiselt Koblenzis.

4. Kui lahendatakse Euroopa Ühenduse liikmesriikide vahelisi vaidlusi, mis ei puuduta teisi riike, kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 219.

Bern, 12. aprill 1999

Saksamaa Liitvabariigi Valitsuse nimel:

Madalmaade Valitsuse nimel:

Prantsuse Vabariigi Valitsuse nimel:

Šveitsi Konföderatsiooni Valitsuse nimel:

Luksemburgi Suurhertsogiriigi Valitsuse nimel:

Euroopa Ühenduse nimel:

--------------------------------------------------