7. LISA

VEINITOODETEGA KAUPLEMINE

Artikkel 1

Eesmärgid

Mittediskrimineerimise ja vastastikkuse põhimõttest lähtudes lepivad kokkuleppeosalised kokku hõlbustada ja edendada oma territooriumidelt pärit veinitoodetega kauplemist käesolevas kokkuleppes sätestatud tingimustel.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat lisa kohaldatakse 1. liites osutatud õigusaktidega kindlaks määratud veinitoodete suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Kui ei ole selgelt sätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lisas järgmisi mõisteid:

a) „[…] pärit veinitoode”, millele eelneb ühe kokkuleppeosalise nimi– tähistab artikli 2 tähenduses toodet, mis on toodetud asjaomase kokkuleppeosalise territooriumil üksnes tema territooriumil koristatud viinamarjadest või 2. liites osutatud territooriumil koristatud viinamarjadest vastavalt käesolevale lisale;

b) „geograafiline tähis”– kõik tähised, sealhulgas päritolunimetus Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule lisatud intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (edaspidi „TRIPS-leping”) artikli 22 tähenduses, mida tunnustatakse ühe kokkuleppeosalise õigusaktides eesmärgiga kirjeldada ja esitada veinitoodet artikli 2 tähenduses ning mis pärineb tema territooriumilt või 2. liites osutatud territooriumilt;

c) „traditsiooniline nimetus”– traditsiooniliselt kasutatav tähistus, mis viitab eelkõige artikliga 2 kindlaks määratud veinitoote tootmise meetodile või kvaliteedile, värvile või liigile ning mida tunnustatakse kokkuleppeosalise õigusnormide kohaselt selle kokkuleppeosalise territooriumilt pärit toote kirjeldamiseks ja esitlemiseks;

d) „kaitstud nimetus”– lõikes b või c osutatud geograafiline tähis või traditsiooniline nimetus, mis on käesoleva lisa kohaselt kaitstud;

e) „kirjeldus”– nimetused, mida kasutatakse artikliga 2 kindlaks määratud veinitoodete märgistusel, veo- või äridokumentides, eelkõige kaubaarvetel ja saatelehtedel, ning reklaamis;

f) „märgistus”– kõik kirjeldused ja muud nimetused, märgid, sümbolid, illustratsioonid või kaubamärgid, mis eristavad artikliga 2 kindlaks määratud veinitoodet teistest ning mis on esitatud mahutil, sealhulgas sulguril, mahutile kinnitatud ripatsil ja pudelikaelasiltidel;

g) „esitusviis”– nimetused, mida kasutatakse mahutitel, sh sulguril, märgistuses ja pakenditel;

h) „pakend”– kaitsev ümbris, näiteks paber, igat liiki õlgvutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või mitme mahuti transportimisel ja/või esitlemisel, et müüa tooted lõpptarbijale;

i) „veinitoodete tootmise ja nendega kauplemise eeskirjad”– kõik käesoleva lisaga hõlmatud sätted;

j) „pädev asutus”– ühe kokkuleppeosalise määratud iga asutus või talitus, mis vastutab veinitoodete tootmise ja nendega kauplemise eeskirjade kohaldamise eest;

k) „kontaktasutus”– ühe kokkuleppeosalise määratud ametiasutus või pädev asutus, mis vastutab asjakohaste kontaktide eest teise kokkuleppeosalise kontaktasutusega;

l) „taotluse esitanud asutus”– ühe kokkuleppeosalise määratud pädev asutus, mis esitab taotluse abi saamiseks käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades;

m) „taotluse saanud asutus”– ühe kokkuleppeosalise määratud ametiasutus või pädev asutus, mis võtab vastu taotluse abi saamiseks käesoleva jaotisega hõlmatud valdkondades;

n) „rikkumine”– iga veinitoodete tootmise ja nendega kauplemise eeskirjade rikkumine või rikkumise katse.

I JAOTIS

IMPORDILE JA MÜÜGILE KOHALDATAVAD SÄTTED

Artikkel 4

Märgistus, esitlusviis ja saatedokumendid

1. Kokkuleppeosalistevaheline kauplemine nende territooriumilt pärit ja artikliga 2 kindlaks määratud veinitoodetega toimub kooskõlas käesolevas lisas esitatud tehniliste sätetega. „Tehnilised sätted” tähistab kõiki 3. liites loetletud veinitoodete määratlemist, veinivalmistustavasid, nimetatud toodete koostist, saatedokumente ning transpordi- ja turustuseeskirju käsitlevaid sätteid.

2. Komitee võib võtta vastu otsuse lõikes 1 osutatud tehnilisi sätteid muuta.

3. 3. liites loetletud õigusaktide sätteid, milles käsitletakse õigusaktide jõustumist või rakendamist, käesoleva lisa suhtes ei kohaldata.

4. Käesolev lisa ei piira siseriiklike ega Euroopa Liidu maksustamiseeskirjade või samaväärsete kontrollimeetmete kohaldamist.

II JAOTIS

ARTIKLIGA 2 KINDLAKS MÄÄRATUD VEINITOODETE NIMETUSTE VASTASTIKUNE KAITSE

Artikkel 5

Kaitstud nimetused

Euroopa Liidust ja Šveitsist pärit veinitoodete puhul on kaitstud järgmised 4. liites osutatud nimetused:

a) nimi või viited, mis tähistavad riiki – Euroopa Liidu liikmesriiki või Šveitsi –, kust vein on pärit;

b) erimärked;

c) päritolunimetused ja geograafilised tähised;

d) traditsioonilised nimetused.

Artikkel 6

Nimed ja viited, mis tähistavad Euroopa Liidu liikmesriike ja Šveitsi

1. Et tähistada veinide päritolu Šveitsis, tuleb arvestada, et kõnealuseid tooteid tähistav nimetus või viited Euroopa Liidu liikmesriigile

a) on reserveeritud asjaomase liikmesriigi päritolu veinile ja

b) on ette nähtud kasutamiseks üksnes Euroopa Liidu päritolu veinitoodetel ning Euroopa Liidu õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

2. Et tähistada veinide päritolu Euroopa Liidus, tuleb arvestada, et kõnealuseid tooteid tähistav nimetus või viited Šveitsile

a) on reserveeritud Šveitsi päritolu veinile ja

b) on ette nähtud kasutamiseks üksnes Šveitsi päritolu veinitoodetel ning Šveitsi õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

Artikkel 7

Muud tingimused

1. Nimetused „kaitstud päritolunimetus”, „kaitstud geograafiline tähis”, sealhulgas lühendid „KPN” ja „KGT”, samuti nimetused „Sekt” ja „Crémant”, millele on osutatud komisjoni määruses (EÜ) nr 607/2009, (1) on reserveeritud asjaomase liikmesriigi päritolu veinidele ja neid tohib kasutada üksnes Euroopa Liidu õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

2. Ilma et see piiraks artiklit 10, on tähistused „kontrollitud päritolunimetus”, sealhulgas lühend „KPN”, ja „vin du pays” (maakonnavein), millele on osutatud konföderatsiooni põllumajandusseaduse artiklis 63, reserveeritud asjaomase Šveitsi päritolu veinidele ning on ette nähtud kasutamiseks üksnes Šveitsi õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

Tähistus „vin du table” (lauavein), millele on osutatud konföderatsiooni põllumajandusseaduse artiklis 63, on reserveeritud asjaomase Šveitsi päritolu veinidele ning on ette nähtud kasutamiseks üksnes Šveitsi õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

Artikkel 8

Päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste kaitse

1. Euroopa Liidu päritolunimetused ja geograafilised tähised, mis on loetletud 4. liite A osas, on Šveitsis

I) kaitstud ja reserveeritud Euroopa Liidu päritolu veinile;

II) ette nähtud kasutamiseks üksnes Euroopa Liidu päritolu veinitoodetel ning Euroopa Liidu õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

Euroopa Liidu päritolunimetused ja geograafilised tähised, mis on loetletud 4. liite B osas, on Euroopa Liidus

I) kaitstud ja reserveeritud Šveitsi päritolu veinile;

II) ette nähtud kasutamiseks üksnes Šveitsi päritolu veinitoodetel ning Šveitsi õigusaktide ja eeskirjadega ette nähtud tingimustel.

2. Kokkuleppeosalised võtavad vastavalt käesolevale lisale kõik vajalikud meetmed 4. liites loetletud kokkuleppeosaliste territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel kasutatavate päritolunimetuste ja geograafiliste tähiste vastastikuse kaitse tagamiseks. Iga kokkuleppeosaline kehtestab asjakohased õiguslikud vahendid, mis tagavad 4. liites loetletud traditsiooniliste nimetuste ja geograafiliste tähiste tõhusa kaitse ja välistavad nende kasutamise traditsiooniliste nimetuste ja geograafiliste tähistega hõlmamata veinide tähistamiseks.

3. Lõikega 1 ette nähtud kaitset kohaldatakse isegi juhul, kui

a) veini tegelik päritolu on märgitud;

b) päritolunimetus või geograafiline tähis on tõlgitud, transkribeeritud või translitereeritud või

c) kasutatud tähistele on lisatud sellised märked nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms.

4. Kui 4. liites loetletud päritolunimetused või geograafilised tähised on homonüümsed, tagatakse igale sellisele nimetusele kaitse tingimusel, et seda kasutatakse heauskselt ning et kokkuleppeosaliste poolt komitee raames kehtestatud praktilistel tingimustel on tagatud asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ja tarbijat ei eksitata.

5. Kui 4. liites loetletud geograafiline tähis on homonüümne kolmanda riigi geograafilise tähisega, kohaldatakse TRIPS-lepingu artikli 23 lõiget 3.

6. Käesoleva lisa sätted ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil.

7. Mitte miski käesolevas lisas ei kohusta kokkuleppeosalist kaitsma teise kokkuleppeosalise 4. liites loetletud geograafilist tähist, mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest selles riigis on loobutud.

8. Kokkuleppeosalised kinnitavad, et käesolevast lisast tulenevad õigused ja kohustused on seotud üksnes nende päritolunimetuste või geograafiliste tähistega, mis on loetletud 4. liites.

9. Ilma et see piiraks TRIPS-lepingut, täiendatakse ja täpsustatakse käesoleva lisaga neid õigusi ja kohustusi, mida mõlemad kokkuleppeosalised geograafiliste tähiste kaitse puhul kohaldavad.

Erandina käesoleva lisa 5. liites osutatud juhtumist loobuvad kokkuleppeosalised TRIPS-lepingu artikli 24 lõigetele 4, 6 ja 7 tuginedes siiski õigusest keelduda teise kokkuleppeosalise tootenimetuse kaitsmisest.

10. Käesoleva artikliga ette nähtud erakorralist kaitset kohaldatakse käesoleva lisa 4. liites esitatud Euroopa Liidu nimekirjas oleva nimetuse „Champagne” suhtes.

Artikkel 9

Suhted päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja kaubamärkide vahel

1. Kokkuleppeosalised ei ole kohustatud kaitsma päritolunimetust või geograafilist tähist juhul, kui selle kaitsmine võib varasema kaubamärgi mainet ja tuntust arvesse võttes tarbijat veini tegeliku olemuse suhtes eksitada.

2. Artikliga 2 kindlaks määratud veinitoote kaubamärk, mis koosneb 4. liitega kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest või sisaldab neid, ei kuulu mõlema kokkuleppeosalise õiguse kohaselt registreerimisele või selle registreerimisest keeldutakse osaliselt kas omal algatusel või asjaomase poole taotlusel, kui kõnesolev toode ei ole pärit päritolunimetusega või geograafilise tähisega hõlmatud paigast.

3. Artikliga 2 kindlaks määratud veinitoote registreeritud kaubamärk, mis koosneb 4. liitega kaitstud päritolunimetusest või geograafilisest tähisest või sisaldab neid, tunnistatakse mõlema kokkuleppeosalise õiguse kohaselt kehtetuks või osaliselt kehtetuks kas omal algatusel või asjaomase poole taotlusel, kui kõnesolev toode ei ole pärit päritolunimetusega või geograafilise tähisega hõlmatud paigast.

4. Kaubamärki, mille kasutus vastab ühele eelmises lõikes osutatud olukordadest ning mida üks kokkuleppeosaline (sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigid) on heauskselt kohaldanud, registreerinud või kasutanud, kui vastav võimalus on asjaomaste õigusaktidega ette nähtud, enne käesoleva lisa kohast teise kokkuleppeosalise kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähise kaitse alla võtmise kuupäeva, võib jätkuvalt kasutada olenemata päritolunimetusele või geograafilisele tähisele antud kaitsest, tingimusel et asjaomase kokkuleppeosalise õigusaktide kohaselt ei ole mingit põhjust kaubamärki tühistada.

Artikkel 10

Traditsiooniliste nimetuste kaitse

1. Euroopa Liidu veinide traditsioonilisi nimetusi, mis on loetletud 4. liite A osas,

a) ei kasutata Šveitsis Šveitsi päritolu veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks ja

b) ei tohi Šveitsis kasutada Euroopa Liidu päritolu veini kirjeldamiseks või esitlemiseks muul viisil kui liites loetletud päritolu ja kategooria veinide puhul ja seal nimetatud keeles ning Euroopa Liidu õigusnormidega sätestatud tingimustel.

Šveitsi veinide traditsioonilisi nimetusi, mis on loetletud 4. liite B osas,

a) ei kasutata Euroopa Liidus Euroopa Liidu päritolu veini kirjeldamiseks ja esitlemiseks ja

b) ei tohi Euroopa Liidus kasutada Šveitsi päritolu veini kirjeldamiseks või esitlemiseks muul viisil kui liites loetletud päritolu ja kategooria veinide puhul ja seal nimetatud keeles ning Šveitsi õigusnormidega sätestatud tingimustel.

2. Kokkuleppeosalised võtavad käesolevat kokkulepet kohaldades kõik vajalikud meetmed, et kaitsta käesoleva artikli kohaselt 4. liites loetletud traditsioonilisi nimetusi, mida kasutatakse kokkuleppeosaliste territooriumilt pärit veini kirjeldamisel ja esitlemisel. Selleks tagavad kokkuleppeosalised tõhusa õiguskaitse, et vältida traditsiooniliste märgete kasutamist sellise veini kirjeldamiseks, millel ei ole õigust nendele traditsioonilistele nimetustele, isegi kui traditsioonilistele nimetustele on lisatud sellised väljendid nagu „liik”, „tüüp”, „laad”, „imitatsioon”, „meetod” vms.

3. Traditsioonilise nimetuse kaitse hõlmab üksnes

a) seda keelt või neid keeli, milles nimetus on 4. liites esitatud;

b) veinikategooriat, mille puhul kaitstud nimetust 4. liites osutatud kujul Euroopa Liidu huvides kaitstakse, või veiniklassi, mille puhul kaitstud nimetust 4. liites osutatud kujul Šveitsi huvides kaitstakse.

4. Kui 4. liites loetletud traditsioonilised nimetused on homonüümsed, tagatakse igale sellisele nimetusele kaitse tingimusel, et seda kasutatakse heauskselt ning et kokkuleppeosaliste poolt komitee raames kehtestatud praktilistel tingimustel on tagatud asjaomaste tootjate õiglane kohtlemine ja tarbijat ei eksitata.

5. Kui 4. liites osutatud traditsiooniline nimetus on homonüümne sellise veinitoote nimetusega, mis ei pärine kokkuleppeosaliste territooriumidelt, võib niisugust nimetust veinitoote kirjeldamiseks ja esitlemiseks kasutada tingimusel, et seda on kasutatud traditsiooniliselt ja järjepidevalt, selle vastavat kasutamist reguleerib päritolumaa ning tarbijates ei ole tekitatud veini täpse päritolu kohta vale arusaama.

6. Käesolev lisa ei piira mingil viisil ühegi isiku õigust kasutada äritegevuses enda või oma ärialase eelkäija nime, välja arvatud juhul, kui seda nime kasutatakse tarbijaid eksitaval viisil.

7. Artikliga 2 kindlaks määratud veinitoote kaubamärk, mis koosneb 4. liitega kaitstud traditsioonilisest nimetusest või sisaldab seda, ei kuulu mõlema kokkuleppeosalise õiguse kohaselt registreerimisele või selle registreerimisest keeldutakse osaliselt kas omal algatusel või asjaomase poole taotlusel, kui kõnesolev kaubamärk ei hõlma veinitooteid, mis on pärit osutatud traditsioonilise nimetusega hõlmatud geograafilisest paigast.

Artikliga 2 kindlaks määratud veinitoote registreeritud kaubamärk, mis koosneb 4. liitega kaitstud traditsioonilisest nimetusest või sisaldab seda, tunnistatakse mõlema kokkuleppeosalise õiguse kohaselt kehtetuks või osaliselt kehtetuks kas omal algatusel või asjaomase poole taotlusel, kui kõnesolev kaubamärk ei hõlma veinitooteid, mis on pärit osutatud traditsioonilise nimetusega hõlmatud geograafilisest paigast.

Kaubamärki, mille kasutus vastab ühele eelmises lõikes osutatud olukordadest ning mida üks kokkuleppeosaline (sealhulgas Euroopa Liidu liikmesriigid) on heauskselt kohaldanud, registreerinud või kasutanud enne käesoleva lisa kohast teise kokkuleppeosalise poolset traditsioonilise nimetuse kaitse alla võtmise kuupäeva, võib jätkuvalt kasutada, kui kokkuleppeosalise õigusaktidega on selline võimalus ette nähtud.

8. Mitte ükski käesoleva lisa säte ei kohusta kokkuleppeosalisi kaitsma traditsioonilist märget, millele on osutatud 4. liites, kuid mis ei ole kaitstud või mille kaitsmine on lõpetatud selle päritoluriigis või mille kasutamisest on loobutud.

Artikkel 11

Kaitse rakendamine

1. Kokkuleppeosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et juhul, kui kokkuleppeosalistelt pärit veinitooteid eksporditakse ja turustatakse väljaspool nende territooriumi, ei kasutata ühe kokkuleppeosalise nimetusi, mis on käesoleva lisa kohaselt kaitstud, teiselt kokkuleppeosaliselt pärit toodete kirjeldamiseks ja esitlemiseks.

2. Kokkuleppeosaliste asjakohaste õigusaktidega lubatud määral laieneb käesoleva lisaga kehtestatud kaitsesoodustus füüsilistele ja juriidilistele isikutele ning tootjate, ettevõtjate ja tarbijate liitudele, ühingutele ja organisatsioonidele, mille peakontor asub teise kokkuleppeosalise territooriumil.

3. Kui veinitoote kirjelduse või esitlusviisiga, eelkõige märgistuses, ametlikes või äridokumentides või reklaamis, rikutakse käesolevast lisast tulenevaid õigusi, kohaldavad kokkuleppeosalised vajalikke haldusmeetmeid või algatavad kohtumenetluse, et võidelda kõlvatu konkurentsi vastu või hoida muul viisil ära kaitstud nimetuse väärkasutamist.

4. Lõikes 3 sätestatud meetmeid rakendatakse eelkõige järgmistel juhtudel:

a) kui Euroopa Liidu või Šveitsi õigusaktidega ette nähtud kirjelduste tõlkimisel teise kokkuleppeosalise ühte keelde saadakse sõnakuju, mis võiks tekitada segadust sel viisil kirjeldatud või esitletud veinitoote päritolu osas;

b) kui tähised, kaubamärgid, nimetused, märkused või illustratsioonid, mis annavad otseselt või kaudselt ebaõiget või eksitavat teavet toote lähtekoha, päritolu, liigi ja oluliste omaduste kohta, on esitatud käesoleva lisaga kaitstud nimetusi kandvate toodete mahutil, pakendil, reklaamis või nendega seotud ametlikes või äridokumentides;

c) kui pakendina kasutatakse mahuteid või pakendeid, mis on veinitoote päritolu suhtes eksitavad.

5. Käesolev lisa ei piira kokkuleppeosaliste õigust kehtestada käesoleva lisaga kaitstud kirjelduste suhtes oma siseriiklike õigusaktide või muude rahvusvaheliste kokkulepete alusel ulatuslikumat kaitset.

III JAOTIS

AMETLIKE KONTROLLIASUTUSTE TEGEVUS JA NENDEVAHELINE VASTASTIKUNE ABI

Artikkel 12

Eesmärk ja piirangud

1. Kokkuleppeosalised toetavad teineteist käesolevas jaotises sätestatud viisil ja tingimustel. Nad tagavad, et veinitoodetega kauplemise eeskirju kohaldatakse nõuetekohaselt, eelkõige teineteisele vastastikust abi osutades ning õigusaktide rikkumisi tuvastades ja uurides.

2. Käesolevas jaotises sätestatud abi ei mõjuta kriminaalmenetlust ning kokkuleppeosaliste poolt kriminaalasjades antavat vastastikust õigusabi käsitlevaid sätteid.

3. Käesolev jaotis ei mõjuta kohtuliku uurimise konfidentsiaalsust hõlmavaid siseriiklikke norme.

I ALAJAOTIS

Kontrolli ja vastastikuse abiga seotud asutused ning isikud

Artikkel 13

Kontaktasutused

1. Kui üks kokkuleppeosaline määrab mitu pädevat asutust, peab ta tagama nende kooskõlastatud tegevuse.

2. Iga kokkuleppeosaline määrab ühe kontaktasutuse. Kõnealune asutus

— edastab teise kokkuleppeosalise kontaktasutusele koostöötaotluse käesoleva jaotise kohaldamiseks;

— võtab vastu sedalaadi taotlusi nimetatud asutuselt ja edastab neid asjaosalise kokkuleppeosalise pädevale asutusele või pädevatele asutustele;

— esindab seda kokkuleppeosalist käesolevas jaotises osutatud koostöö raames;

— teavitab teist kokkuleppeosalist artikli 11 kohaselt võetud meetmetest.

Artikkel 14

Asutused ja laborid

Kokkuleppeosalised

a) edastavad teineteisele korrapäraselt ajakohastatud järgmised vastavad nimekirjad: — oma nimekirja asutustest, kes on pädevad koostama dokumenti VI 1 ja muid veinitoodete veo saatedokumente vastavalt käesoleva lisa artikli 4 lõikele 1 ja Euroopa Liidu asjakohastele sätetele, mis on esitatud 3. liite A osas — oma nimekirja pädevatest asutustest ja kontaktasutustest, millele on osutatud artikli 3 punktides j ja k; — oma nimekirja laboritest, kes tohivad teha analüüse kooskõlas artikli 17 lõikega 2; — oma nimekirja Šveitsi pädevatest asutustest, kellele on osutatud Šveitsist pärit veinitoodete transpordi saatedokumendi 4. lahtris vastavalt 3. liite B osale

b) konsulteerivad ja teavitavad teineteist seoses käesoleva lisa kohaldamisega võetud meetmest. Eelkõige saadavad nad teineteisele oma kohaldatavad sätted ning haldus- ja kohtuotsuste kokkuvõtted, mis on eriti olulised selle nõuetekohasel kohaldamisel.

Artikkel 15

Kontrollitavad isikud

Füüsilised või juriidilised isikud või selliste isikute rühmad, kelle ametialast tegevust võidakse käesoleva jaotise kohaselt kontrollida, ei tohi kontrollimist takistada ja peavad sellele kaasa aitama.

II ALAJAOTIS

Kontrollimeetmed

Artikkel 16

Kontrollimeetmed

1. Kokkuleppeosalised astuvad vajalikke samme, et tagada artiklis 12 sätestatud abi sobivate kontrollimeetmete teel.

2. Kontrollitakse süstemaatiliselt või pisteliselt. Pisteliste kontrollide puhul tagavad kokkuleppeosalised, et need oleksid tüüpilised oma arvu, laadi ja sageduse poolest.

3. Kokkuleppeosalised võtavad vajalikke meetmeid, et hõlbustada oma pädevate asutuste ametnike tööd, eelkõige tagades, et viimased

— omaksid juurdepääsu viinamarjaistandustele, veinitoodete tootmise, ettevalmistamise, ladustamise ja töötlemise kohtadele ning nende toodete transportimise vahenditele;

— omaksid juurdepääsu nende isikute äriruumidele (või ladudele) ja veokitele, kelle eesmärk on müüa, turustada või vedada veinitooteid või tooteid, mis võivad olla ette nähtud veinitoodete valmistamiseks;

— saaksid teha veinitoodete ja ainete või selliste toodete valmistamisel kasutatavate toodete inventuuri;

— saaksid võtta proove müügiks hoitavatest, müüdavatest või transporditavatest veinitoodetest;

— saaksid tutvuda raamatupidamisandmetega ja muude kontrollide puhul asjakohaste dokumentidega ning teha neist koopiaid või väljavõtteid;

— saaksid võtta veinitoote või sellise toote valmistamiseks kasutatava toote valmistamise, ladustamise, vedamise, kirjeldamise, esitlemise ja turustamise suhtes asjakohaseid kaitsemeetmeid, kui on alust arvata, et tegemist on käesoleva lisa sätete tõsise rikkumisega, eelkõige pettuse või inimeste tervise ohustamisega.

Artikkel 17

Proovid

1. Ühe kokkuleppeosalise pädev asutus võib esitada teise kokkuleppeosalise pädevale asutusele taotluse võtta proove vastavalt selle kokkuleppeosalise asjakohastele sätetele.

2. Taotluse saanud asutus säilitab vastavalt lõikele 1 võetud proovid ja määrab labori, kuhu need kontrollimiseks saadetakse. Taotluse esitanud asutus võib määrata teise labori, et teha proovide paralleelne analüüs. Sel otstarbel peab taotluse saanud asutus saatma taotluse esitanud asutusele sobiva koguse proove.

3. Kui taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus ei jõua kokkuleppele lõikes 2 osutatud analüüside tulemuste osas, teeb ühiselt määratud labor otsustava analüüsi.

III ALAJAOTIS

Menetlused

Artikkel 18

Rakendusjuht

Kui ühe kokkuleppeosalise pädeval asutusel on põhjendatud kahtlus või ta saab teada, et

— veinitoode ei vasta veinitoodetega kauplemise eeskirjadele või selle toote tootmine või turustamine on seotud pettusega ning et

— selline mittevastavus on eelkõige ühe kokkuleppeosalise huvides ja võib kaasa tuua haldusmeetmete võtmise või kohtumenetluse, teavitab ta viivitamatult kõnesoleva kokkuleppeosalise kontaktasutust oma kontaktasutuse kaudu.

Artikkel 19

Vastastikuse abi taotlused

1. Käesolevas jaotises sätestatud taotlused tehakse kirjalikult. Neile lisatakse sellele vastamiseks vajalikud dokumendid. Kui see on olukorra pakilisuse tõttu vajalik, võib vastu võtta suulisi taotlusi, kuid need tuleb viivitamata kirjalikult kinnitada.

2. Lõikes 1 nimetatud taotlustele lisatakse järgmine teave:

— taotluse esitanud asutuse nimi,

— taotletav meede,

— taotluse eesmärk või põhjus,

— asjakohased õigusnormid,

— võimalikult täpne ja täielik teave uuritava füüsilise või juriidilise isiku kohta,

— asjaolude kokkuvõte.

3. Taotlused esitatakse ühes kokkuleppeosaliste ametlikest keeltest.

4. Kui taotlus ei vasta eespool esitatud vorminõuetele, võib nõuda selle parandamist või täiendamist; samas on siiski juba võimalik nõuda kaitsemeetmeid.

Artikkel 20

Menetlus

1. Taotluse esitanud asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus kogu asjakohase teabe, mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada veinitoodetega kauplemise eeskirjade õige kohaldamise, sealhulgas teabe täheldatud või kavandatud toimingute kohta, millega rikutakse või võidakse neid eeskirju rikkuda.

2. Kui taotluse esitanud asutus esitab põhjendatud taotluse, viib taotluse saanud asutus püstitatud eesmärkide saavutamiseks läbi erijärelevalve või erikontrolli või võtab sellise järelevalve läbiviimise tagamiseks kõik vajalikud meetmed.

3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud taotluse saanud asutus tegutseb enda nimel või mõne oma riigi asutuse taotlusel.

4. Taotluse saanud asutuse nõusolekul võib taotluse esitanud asutus määrata tema teenistuses või tema esindatava kokkuleppeosalise muu pädeva asutuse teenistuses oleva ametiisiku

— koguma veinitoodetega kauplemise eeskirjade nõuetekohast kohaldamist käsitlevat teavet selle liikmesriigi pädevate asutuste valdustes, kus taotluse saanud asutus asub, või kontrollima toiminguid ja tegema koopiaid transpordi- jt dokumentidest ja registrikannetest;

— võtma osa vastavalt lõikele 2 taotletud meetmetest.

Esimeses taandes osutatud koopiaid võib teha ainult kokkuleppel taotluse saanud asutusega.

5. Taotluse esitanud asutus, kes soovib saata teise kokkuleppeosalise juurde vastavalt lõike 4 esimesele lõigule määratud ametiisiku osa võtma nimetatud lõigu teises taandes osutatud kontrollimenetlustest, peab taotluse saanud asutust sellest aegsasti enne nende menetluste algust teavitama. Taotluse saanud asutuse ametiisikud vastutavad kontrollimiste eest.

Taotluse esitanud asutuse ametiisikud

— esitavad kirjaliku volituse, kuhu on märgitud isikuandmed ja ametikoht,

— omavad vastavalt piirangutele, mille taotluse saanud asutusele kohaldatavad õigusaktid kehtestavad oma ametiisikutele kõnesolevate kontrollimenetluste läbiviimisel: — õigusi juurdepääsuks vastavalt artikli 16 lõikele 3, — õigust taotluse saanud asutuse ametiisikute poolt vastavalt artikli 16 lõikele 3 tehtud kontrolli tulemusi käsitlevale informatsioonile,

— järgivad kontrollimisel eeskirju ja käitumislaadi, mis on kohustuslik selle kokkuleppeosalise ametiisikutele, kelle territooriumil kontrollimenetlust läbi viiakse.

6. Käesoleva artikliga sätestatud põhjendatud taotlused asjaomase kokkuleppeosalise taotluse saanud asutusele edastatakse selle kokkuleppeosalise kontaktasutuse kaudu. Sama korda kohaldatakse

— sellistele taotlustele antavate vastuste suhtes,

— lõigete 2, 4 ja 5 kohaldamist käsitleva teabe suhtes.

Erandina esimesest lõigust ning kiirema ja tõhusama koostöö huvides võivad kokkuleppeosalised teatavatel selleks vajalikel kordadel lubada pädeval asutusel

— saata põhjendatud taotlusi ja teavet otse teise kokkuleppeosalise pädevatele asutustele,

— vastata otse teise kokkuleppeosalise pädevate asutuste põhjendatud taotlustele ja teabele.

Sel juhul teavitavad pädevad asutused viivitamata asjaomase kokkuleppeosalise kontaktasutust.

7. Mõlema kokkuleppeosalise analüütilise andmepanga teave, mis sisaldab vastavalt andmeid kummagi kokkuleppeosalise veinitoodete analüüside kohta, tehakse kokkuleppeosaliste poolt selleks määratud laboritele nende soovi korral kättesaadavaks. Teabe edastamine on seotud üksnes asjakohaste analüüsiandmetega, mida on vaja võrreldavate omaduste ja algupäraga prooviga tehtud analüüsi tulemuste tõlgendamiseks.

Artikkel 21

Vastastikuse abi otsus

1. Kokkuleppeosaline, kelle alla taotluse saanud asutus kuulub, võib käesoleva jaotise tähenduses abi osutamisest keelduda, kui abi võib kahjustada asjaomase kokkuleppeosalise suveräänsust, avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve.

2. Kui taotluse esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks anda, kui temalt seda palutaks, viitab ta sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele vastata.

3. Kui abist keeldutakse, tuleb otsusest ja selle põhjustest viivitamata teatada taotluse esitanud asutusele.

Artikkel 22

Teave ja dokumentatsioon

1. Taotluse saanud asutus edastab taotluse esitanud asutusele uurimistulemused dokumentide, nende tõestatud ärakirjade, aruannete jms kujul.

2. Kõik lõikes 1 osutatud dokumendid võib asendada samal eesmärgil ja mis tahes vormis esitatud elektroonilise teabega.

3. Artiklites 18 ja 20 osutatud teabele lisatakse asjakohased dokumendid või muu tõendusmaterjal ja haldusmeetmete või kohtumenetluste üksikasjad ning see peab eelkõige käsitlema

— kõnealuse veinitoote koostist ja organoleptilisi omadusi,

— selle kirjeldust ja esitusviisi,

— tootmis-, ettevalmistus- ja turustamiseeskirjadele vastavust.

4. Asjaomased kontaktasutused, kelle initsiatiivil artiklites 18 ja 20 sätestatud vastastikuse abi menetlus algatati, teavitavad teineteist viivitamatult

— uurimise käigust, eelkõige ettekannete ja muude dokumentide või teabeallikate kaudu,

— pärast asjaomaseid toiminguid algatatud haldus- või kohtumenetlusest.

Artikkel 23

Kulud

Käesoleva jaotise kohaldamisega tekkinud lähetuskulud kannab kokkuleppeosaline, kes määras ametiisiku artikli 20 lõigetes 2 ja 4 sätestatud meetmete võtmiseks.

Artikkel 24

Konfidentsiaalsus

1. Mis tahes käesolevast jaotisest tulenev teave on konfidentsiaalne. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja sellele laieneb kaitse, mis on olenevalt olukorrast samalaadsele teabele ette nähtud teabe saanud kokkuleppeosalise asjakohastes õigusnormides ja liidu ametiasutuste suhtes kohaldatavates vastavates sätetes.

2. Kui ühe kokkuleppeosalise õigusaktides või haldustavades on kehtestatud tööstus- ja kaubandussaladustele käesolevas jaotises sätestatutest rangemad piirangud, ei ole ta kohustatud esitama teavet, kui taotluse esitanud kokkuleppeosaline ei pea nimetatud rangematest piirangutest kinni.

3. Saadud teavet kasutatakse ainult käesoleva jaotise kohaldamisel; kui üks kokkuleppeosalistest soovib seda teavet oma territooriumil muul otstarbel kasutada, peab tal selleks olema teabe andnud asutuse eelnev kirjalik nõusolek ning sellele lisaks tuleb võtta arvesse kõnealuse asutuse ette nähtud piiranguid.

4. Lõige 1 ei välista teabe kasutamist üldise karistusõiguse rikkumisest tulenevates kohtu- või haldusmenetlustes, kui see saadi rahvusvahelise õigusalase koostöö kaudu.

5. Kokkuleppeosalised võivad käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuritud dokumente kasutada tõenditena oma tõendusmaterjalides, aruannetes ja ütlustes ning kohtumenetlustes ja kohtulikes süüdistustes vastavalt käesoleva jaotise sätetele.

IV JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 25

Erandid

1. I ja II jaotist ei kohaldata artikliga 2 kindlaks määratud nende veinitoodete suhtes, mis

a) viiakse transiitveosena läbi ühe kokkuleppeosalise territooriumi või

b) on pärit ühe kokkuleppeosalise territooriumilt ja millega kaubeldakse väikestes kogustes 5. liites kehtestatud tingimustel ja korras.

2. Käesoleva lisa kehtimise ajaks peatatakse ühenduse ja Šveitsi vahel 15. oktoobril 1984 Brüsselis sõlmitud veinide ametliku kontrolli alast koostööd käsitleva kirjavahetuse kohaldamine.

Artikkel 26

Konsulteerimine

1. Kokkuleppeosalised alustavad konsultatsioone, kui üks neist leiab, et teine ei ole täitnud mõnda käesoleva lisaga ette nähtud kohustust.

2. Kokkuleppeosaline, kes taotleb konsultatsioone, esitab teisele kokkuleppeosalisele kõik andmed, mis on vajalikud kõnealuse juhtumi üksikasjalikuks läbivaatamiseks.

3. Kui mis tahes viivitus võiks ohustada inimeste tervist või kahjustada pettuste vältimiseks võetud meetmete tõhusust, võib ajutisi kaitsemeetmeid võtta eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid toimuvad kohe pärast nimetatud meetmete võtmist.

4. Kui kokkuleppeosalised ei jõua lõigetes 1 ja 3 sätestatud konsultatsioonide järel kokkuleppele, võib kokkuleppeosaline, kes taotles konsultatsioone või kes võttis lõikes 3 nimetatud meetmeid, võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, mis võimaldavad käesolevat kokkulepet nõuetekohaselt kohaldada.

Artikkel 27

Töörühm

1. Veinitoodete töörühm (edaspidi „töörühm”), mis on moodustatud kokkuleppe artikli 6 lõike 7 alusel, võib arutada kõiki käesoleva lisa ja selle rakendamisega seotud küsimusi.

2. Töörühm vaatab korrapäraselt läbi kokkuleppeosaliste käesoleva lisaga hõlmatud õigusnormide seisukorra. Ta koostab ja esitab komiteele eelkõige ettepanekuid käesoleva lisa ja selle liidete kohandamise kohta.

Artikkel 28

Üleminekusätted

1. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 10 kohaldamist, võib veinitooteid, mis on käesoleva lisa jõustumise ajaks toodetud, valmistatud, tähistatud ja esitatud kooskõlas kokkuleppeosaliste riiklike õigusnormidega, kuid mis keelatakse käesoleva lisaga, müüa kuni varude ammendumiseni.

2. Kui komitee ei ole teisiti määranud, on käesoleva lisa kohaselt toodetud, valmistatud, tähistatud ja esitatud veinitooteid, mille tootmine, valmistamine, tähistamine ja esitamine ei ole pärast kõnealuse lisa muutmist enam nõuetega vastavuses, lubatud turustada kuni varude lõppemiseni.