ET Euroopa Liidu Teataja L 243/49

tabilisation and Association Agreement between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Republic of Croatia, of the other part, parandus

(Käesolev tekst tühistab ja asendab Euroopa Liidu Teatajas L 26, 28. jaanuar 2005, lk 3 avaldatud teksti)

STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIATSIOONILEPING ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahel (1) BELGIA KUNINGRIIK, TAANI KUNINGRIIK, SAKSAMAA LIITVABARIIK, KREEKA VABARIIK, HISPAANIA KUNINGRIIK, PRANTSUSE VABARIIK, IIRIMAA, ITAALIA VABARIIK, LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, MADALMAADE KUNINGRIIK, AUSTRIA VABARIIK, PORTUGALI VABARIIK, SOOME VABARIIK, ROOTSI KUNINGRIIK, SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu, Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu ja Euroopa Liidu lepingu osalised, edaspidi “liikmesriigid”, ning EUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS, edaspidi “ühendus”, ühelt poolt ja HORVAATIA VABARIIK (edaspidi “Horvaatia”) teiselt poolt, ARVESTADES lepinguosaliste vahelisi tugevaid sidemeid ja ühiseid väärtusi, nende soovi tugevdada neid sidemeid ning luua vastastikusele ja mõlemapoolsele huvile tuginev tihe ja pikaajaline suhe, mis võimaldaks Horvaatial veelgi tugevdada ja laiendada oma suhteid ühendusega, ARVESTADES käesoleva lepingu olulisust Kagu-Euroopa riikide stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis, koostööl põhineva püsiva Euroopa korra (mille alustugi on Euroopa Liit) loomisel ja tugevdamisel ning samuti selle olulisust stabiilsuspakti raames, ARVESTADES lepinguosaliste tahet aidata kõikide vahenditega kaasa poliitilisele, majanduslikule ja institutsionaalsele stabiliseerumisele Horvaatias ja kõnealuses piirkonnas kodanikuühiskonna arendamise ja demokratiseerimise, institutsioonide loomise ja avaliku halduse reformi, tõhustatud kaubandus- ja majanduskoostöö, sealhulgas justiits- ja siseküsimusi hõlmava ulatusliku koostöö ja riikliku ning piirkondliku julgeoleku tugevdamise kaudu, ARVESTADES lepinguosaliste tahet suurendada poliitilisi ja majanduslikke vabadusi, mis on käesoleva lepingu põhialus, samuti nende tahet austada inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet, sealhulgas rahvusvähemustesse kuuluvate isikute õigusi ja demokraatia põhimõtteid vabade ja õiglaste valimiste ja mitmeparteilise süsteemi näol, ARVESTADES, et Horvaatia kinnitab veel kord oma tahet tagada kõikidele pagulastele ja ümberasustatud isikutele õigus pöörduda tagasi ja kaitsta nende asjaomaseid õigusi, ARVESTADES lepinguosaliste tahet rakendada täielikult kõiki ÜRO harta ja OSCE põhimõtteid ja sätteid, eelkõige Helsingi lõppakti, Madridi ja Viini konverentside lõppdokumentide, Pariisi uue Euroopa harta ja Kagu-Euroopa stabiilsuspakti põhimõtteid ja sätteid, ning tahet täita Daytoni/Pariisi ja Erduti lepingute alusel võetud kohustusi, et aidata kaasa piirkondliku stabiilsuse saavutamisele ja piirkonna riikide koostöö edendamisele, ARVESTADES lepinguosaliste tahet järgida vaba turumajanduse põhimõtteid ja ühenduse valmisolekut toetada majandusreforme Horvaatias, ARVESTADES lepinguosaliste vabakaubandusalaseid kohustusi kooskõlas WTOst tulenevate õiguste ja kohustustega, SOOVIDES alustada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates ja piirkondlikke aspekte hõlmavates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes, võttes arvesse Euroopa Liidu ühist välis- ja julgeolekupoliitikat, OLLES VEENDUNUD, et stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepinguga luuakse uued tingimused lepinguosaliste vahelisteks majandussuheteks ning eelkõige kaubanduse ja investeerimise arenguks, mis on majanduse ümberkujundamisel ja ajakohastamisel hädavajalik, PIDADES SILMAS Horvaatia kohustust ühtlustada oma õigusaktid asjaomastes sektorites ühenduse õigusaktidega, VÕTTES ARVESSE ühenduse valmidust pakkuda tõhusat toetust reformi ja ülesehituse rakendamisel ning kasutada selleks kõiki võimalikke koostöövahendeid ja tehnilist, finants- ja majandusabi üldiste mitmeaastaste soovituste alusel, KINNITADES, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise III osa reguleerimisalasse, on siduvad Ühendkuningriigi ja Iirimaa kui eraldiseisvate lepinguosaliste ja mitte kui Euroopa Ühenduse liikmete suhtes, kuni Ühendkuningriik või Iirimaa (vastavalt olukorrale) teatab Horvaatiale, et kõnealune riik on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli kohaselt muudetud lepinguosaliseks Euroopa Ühenduse osana. Sama kehtib Taani kohta nendele lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt, MEENUTADES Zagrebi tippkohtumist, millel kutsuti üles jätkama stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate riikide ja Euroopa Liidu vaheliste suhete tugevdamist ja tõhustama piirkondlikku koostööd, MEENUTADES Euroopa Liidu valmisolekut integreerida Horvaatia võimalikult ulatuslikumalt Euroopa poliitilise ja majandusliku elu põhivoolu ja Horvaatia kui võimaliku ELi kandidaatriigi staatust Euroopa Liidu lepingu alusel, tingimusel et see vastab 1993. aasta juuni Euroopa Ülemkogu määratletud kriteeriumidele ning rakendab edukalt käesolevat lepingut, eelkõige piirkondlikku koostööd käsitlevaid sätteid, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 1. Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Horvaatia vaheline assotsiatsioon. 2. Kõnealuse assotsiatsiooni eesmärgid on: — luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid, — toetada Horvaatia püüdlusi majandusliku ja rahvusvahelise koostöö arendamisel, sealhulgas Horvaatia õigusaktide ühenduse õigusaktidega ühtlustamise kaudu, — toetada Horvaatia püüdlusi turumajandusele ülemineku lõpuleviimisel, ühtlustatud majandussuhete edendamisel ning ühenduse ja Horvaatia vahelise vabakaubanduspiirkonna järkjärgulisel arendamisel, — edendada piirkondlikku koostööd kõikides käesoleva lepinguga reguleeritud valdkondades. I JAOTIS ÜLDPÕHIMÕTTED Artikkel 2 Inimõiguste ülddeklaratsioonis väljendatud ning Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning austus nii rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja õigusriigi kui ka CSCE Bonni majanduskoostöö kohtumise dokumendis kajastuvate turumajanduse põhimõtete vastu on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika aluseks ja käesoleva lepingu oluliseks osaks. Artikkel 3 Rahvusvaheline ja piirkondlik rahu ja stabiilsus ning heanaaberlike suhete arendamine on Euroopa Liidu Nõukogu 21. juuni 1999. aasta järeldustes nimetatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis kesksel kohal. Käesolev leping sõlmitakse ja seda rakendatakse Euroopa Liidu Nõukogu 29. aprilli 1997. aasta järelduste raames ning see tugineb Horvaatia edusammudele. Artikkel 4 Horvaatia võtab endale kohustuse jätkata ja edendada koostööd ja heanaaberlikke suhteid piirkonna teiste riikidega, sealhulgas tegema vajalikul määral vastastikuseid soodustusi isikute, kaupade, kapitali ja teenuste liikumise osas ning arendama ühist huvi pakkuvaid projekte, eelkõige põgenike tagasipöördumist ja organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, rahapesu, ebaseadusliku rände ja salakaubaveo vastu võitlemist käsitlevaid projekte. Kõnealune kohustus on otsustav tegur lepinguosaliste vaheliste suhete ja koostöö arendamisel ning seega aitab kaasa piirkonna stabiilsuse saavutamisele. Artikkel 5 1. Assotsieerumine toimub järk-järgult ja viiakse täielikult lõpule hiljemalt kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest. 2. Artikli 110 alusel loodav stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kontrollib korrapäraselt käesoleva lepingu kohaldamist ning Horvaatia edusamme õigus-, haldus- ja majandusreformide elluviimisel ning institutsioonide ümberkujundamisel, pidades silmas käesoleva lepingu preambulit ja üldisi põhimõtteid. Artikkel 6 Leping on täielikult kooskõlas asjaomaste WTO sätetega, eelkõige 1994. aasta GATTi XXIV artikli ja GATSi V artikliga. II JAOTIS POLIITILINE DIALOOG Artikkel 7 Lepinguosalised alustavad poliitilist dialoogi käesoleva lepingu alusel. See täiendab ja tugevdab Euroopa Liidu ja Horvaatia vastastikust lähenemist ning soodustab tihedate solidaarsusel põhinevate suhete ja uute koostöövormide loomist lepinguosaliste vahel. Poliitiline dialoog peab eelkõige edendama: — Horvaatia täielikku integreerumist demokraatlike riikide ühendusse ning järkjärgulist lähenemist Euroopa Liidule, — lepinguosaliste seisukohtade olulist ühtlustamist rahvusvahelistes küsimustes, sealhulgas vajadusel teabevahetuse kaudu, ja eelkõige sellistes küsimustes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt lepinguosalisi, — piirkondlikku koostööd ja heanaaberlike suhete arendamist, — ühiseid vaateid julgeolekule ja stabiilsusele Euroopas, sealhulgas koostööd Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga hõlmatud valdkondades. Artikkel 8 1. Poliitilist dialoogi peetakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus, mis vastutab üldiselt kõikide küsimuste eest, mis lepinguosalised talle suunavad. 2. Lepinguosaliste taotlusel võib poliitilist dialoogi pidada ka järgmisel kujul: — kohtumised, millel vajaduse korral osalevad ühelt poolt Horvaatiat ning teiselt poolt Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariiki ning komisjoni esindavad kõrgemad ametnikud, — kasutades täielikult kõiki diplomaatilisi kanaleid lepinguosaliste vahel, sealhulgas asjaomaseid sidemeid kolmandate riikidega ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, OSCE, Euroopa Nõukogu ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, — kasutades kõiki muid võimalusi, mis võivad soodustada kõnealuse dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist. Artikkel 9 Parlamendi tasandil peetakse poliitilist dialoogi artikliga 116 loodavas parlamentaarses stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitees. Artikkel 10 Poliitilist dialoogi võib pidada mitmepoolse dialoogina, samuti piirkondliku dialoogina, milles osalevad ka piirkonna teised riigid. III JAOTIS PIIRKONDLIK KOOSTÖÖ Artikkel 11 Kooskõlas tahtega tagada rahu ja stabiilsus ning selleks, et arendada heanaaberlikke suhteid, edendab Horvaatia aktiivselt piirkondlikku koostööd. Ühendus toetab oma tehnilise abi programmide kaudu ka piirkondlikke või piiriüleseid projekte. Kui Horvaatia kavatseb tugevdada koostööd mõne allpool artiklites 12–14 nimetatud riigiga, teavitab ta sellest ühendust ja selle liikmesriike ning konsulteerib nendega vastavalt X jaotise sätetele. Artikkel 12 Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlminud riikidega Pärast käesoleva lepingu allkirjastamist alustab Horvaatia läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu juba sõlminud riigi või riikidega eesmärgiga sõlmida piirkondlikku koostööd käsitlevad kahepoolsed konventsioonid, mille eesmärk on suurendada asjaomaste riikide vahelise koostöö ulatust. Kõnealuste konventsioonide põhielemendid on: — poliitiline dialoog, — lepinguosaliste vahelise vabakaubanduspiirkonna loomine kooskõlas asjaomaste WTO sätetega, — töötajate liikumist, asutamisõigust, teenuste osutamist, jooksvaid makseid ja kapitali liikumist ning samuti muid isikute liikumisega seotud poliitikaid käsitlevad vastastikused soodustused võrdväärselt käesoleva lepinguga ettenähtud soodustustega, — koostöösätted teistes, käesoleva lepinguga hõlmatud või hõlmamata valdkondades, eelkõige justiits- ja siseküsimustes. Kõnealused konventsioonid sisaldavad asjakohaseid sätteid vajaliku institutsioonide süsteemi loomiseks. Kõnealused konventsioonid sõlmitakse kahe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. Horvaatia valmidus selliste konventsioonide sõlmimiseks on Horvaatia ja Euroopa Liidu vaheliste suhete edasise arendamise tingimuseks. Artikkel 13 Koostöö teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega Horvaatia alustab piirkondlikku koostööd teiste stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessis osalevate riikidega mõnedes või kõikides käesoleva lepinguga hõlmatud koostöövaldkondades, eelkõige ühist huvi pakkuvates valdkondades. Selline koostöö peaks olema kooskõlas käesoleva lepingu põhimõtete ja eesmärkidega. Artikkel 14 Koostöö Euroopa Liidu kandidaatriikidega Horvaatia võib edendada koostööd ja sõlmida piirkondliku koostöö konventsiooni iga Euroopa Liidu kandidaatriigiga igas käesoleva lepinguga hõlmatud valdkonnas. Sellise konventsiooni eesmärk peaks olema Horvaatia ja kõnealuse riigi vaheliste kahepoolsete suhete vastavusse viimine Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning kõnealuse riigi vaheliste suhete vastava osaga. IV JAOTIS KAUPADE VABA LIIKUMINE Artikkel 15 1. Ühendus ja Horvaatia loovad kuni kuue aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest järk-järgult vabakaubanduspiirkonna vastavalt käesoleva lepingu sätetele ning kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ja Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetega. Seejuures võtavad nad arvesse allpool sätestatud konkreetseid nõudeid. 2. Lepinguosaliste vahelises kaubavahetuses kasutatakse kaupade klassifitseerimiseks kaupade koondnomenklatuuri. 3. Iga toote tollimaksu baasmäär, mille suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus sätestatud üksteisele järgnevaid vähendamisi, on käesolevale lepingule allakirjutamise päevale eelneval päeval tegelikult erga omnes kohaldatud tollimaksu määr või Maailma Kaubandusorganisatsioonis 2002. aastaks kinnitatud tollimaksu määr, olenevalt sellest, kumb on madalam. 4. Kui pärast käesolevale lepingule allakirjutamist kohaldatakse teatavaid tollimaksude vähendamisi, eelkõige WTO läbirääkimistest tulenevaid vähendamisi, erga omnes põhimõttel, asendavad sellised vähendatud tollimaksud lõikes 3 nimetatud tollimaksu baasmäära alates kuupäevast, millal selliseid vähendamisi kohaldama hakatakse. 5. Ühendus ja Horvaatia teatavad teineteisele oma vastavad tollimaksu baasmäärad. I PEATÜKK TÖÖSTUSTOOTED Artikkel 16 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või Horvaatiast pärit toodete suhtes, mis on loetletud kaupade koondnomenklatuuri gruppides 25–97, välja arvatud põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT 1994) loetletud tooted. 2. Vastavalt artiklitele 22 ja 23 ei kohaldata artiklite 17 ja 18 sätteid tekstiiltoodete ega kaupade koondnomenklatuuri grupis 72 loetletud terasetoodete suhtes. 3. Kauplemine Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse kuuluvate kaupadega toimub kooskõlas nimetatud lepingu sätetega. Artikkel 17 1. Horvaatiast pärit toodete suhtes ühenduses kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. 2. Horvaatiast pärit kaupade suhtes ühenduses kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. Artikkel 18 1. Ühendusest pärit I ja II lisas nimetamata toodete suhtes Horvaatias kohaldatav imporditollimaks kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. 2. I lisas loetletud ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult vastavalt järgmisele ajakavale: — käesoleva lepingu jõustumisel vähendatakse kõik tollimaksud 60 protsendini tollimaksu baasmäärast, — 1. jaanuaril 2003 vähendatakse kõik tollimaksud 30 protsendini baasmäärast, — 1. jaanuaril 2004 kaotatakse allesjäänud tollimaksud. 3. II lisas loetletud ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavat imporditollimaksu vähendatakse järk-järgult ja lõpuks see kaotatakse vastavalt järgmisele ajakavale: — käesoleva lepingu jõustumisel vähendatakse kõik tollimaksud 70 protsendini tollimaksu baasmäärast, — 1. jaanuaril 2003 vähendatakse kõik tollimaksud 50 protsendini baasmäärast, — 1. jaanuaril 2004 vähendatakse kõik tollimaksud 40 protsendini baasmäärast, — 1. jaanuaril 2005 vähendatakse kõik tollimaksud 30 protsendini baasmäärast, — 1. jaanuaril 2006 vähendatakse kõik tollimaksud 15 protsendini baasmäärast, — 1. jaanuaril 2007 kaotatakse allesjäänud tollimaksud. 4. Ühendusest pärit kaupade suhtes Horvaatias kohaldatavad koguselised impordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. Artikkel 19 Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel omavahelises kaubavahetuses kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud. Artikkel 20 1. Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud. 2. Ühendus ja Horvaatia kaotavad käesoleva lepingu jõustumisel kõik omavahelised koguselised ekspordipiirangud ja samaväärse toimega meetmed. Artikkel 21 Horvaatia kinnitab, et ta on valmis vähendama kaubavahetuses ühendusega kohaldatavaid tollimakse kiiremini, kui on ette nähtud artiklis 18, kui üldine majanduslik olukord ja asjaomase majandussektori olukord seda võimaldavad. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu annab sellekohaseid soovitusi. Artikkel 22 Protokollis nr 1 on sätestatud meetmed, mida kohaldatakse selles protokollis nimetatud tekstiiltoodete suhtes. Artikkel 23 Protokollis nr 2 on sätestatud meetmed, mida kohaldatakse kaupade koondnomenklatuuri gruppi 72 kuuluvate ja kõnealuses protokollis nimetatud terasetoodete suhtes. II PEATÜKK PÕLLUMAJANDUS JA KALANDUS Artikkel 24 Mõiste 1. Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest või Horvaatiast pärit põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise suhtes. 2. Mõiste “põllumajandus- ja kalandustooted” tähendab kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvaid tooteid ja põllumajanduslepingu I lisa I punkti alapunktis ii (GATT 1994) loetletud tooteid. 3. Nimetatud mõiste hõlmab gruppi 3, rubriikidesse 1604 ja 1605 ja alamrubriikidesse 0511 91, 2301 20 ja ex 1902 20 (“täidisega makarontooted, mis sisaldavad rohkem kui 20 % massist kala, vähilaadseid, molluskeid või muid veeselgrootuid”) kuuluvat kala ja kalandustooteid. Artikkel 25 Protokollis nr 3 on sätestatud nimetatud protokollis loetletud töödeldud põllumajandussaadustega kauplemise kord. Artikkel 26 1. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kaotab ühendus kõik Horvaatiast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed. 2. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kaotab Horvaatia kõik ühendusest pärit põllumajandus- ja kalandustoodete impordi suhtes kohaldatavad koguselised piirangud ja samaväärse toimega meetmed. Artikkel 27 Põllumajandustooted 1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast kaotab ühendus Horvaatiast pärit põllumajandustoodete, välja arvatud kaupade koondnomenklatuuri rubriikidesse 0102, 0201, 0202 ja 2204 kuuluvate toodete suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud. Kui kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 7 ja 8 kuuluvate kaupade puhul on ühise tollitariifistikuga ette nähtud väärtuseline tollimaks ja koguseline tollimaks, kaotatakse ainult tollimaksu väärtuseline osa. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast sätestab ühendus Horvaatiast pärit ja III lisas määratletud “baby beef”-toodete suhtes kohaldatavaks tollimaksuks 20 % Euroopa ühenduste ühtses tollitariifistikus sätestatud väärtuselisest tollimaksust ja 20 % tollitariifistikus sätestatud koguselisest tollimaksust rümbamassina väljendatud 9 400 tonni suuruse aastase tariifikvoodi piires. 3. a) Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Horvaatia: i) kaotab teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis a loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud; ii) kaotab teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis b loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud iga toote puhul kõnealuses lisas sätestatud tariifikvoodi piires. Tariifikvoote suurendatakse igal aastal koguse võrra, mis on iga toote jaoks nimetatud lisas ette nähtud. b) Ühe aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Horvaatia: i) kaotab teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis c loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud; c) Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast Horvaatia: i) kaotab järk-järgult teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis d loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavad tollimaksud iga toote jaoks kõnealuses lisas sätestatud tariifikvoodi piires ja vastavalt nimetatud lisas iga toote jaoks sätestatud ajakavale. ii) vähendab teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis e loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse järk-järgult 50 protsendini enamsoodustusrežiimi tollimaksust vastavalt nimetatud lisas iga toote jaoks sätestatud ajakavale; iii) vähendab teatavate ühendusest pärit ja IV lisa punktis f loetletud põllumajandustoodete impordi suhtes kohaldatavaid tollimakse järk-järgult 50 protsendini enamsoodustusrežiimi tollimaksust kõnealuses lisas sätestatud tariifikvoodi piires ja vastavalt nimetatud lisas iga toote jaoks sätestatud ajakavale. 4. Veini ja kangete alkohoolsete jookidega kauplemise kord määratakse kindlaks veini ja kangeid alkohoolseid jooke käsitlevas lisaprotokollis. Artikkel 28 Kalandustooted 1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kaotab ühendus täielikult Horvaatiast pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud V lisa punktis a loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksud. V lisa punktis a loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tühistab Horvaatia ühendusest pärit kala ja kalandustoodete (välja arvatud V lisa punktis b loetletud kala ja kalandustoodete) suhtes kohaldatavad tollimaksudega samaväärse toimega maksud ning kaotab täielikult nende suhtes kohaldatavad tollimaksud. V lisa punktis b loetletud toodete suhtes kohaldatakse nimetatud lisa sätteid. Artikkel 29 Võttes arvesse põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise mahtu lepinguosaliste vahel, neile iseloomulikku tundlikkust, ühenduse ühise põllumajandus- ja kalanduspoliitika ning Horvaatia põllumajandus- ja kalanduspoliitika eeskirju, põllumajanduse ja kalanduse rolli Horvaatia majanduses ja WTO mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste tulemusi, vaatavad ühendus ja Horvaatia hiljemalt 1. juulil 2006 stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus süstemaatiliselt ja asjakohasel vastastikusel alusel toodehaaval läbi võimalused teha teineteisele täiendavaid soodustusi põllumajandus- ja kalandustoodetega kauplemise ulatuslikumaks liberaliseerimiseks. Artikkel 30 Käesoleva peatüki sätted ei mõjuta mingil moel soodsamaid meetmeid, mida üks või teine lepinguosaline võib ühepoolselt kohaldada. Artikkel 31 Kui ühest lepinguosalisest pärit toodete import, mille suhtes kohaldatakse artikli 25, 27 või 28 kohaselt tehtud soodustust, tekitab teise lepinguosalise turgudel või siseriiklikes reguleerimismehhanismides tõsiseid häireid, alustavad mõlemad lepinguosalised viivitamata konsultatsioone olukorrale sobiva lahenduse leidmiseks, olenemata muudest käesoleva lepingu, eriti selle artikli 38 sätetest ning võttes arvesse põllumajandus- ja kalandusturgu iseloomustavat tundlikkust. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid. III PEATÜKK ÜHISSÄTTED Artikkel 32 Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse kõigi kaupadega kauplemise suhtes lepinguosaliste vahel, kui käesolevas peatükis ega protokollides nr 1, 2 ja 3 ei ole sätestatud teisiti. Artikkel 33 Status quo 1. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ja Horvaatia vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi tollimakse ega samaväärse toimega makse ning juba kehtivaid makse ei suurendata. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumise kuupäevast ei kehtestata ühenduse ja Horvaatia vahelises kaubavahetuses impordi ega ekspordi suhtes uusi koguselisi piiranguid ega samaväärse toimega meetmeid ning juba kehtivaid piiranguid ei muudeta rangemaks. 3. Ilma et see piiraks artikli 26 alusel tehtud soodustusi, ei piira käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätted mingil moel Horvaatia ja ühenduse vastava põllumajanduspoliitika järgimist ega nimetatud poliitika alusel meetmete võtmist, niivõrd kui see ei mõjuta III lisas, IV lisa punktides a, b, c, d, e, f ja V lisa punktides a ja b sätestatud impordikorda. Artikkel 34 Maksualase diskrimineerimise keeld 1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast sisemaksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuvad teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid, ning tühistavad sellised meetmed või sellise korra, kui need on olemas. 2. Ühe lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete sisemaksude tagasimaksed olla suuremad kui nende suhtes kehtestatud kaudsed riigimaksud. Artikkel 35 Imporditollimaksude kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes. Artikkel 36 Tolliliidud, vabakaubanduspiirkonnad, piiriülesed kokkulepped 1. Käesolev leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuskorda. 2. Artiklis 18 sätestatud üleminekuajal ei mõjuta käesolev leping sellise kaupade liikumist reguleeriva konkreetse sooduskorra rakendamist, mis on ette nähtud kas ühe või mitme liikmesriigi ja Jugoslaavia Sotsialistliku Liitvabariigi vahel varem sõlmitud ja hiljem Horvaatia poolt üle võetud lepingutega või mis tulenevad Horvaatia poolt piirkondliku kaubanduse edendamiseks sõlmitud kahepoolsetest kokkulepetest, mis on loetletud III jaotises. 3. Lepinguosalised peavad stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus nõu käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud kokkulepete üle ning taotluse korral muude oluliste küsimuste üle, mis on seotud kolmandate riikidega kauplemise poliitikaga. Eelkõige peetakse niisugust nõu kolmanda riigi ühinemisel ühendusega, et tagada ühenduse ja Horvaatia käesolevas lepingus väljendatud vastastikuste huvide arvestamine. Artikkel 37 Dumping 1. Kui üks lepinguosaline leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega kasutatakse dumpingut 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli tähenduses, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid niisuguse tegevuse vastu 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise lepingu ning asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt. 2. Käesoleva artikli lõike 1 puhul teatatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule dumpingujuhtumist niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui dumpingut 1994. aasta GATTi VI artikli tähenduses ei ole lõpetatud ja muud rahuldavat lahendust ei ole leitud 30 päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatamist, võib importiv lepinguosaline võtta sobivad meetmed. Artikkel 38 Üldine kaitseklausel 1. Kui mõnda ühe lepinguosalise toodet imporditakse teise lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes ja sellistel tingimustel, et see tekitab või ähvardab tekitada: — märgatavat kahju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete omamaisele tootmisharule importiva lepinguosalise territooriumil või — tõsiseid häireid mõnes majandusharus või raskusi, millega võib kaasneda majandusliku olukorra tõsine halvenemine mõnes importiva lepinguosalise piirkonnas, võib importiv lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras. 2. Ühendus ja Horvaatia kohaldavad omavahelistes suhetes kaitsemeetmeid ainult kooskõlas käesoleva lepingu sätetega. Sellised meetmed ei ole ulatuslikumad, kui on vaja tekkinud raskuste heastamiseks, ja reeglina peaksid need seisnema kehtivate, käesolevas lepingus sätestatud tollimaksumäärade täiendava vähendamise peatamises asjaomase toote puhul või asjaomase toote tollimaksu tõstmises. Sellised meetmed peavad sisaldama elemente, mis viivad meetmete järkjärgulise kaotamiseni hiljemalt määratud tähtaja lõpuks. Meetmete kehtivusaeg ei tohi olla pikem kui üks aasta. Väga erandlike asjaolude korral võib meetmeid võtta kokku kuni kolme aasta jooksul. Kui teatava toote impordi suhtes on kohaldatud kaitsemeetmeid, ei kohaldata selle toote suhtes selliseid meetmeid vähemalt kolme aasta jooksul pärast nimetatud meetmete kohaldamise lõppu. 3. Käesolevas artiklis nimetatud juhtudel enne selles artiklis sätestatud meetmete võtmist ja käesoleva artikli lõike 4 punkti b kohaldamise korral võimalikult kiiresti esitab vastavalt vajadusele kas ühendus või Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mis on vajalik mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmiseks. 4. Eespool sätestatud lõigete rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid: a) käesolevas artiklis osutatud olukorrast tulenevad probleemid esitatakse läbivaatamiseks stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, kes võib teha nende lahendamiseks vajaliku otsuse. Kui stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu või eksportiv lepinguosaline ei ole 30 päeva jooksul pärast stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatamist teinud nende raskuste kõrvaldamiseks vajalikku otsust ega leidnud muud rahuldavat lahendust, võib importiv lepinguosaline võtta vajalikud meetmed probleemi lahendamiseks käesoleva artikli kohaselt. Kaitsemeetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem; b) kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib asjaomane lepinguosaline käesolevas artiklis sätestatud olukordades kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ning informeerib sellest viivitamata teist lepinguosalist. 5. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, kes peab korrapäraselt nende üle nõu eelkõige selleks, et koostada nende kaotamise ajakava niipea, kui asjaolud seda võimaldavad. 6. Kui ühendus või Horvaatia kohaldab käesolevas artiklis nimetatud raskusi põhjustada võivate toodete impordi suhtes halduskorda, mille eesmärk on anda kiiresti teavet kaubavoogude arengusuuna kohta, informeerib ta sellest teist lepinguosalist. Artikkel 39 Ebapiisav pakkumine 1. Kui käesoleva jaotise järgimine toob kaasa: a) eksportivale lepinguosalisele olulise toiduaine või muu toote tõsise puudujäägi või selle ohu või b) reekspordi kolmandasse riiki, mille suhtes ekspordiriik on kehtestanud koguselised ekspordipiirangud, eksporditollimaksud või samaväärse toimega maksud, ja kui kõnealune olukord põhjustab või võib põhjustada eksportiva lepinguosalise jaoks tõsiseid raskusi, võib see lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid käesolevas artiklis sätestatud tingimustel ja korras. 2. Meetmete valimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mille tagajärjeks oleks samasugustes tingimustes meelevaldne või põhjendamatu diskrimineerimine või kaubavahetuse varjatud piiramine, ning kui asjaolud ei õigusta enam meetmete võtmist, siis nende rakendamine lõpetatakse. 3. Enne käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 4 kohaldamise puhul võimalikult kiiresti esitab vastavalt asjaoludele kas ühendus või Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus võivad lepinguosalised kokku leppida kõigis võimalikes meetmetes, mida on vaja raskuste kõrvaldamiseks. Kui kokkuleppele ei jõuta 30 päeva jooksul pärast seda, kui küsimus edastati stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, võib eksportiv lepinguosaline asjaomaste toodete ekspordi suhtes käesoleva artikli alusel meetmeid kohaldada. 4. Kui viivitamatut reageerimist nõudvate erandlike ja kriitiliste asjaolude tõttu on kas eelnev informeerimine või läbivaatamine võimatu, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Horvaatia kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on vajalikud olukorra lahendamiseks, ning informeerib sellest viivitamata teist lepinguosalist. 5. Kõigist vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud meetmetest teatatakse viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, kus neid käsitletakse regulaarselt toimuvatel konsultatsioonidel eelkõige selleks, et koostada ajakava nende kaotamiseks niipea, kui asjaolud võimaldavad. Artikkel 40 Riigimonopolid Horvaatia kohandab järk-järgult kaubanduslikke riigimonopole, tagamaks, et neljanda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ei oleks kaupade hankimise ja turustamise tingimuste osas liikmesriikide ja Horvaatia kodanike vahel mitte mingisugust diskrimineerimist. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu informeeritakse selle saavutamiseks võetud meetmetest. Artikkel 41 Protokollis nr 4 on sätestatud päritolureeglid käesolevas lepingus ette nähtud tariifsete soodustuste jaoks. Artikkel 42 Lubatud piirangud Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seotud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. Artikkel 43 Mõlemad lepinguosalised lubavad teha koostööd võimalike pettuste vähendamiseks käesoleva lepingu kaubandust käsitlevate sätete kohaldamisel. Kui üks lepinguosaline leiab, et on piisavaid tõendeid pettuse kohta, näiteks selle kohta, et toodete eksport ühelt lepinguosaliselt teisele on suurenenud tasemeni, mis ei vasta enam sellistele majandustingimustele nagu tavapärane tootmis- ja ekspordimaht, või et ei suudeta tagada halduskoostööd, mida on vaja päritolutõendite kontrollimiseks teise osapoole poolt, alustavad lepinguosalised olenemata muudest käesoleva lepingu sätetest, eelkõige artiklite 31, 38 ja 89 ning protokolli nr 4 sätetest viivitamata konsultatsioone sobiva lahenduse leidmiseks. Kuni sellise lahenduse leidmiseni võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikuks peetavaid meetmeid. Meetmete valikul tuleb eelistada neid meetmeid, mis segavad käesolevas lepingus sätestatud korra toimimist kõige vähem. Artikkel 44 Käesoleva lepingu kohaldamine ei piira ühenduse õiguse kohaldamist Kanaari saartel. V JAOTIS TÖÖTAJATE LIIKUMINE, ASUTAMISÕIGUS, TEENUSTE OSUTAMINE, KAPITAL I PEATÜKK TÖÖTAJATE LIIKUMINE Artikkel 45 1. Kui liikmesriikides kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti: — ei kohelda liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavaid Horvaatia kodanikke töö- ja palgatingimuste osas ning töölt vabastamisel nende kodakondsuse tõttu halvemini kui liikmesriigi kodanikke, — on liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötava töötaja selles liikmesriigis seaduslikult elaval abikaasal ja lastel juurdepääs asjaomase liikmesriigi tööturule kõnealuse töötaja tööloa kehtivuse ajal, välja arvatud hooajatöötajad ja artikli 46 tähenduses kahepoolsete kokkulepete alusel saabunud töötajad, kui sellistes kokkulepetes ei ole sätestatud teisiti. 2. Kui Horvaatias kohaldatavatest tingimustest ja korrast ei tulene teisiti, kohtleb Horvaatia oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriigi kodanikke ja nende seal seaduslikult elavaid abikaasasid ja lapsi vastavalt lõikele 1. Artikkel 46 1. Arvestades liikmesriigi tööturu olukorda ja juhul, kui asjaomases liikmesriigis kehtivatest töötajate liikumist käsitlevatest õigusnormidest ei tulene teisiti: — tuleks liikmesriikide poolt Horvaatia töötajatele kahepoolsete kokkulepete alusel antud töösaamisvõimalused säilitada ja neid võimaluse korral parandada, — kaaluvad teised liikmesriigid samasuguste kokkulepete sõlmimise võimalust. 2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kaalub muude parenduste, sealhulgas kutsekoolitusele juurdepääsu võimaldamist kooskõlas liikmesriikides kehtivate eeskirjade ja korraga, võttes arvesse liikmesriikide ja ühenduse tööturu olukorda. Artikkel 47 1. Liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavate Horvaatia kodanike ja nende asjaomases liikmesriigis seaduslikult elavate pereliikmete jaoks kehtestatakse sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise eeskirjad. Selleks teeb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu otsuse, mis ei tohiks mõjutada soodsamat kohtlemist võimaldavatest kahepoolsetest kokkulepetest tulenevaid õigusi ega kohustusi ja millega nähakse ette järgmised sätted: — selliste töötajate ja nende pereliikmete vanaduse, invaliidsuse ja surma puhul makstavate pensionide ja annuiteetide ning ravikindlustuse arvestamisel liidetakse nende töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisperioodid eri liikmesriikides, — kõiki vanaduse, surma, tööõnnetuste, kutsehaiguste või viimasest kahest tuleneva invaliidsusega seotud pensioneid või annuiteete, välja arvatud mitteosamakselised hüvitised, võib vabalt üle kanda hüvitisi väljamaksva liikmesriigi või liikmesriikide õigusaktide põhjal kohaldatava kursi alusel, — kõnealused töötajad saavad oma eespool määratletud pereliikmetele peretoetusi. 2. Horvaatia kohtleb oma territooriumil seaduslikult töötavaid liikmesriikide kodanikke ja nende seal seaduslikult elavaid pereliikmeid samamoodi, nagu on täpsustatud lõike 1 teises ja kolmandas taandes. II PEATÜKK ASUTAMISÕIGUS Artikkel 48 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid: a) ühenduse äriühing või Horvaatia äriühing – äriühing, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi või Horvaatia õigusaktide kohaselt ja mille registrijärgne asukoht või juhatuse asukoht või põhitegevuskoht on vastavalt ühenduse või Horvaatia territooriumil. Liikmesriigi või Horvaatia õigusaktide kohaselt asutatud äriühingut, millel on vastavalt ühenduse või Horvaatia territooriumil üksnes registrijärgne asukoht, käsitatakse siiski vastavalt ühenduse või Horvaatia äriühinguna, kui tema tegevus on tegelikult ja pidevalt seotud vastavalt ühe liikmesriigi või Horvaatia majandusega; b) äriühingu tütarettevõtja – äriühing, mis on esimesena nimetatud äriühingu tegeliku kontrolli all; c) äriühingu filiaal – äriüksus, mis ei ole iseseisev juriidiline isik, kuid on laadilt püsiv, näiteks emaettevõtja laiendus, millel on oma juhtkond ja vahendid äritehingute tegemiseks kolmandate isikutega nii, et kõnealused kolmandad isikud, kuigi teades, et vajaduse korral on olemas õiguslik side emaettevõtjaga, mille peakontor asub välismaal, ei pea suhtlema otse kõnealuse emaettevõtjaga, vaid võivad teha tehinguid nimetatud laienduseks oleva äriüksusega; d) asutamisõigus: i) kodanike puhul õigus alustada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana ning asutada ettevõtteid, eelkõige äriühinguid, mida nad tegelikult kontrollivad. Füüsilisest isikust ettevõtjana ja ettevõtte juhina tegutsemine ei anna kodanikele õigust taotleda või võtta vastu tööd teise lepinguosalise tööturul ega õigust pääseda teise lepinguosalise tööturule. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata nende isikute suhtes, kes ei ole üksnes füüsilisest isikust ettevõtjad; ii) ühenduse või Horvaatia äriühingute puhul õigus alustada majandustegevust, asutades tütarettevõtjaid ja filiaale vastavalt Horvaatias või ühenduses; e) tegevus – majandustegevus; f) majandustegevus – hõlmab põhimõtteliselt tööstuslikku, kaubanduslikku, kutsealast ja käsitöönduslikku tegevust; g) ühenduse kodanik ja Horvaatia kodanik – füüsiline isik, kes on vastavalt liikmesriigi või Horvaatia kodanik; h) rahvusvaheliste merevedude, sealhulgas osaliselt merel toimuvate ühendvedude puhul kohaldatakse käesoleva ja III peatüki sätteid ka vastavalt väljaspool ühendust või Horvaatiat asuvate liikmesriigi või Horvaatia kodanike suhtes ning väljaspool ühendust või Horvaatiat asutatud ja vastavalt liikmesriigi või Horvaatia kodanike kontrollitavate laevandusettevõtjate suhtes, kui nende laevad on registreeritud vastavalt selles liikmesriigis või Horvaatias kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. i) finantsteenused – VI lisas kirjeldatud tegevus. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib nimetatud lisa reguleerimisala laiendada või muuta. Artikkel 49 1. Horvaatia aitab kaasa ühenduse äriühingute ja kodanike tegevuse alustamisele oma territooriumil. Selleks kohtleb Horvaatia alates käesoleva lepingu jõustumisest: i) ühenduse äriühinguid nende asutamisel vähemalt sama soodsalt kui omamaiseid äriühinguid või mis tahes kolmanda riigi äriühinguid, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem; ii) Horvaatias juba asutatud ühenduse äriühingute tütarettevõtjaid ja filiaale vähemalt sama soodsalt kui omamaiseid äriühinguid ja filiaale või mis tahes kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjat ja filiaali, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem. 2. Lepinguosalised ei võta vastu ühtki uut õigusnormi ega meedet, mis põhjustaks ühenduse või Horvaatia äriühingute diskrimineerimist nende asutamisel kõnealuses riigis või juba asutatud äriühingute diskrimineerimist nende tegevuse ajal, võrreldes omamaiste äriühingutega. 3. Alates käesoleva lepingu jõustumisest kohtlevad ühendus ja selle liikmesriigid: i) Horvaatia äriühinguid nende asutamisel vähemalt sama soodsalt kui liikmesriikide oma äriühinguid või mis tahes kolmanda riigi äriühinguid, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem; ii) nende territooriumil asutatud Horvaatia äriühingute tütarettevõtjaid ja filiaale vähemalt sama soodsalt kui liikmesriikide oma äriühinguid ja filiaale või mis tahes kolmanda riigi äriühingu tütarettevõtjat ja filiaali, olenevalt sellest, kumma puhul on kohtlemine parem. 4. Nelja aasta möödudes käesoleva lepingu jõustumisest töötab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu välja korra, kuidas laiendada eespool esitatud sätteid mõlema lepinguosalise kodanike õigusele alustada majandustegevust füüsilisest isikust ettevõtjana. 5. Olenemata käesolevast artiklist: a) on alates käesoleva lepingu jõustumisest ühenduse äriühingute tütarettevõtjatel ja filiaalidel õigus kasutada ja rentida kinnisvara Horvaatias; b) on ühenduse äriühingute tütarettevõtjatel samuti õigus omandada ja omada kinnisvara omandiõigust nagu Horvaatia äriühingutelgi ning neil on riigivara/ühist huvi pakkuva vara puhul samasugused õigused nagu Horvaatia äriühingutel, kui kõnealuseid õigusi on vaja selliseks majandustegevuseks, milleks asjaomased äriühingud on asutatud, välja arvatud loodusvarade, põllumajandusmaade, metsade ja metsamaade puhul. Nelja aasta möödudes alates käesoleva lepingu jõustumisest töötab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu välja korra, kuidas laiendada käesoleva lõike kohaseid õigusi väljajäetud sektoritele. c) Nelja aasta möödudes alates käesoleva lepingu jõustumisest kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalust laiendada punkti b kohaseid õigusi, sealhulgas väljajäetud sektorite osas, ühenduse äriühingute filiaalidele. Artikkel 50 1. Kui artikli 49 sätetest ei tulene teisiti ja võtmata arvesse VI lisas kirjeldatud finantsteenuseid, võib kumbki lepinguosaline reguleerida äriühingute ja kodanike asutamisõigust ja tegevust oma territooriumil, kui sellise reguleerimisega ei kohelda teise lepinguosalise äriühinguid ja kodanikke halvemini kui oma äriühinguid ja kodanikke. 2. Olenemata käesoleva lepingu muudest sätetest, ei takistata finantsteenuste puhul lepinguosalist võtmast meetmeid usaldatavuskaalutlustel, sealhulgas investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või nende isikute kaitseks, kelle suhtes finantsteenuse osutajal on usalduskohustus, või rahandussüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamiseks. Lepinguosalised ei kasuta neid meetmeid selleks, et hoiduda käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmisest. 3. Käesoleva lepingu sätteid ei tõlgendata nii, nagu oleks lepinguosaline kohustatud avalikustama üksikklientide äritegevuse ja kontodega seotud teavet või avalik-õiguslike isikute valduses olevat konfidentsiaalset või ärisaladuse alla kuuluvat teavet. Artikkel 51 1. Käesoleva peatüki sätteid ei kohaldata õhutranspordi-, siseveetranspordi- ega merekabotaažiteenuste suhtes. 2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda soovitusi asutamise ja tegevuse edendamiseks lõikega 1 hõlmatud valdkondades. Artikkel 52 1. Artiklite 49 ja 50 sätted ei takista lepinguosalist kohaldamast erieeskirju, mis käsitlevad tema territooriumil selliste teise lepinguosalise äriühingute filiaalide asutamist ja tegevust, mis ei ole asutatud esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumil, ja mis on põhjendatud nende filiaalide ning tema territooriumil asutatud äriühingute filiaalide õiguslike või tehniliste erinevustega või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutlustega. 2. Kohtlemise erinevused ei või olla suuremad, kui on tingimata vajalik selliste õiguslike või tehniliste erinevuste või finantsteenuste puhul usaldatavuskaalutluste tõttu. Artikkel 53 Et ühenduse kodanikel ja Horvaatia kodanikel oleks lihtsam alustada ja jätkata tegevust reguleeritud kutsealal vastavalt Horvaatias ja ühenduse territooriumil, uurib stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, millised meetmed on vajalikud kvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib selleks võtta kõik vajalikud meetmed. Artikkel 54 1. Ühenduse äriühingul või Horvaatia territooriumil asutatud Horvaatia või ühenduse äriühingul on õigus vastuvõtjariigis kehtivate õigusnormide alusel vastavalt Horvaatia või ühenduse territooriumil tööle võtta või lasta oma tütarettevõtjal või filiaalil tööle võtta töötajaid, kes on vastavalt asjaomase liikmesriigi või Horvaatia kodanikud, tingimusel et need töötajad on lõikes 2 määratletud võtmeisikud ja neid võtavad tööle üksnes äriühingud, tütarettevõtjad või filiaalid. Nende töötajate elamis- ja tööluba hõlmab üksnes ajavahemikku, milleks nad on tööle võetud. 2. Eespool nimetatud äriühingute (edaspidi “organisatsioonid”) võtmeisikud on käesoleva lõike punktis c määratletud “äriühingusiseselt üleviidavad isikud”, kes on liigitatud järgmiselt, tingimusel et organisatsioon on juriidiline isik ja et asjaomased isikud on olnud selle teenistuses või selle aktsionärid (v.a enamusaktsionärid) vähemalt üleviimisele vahetult eelnenud aasta jooksul: a) organisatsioonis juhtival kohal töötavad isikud, kes peaasjalikult juhivad ettevõtet ja kelle tegevust jälgib või juhib äriühingu juhatus või aktsionärid või samalaadne organ ning kelle pädevuses on: — ettevõtte, selle osakonna või allüksuse juhtimine, — teiste järelevalve-, kutse- või juhtimistegevusega seotud töötajate järelevalve ja kontroll, — isiklikult töötajate töölevõtmine ja töölt vabastamine või soovituste andmine nende palkamiseks, vabastamiseks või muu tööjõuga seotud tegevus; b) organisatsioonis töötavad isikud, kellel on ettevõtte tegevuse, uurimisseadmete, töövõtete või juhtimise seisukohalt olulisi harukordseid teadmisi. Selliste teadmiste hindamisel võib lisaks ettevõttes vajalikele teadmistele arvesse võtta selliseks tööks või tegevuseks vajalikke erialaoskusi, mis eeldavad tehnilisi eriteadmisi, kaasa arvatud kuulumine töötajate hulka, kelle erialal on nõutav luba; c) äriühingusiseselt üleviidav isik – füüsiline isik, kes töötab organisatsioonis ühe lepinguosalise territooriumil ja kes viiakse seoses majandustegevusega ajutiselt üle teise lepinguosalise territooriumile; asjaomasel organisatsioonil peab olema põhitegevuskoht lepinguosalise territooriumil ja isik tuleb üle viia selle organisatsiooni ettevõttesse (filiaali, tütarettevõtjasse), kelle majandustegevus teise lepinguosalise territooriumil on sisuliselt samasugune. 3. Horvaatia või ühenduse kodanikel lubatakse siseneda vastavalt ühenduse või Horvaatia territooriumile ja seal ajutiselt viibida, kui need äriühingute esindajad on eespool lõike 2 punktis a määratletud juhtival kohal töötavad isikud ja kui nad vastutavad vastavalt ühenduse tütarettevõtja või Horvaatia äriühingu filiaali või Horvaatia tütarettevõtja või ühenduse äriühingu filiaali asutamise eest vastavalt liikmesriigis või Horvaatias, kui: — need esindajad ei tegele otsemüügi ega teenuste osutamisega, ja — äriühingu põhitegevuskoht asub vastavalt väljaspool ühendust või Horvaatiat ning kõnealusel äriühingul ei ole teist esindajat, kontorit, filiaali ega tütarettevõtjat vastavalt kõnealuses liikmesriigis või Horvaatias. Artikkel 55 Horvaatia võib käesoleva lepingu jõustumiskuupäevale järgneva esimese kolme aasta jooksul võtta ajutisi meetmeid, mis kalduvad kõrvale käesoleva peatüki sätetest ühenduse äriühingute ja kodanike asutamisõiguse osas, kui teatavad tööstusharud: — on ümberkorraldamisel või suurtes raskustes, eriti kui need raskused põhjustavad Horvaatias tõsiseid sotsiaalseid probleeme, või — on olukorras, kus Horvaatia äriühingud või kodanikud kaotavad oma turuosa Horvaatia teatavas sektoris või tööstusharus täielikult või see väheneb oluliselt, või — on Horvaatias uued tööstusharud. Sellised meetmed: i) kaotavad kehtivuse hiljemalt viie aasta möödumisel käesoleva lepingu jõustumisest; ii) on põhjendatud ja olukorra parandamiseks vajalikud, ning iii) ei põhjusta Horvaatias teatava meetme kehtestamise ajal juba asuvate ühenduse äriühingute või kodanike halvemat kohtlemist Horvaatia äriühingute või kodanikega võrreldes. Selliste meetmete väljatöötamisel ja kohaldamisel võimaldab Horvaatia ühenduse äriühingutele ja kodanikele võimaluse korral sooduskohtlemist, mis on igal juhul vähemalt sama soodne kui mis tahes kolmanda riigi äriühingutele ja kodanikele võimaldatav kohtlemine. Enne nende meetmete võtmist konsulteerib Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga ega jõusta neid enne ühe kuu möödumist hetkest, mil ta on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule teatanud konkreetsed meetmed, mida ta kavatseb võtta, välja arvatud juhul, kui korvamatu kahju oht eeldab kiireloomuliste meetmete võtmist; sel juhul konsulteerib Horvaatia stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukoguga kohe pärast meetmete võtmist. Käesoleva lepingu jõustumisele järgneva kolmanda aasta lõppemisel võib Horvaatia kehtestada selliseid meetmeid või jätkata nende kohaldamist üksnes stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu loal ja tema määratud tingimustel. III PEATÜKK TEENUSTE OSUTAMINE Artikkel 56 1. Lepinguosalised kohustuvad järgmiste sätete kohaselt astuma vajalikke samme selleks, et järk-järgult lubada teenuseid osutada ühenduse või Horvaatia äriühingutel või kodanikel, kes on asutatud või elavad selle lepinguosalise territooriumil, kus ei asu isikud, kelle jaoks teenused on ette nähtud. 2. Kooskõlastatult lõikes 1 osutatud liberaliseerimisega lubavad lepinguosalised füüsiliste isikute, kes osutavad teenust või töötavad teenuseosutaja alluvuses artiklis 54 määratletud võtmeisikutena, sealhulgas füüsilised isikud, kes on ühenduse või Horvaatia äriühingu või kodaniku esindajad ja soovivad ajutiselt siseneda teenuste müügi läbirääkimiseks või teenuste müügi alaste kokkulepete sõlmimiseks kõnealuse teenuseosutaja nimel, ajutist liikumist, kui need esindajad ei müü teenuseid otse elanikkonnale ega osuta ise teenuseid. 3. Kui käesoleva lepingu jõustumisest on möödunud neli aastat, võtab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu lõike 1 järkjärguliseks rakendamiseks vajalikud meetmed. Arvesse võetakse lepinguosaliste edusamme õigusaktide ühtlustamisel. Artikkel 57 1. Lepinguosalised ei võta meetmeid, mis muudavad käesoleva lepingu jõustumispäevale eelnenud päevaga võrreldes piiratumaks tingimused, mille alusel osutavad teenuseid ühenduse või Horvaatia äriühingud või kodanikud, kes on asutatud või elavad selle lepinguosalise territooriumil, kus ei asu isikud, kelle jaoks teenused on ette nähtud. 2. Kui üks lepinguosaline on seisukohal, et meetmed, mis teine lepinguosaline on kehtestanud pärast käesoleva lepingu jõustumist, on põhjustanud olukorra, mis piirab teenuste osutamist oluliselt rohkem lepingu jõustumispäevaga võrreldes, võib esimesena nimetatud lepinguosaline nõuda teiselt lepinguosaliselt konsultatsioonide alustamist. Artikkel 58 Ühenduse ja Horvaatia vahelise transporditeenuste osutamise suhtes kohaldatakse järgmisi sätteid. 1. Sisemaatranspordi osas sätestatakse protokolliga nr 6 lepinguosaliste vaheline kord, et kindlustada eelkõige piiranguteta maanteetransiitliiklus läbi Horvaatia ja kogu ühenduse, mittediskrimineerimise põhimõtte tõhus kohaldamine ja Horvaatia transpordialaste õigusaktide järkjärguline ühtlustamine vastavate ühenduse õigusaktidega. 2. Rahvusvahelise meretranspordi puhul kohustuvad lepinguosalised tõhusalt rakendama põhimõtet, mis tagab piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja mereliiklusele kaubanduslikel alustel. a) Eespool esitatud säte ei piira kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavaid õigusi ega kohustusi, mis tulenevad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt liinilaevanduskonverentsile antud toimimisjuhendist. Need laevandusettevõtjad, kes ei kuulu konverentsi liikmete hulka, võivad konkureerida konverentsi liikmetega tingimusel, et nad järgivad kaubanduslikel alustel toimuva ausa konkurentsi põhimõtet; b) Lepinguosalised kinnitavad oma tahet luua vaba konkurentsi keskkond, mis on puist- ja vedellastivedude oluline tunnusjoon. 3. Lõike 2 põhimõtete kohaldamisel: a) ei kehtesta lepinguosalised edaspidi kahepoolsetes lepingutes kolmandate riikidega lastijaotusklausleid, välja arvatud sellistel erandlikel asjaoludel, mille puhul käesoleva lepingu osalise liinilaevandusettevõtjatel ei oleks teisiti enam võimalik osaleda asjaomasesse kolmandasse riiki suunduvatel või sealt lähtuvatel vedudel; b) keelavad lepinguosalised edaspidi lastijaotuskokkulepete sõlmimise puist- ja vedellastivedusid käsitlevates kahepoolsetes lepingutes; c) kaotavad lepinguosalised käesoleva lepingu jõustumisel kõik ühepoolsed meetmed ning haldus-, tehnilised ja muud takistused, mis võivad piirata rahvusvaheliste mereveoteenuste vaba osutamist või põhjustada selles vallas ebavõrdset kohtlemist; d) muuhulgas võimaldavad lepinguosalised teise lepinguosalise kodanike või äriühingute kasutuses olevatele laevadele rahvusvahelisele kaubandusele avatud sadamatele juurdepääsul, nende sadamate infrastruktuuride ja abiteenuste kasutamisel ja sellega seotud tasude, maksude ja tolliteenuste osas ning kaikohtade ja peale- ja mahalaadimisvahendite kasutamisel vähemalt sama soodsaid tingimusi kui oma laevadele. 4. Vastastikustele kaubandusvajadustele kohandatud lepinguosaliste vahelise transpordi kooskõlastatud arengu ja järkjärgulise liberaliseerimise eesmärgil sätestatakse õhutranspordialased vastastikuse turulepääsu tingimused erikokkulepetes, mille üle lepinguosalised peavad läbirääkimisi pärast käesoleva lepingu jõustumist. 5. Enne lõikes 4 osutatud kokkuleppe sõlmimist ei võta lepinguosalised ühtegi meedet, mis on käesoleva lepingu jõustumisele eelnenud olukorraga võrreldes piiravamad või ebavõrdsemat kohtlemist põhjustavad. 6. Horvaatia kohandab oma õigusakte, kaasa arvatud haldus-, tehnilisi ja muid eeskirju ühenduses kohaldatavate õhu- ja sisetransporti käsitlevate õigusaktidega sel määral, kui see on vajalik liberaliseerimiseks ja lepinguosaliste turgudele vastastikuse pääsu võimaldamiseks ning reisijate ja kaupade liikumise hõlbustamiseks. 7. Kooskõlas käesoleva peatüki eesmärkide saavutamise üldiste edusammudega kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi õhu- ja sisetransporditeenuste osutamise vabaduse suurendamiseks vajalike tingimuste loomiseks. IV PEATÜKK JOOKSVAD MAKSED JA KAPITALI LIIKUMINE Artikkel 59 Lepinguosalised kohustuvad lubama kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII artikli sätetega kõiki ühenduse ja Horvaatia vahelisi vabalt konverteeritavas valuutas tehtavaid makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkontoga. Artikkel 60 1. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise vastuvõtjariigi õigusnormide kohaselt asutatud äriühingutesse otse investeerimisel ja V jaotise II peatüki kohasel investeerimisel ning nende investeeringute ja nendest tuleneva kasumi rahaks muutmise või kodumaale tagasiviimise. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised maksebilansi kapitali- ja rahastamiskonto kohaste tehingute puhul kapitali vaba liikumise ühe lepinguosalise residendi osalusel teostatavate äritehingute või osutatavate teenustega seotud krediidi ning finantslaenude ja -krediidi puhul, mille tähtaeg on pikem kui aasta. Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldab Horvaatia, kasutades täiel määral ja otstarbekalt oma kehtivaid menetlusi, Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikel omandada kinnisvara Horvaatias, välja arvatud VII lisas esitatud alad ja esemed. Nelja aasta jooksul käesoleva lepingu jõustumisest kohandab Horvaatia järk-järgult oma õigusakte, mis käsitlevad Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike poolt kinnisvara omandamist Horvaatias, et tagada Horvaatia kodanikega samaväärne kohtlemine. Neljanda aasta lõpuks käesoleva lepingu jõustumisest kaalub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võimalusi kõnealuste õiguste laiendamiseks VII lisas nimetatud aladele ja esemetele. Alates neljandast aastast käesoleva lepingu jõustumisest tagavad lepinguosalised ka kapitali vaba liikumise portfelliinvesteeringute ning finantslaenude ja -krediidi puhul, mille tähtaeg on lühem kui aasta. 3. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei kehtesta lepinguosalised ühtegi uut piirangut ühenduse ja Horvaatia residentide vahelisele kapitali liikumisele ja jooksvate maksete tegemisele ega muuda kehtivat korda rangemaks. 4. Kui erandlikel asjaoludel ühenduse ja Horvaatia vaheline kapitali liikumine põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi ühenduse või Horvaatia vahetuskursi- või rahapoliitika toimimises, võib vastavalt ühendus või Horvaatia võtta ühenduse ja Horvaatia vahelise kapitali liikumise suhtes kõige rohkem kuueks kuuks kaitsemeetmeid, kui need on hädavajalikud, ilma et see piiraks artikli 59 ja käesoleva artikli sätete kohaldamist. 5. Eeltoodud sätted ei piira lepinguosaliste ettevõtjate õigusi saada koheldud soodsamalt mis tahes olemasoleva käesoleva lepingu osalisi hõlmava kahe- või mitmepoolse kokkuleppe alusel. 6. Lepinguosalised konsulteerivad omavahel, et käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks hõlbustada kapitali liikumist ühenduse ja Horvaatia vahel. Artikkel 61 1. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva esimese nelja aasta jooksul meetmeid, mis võimaldavad luua vajalikud tingimused kapitali vaba liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade edasiseks järkjärguliseks kohaldamiseks. 2. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale järgneva neljanda aasta lõpuks määrab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kindlaks viisi kapitali liikumist käsitlevate ühenduse eeskirjade täielikuks kohaldamiseks. V PEATÜKK ÜLDSÄTTED Artikkel 62 1. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse piirangutega, mis on õigustatud avaliku korra või julgeoleku või rahvatervise seisukohalt. 2. Kõnealuseid sätteid ei kohaldata sellise tegevuse suhtes, mis on ühe või teise lepinguosalise territooriumil kas või juhuti seotud avaliku võimu teostamisega. Artikkel 63 Käesoleva jaotise kohaldamisel ei takista käesoleva lepingu sätted lepinguosalisi kohaldamast oma õigusnorme, mis käsitlevad füüsiliste isikute riiki sisenemist, seal viibimist ja töötamist, töötingimusi, asutamisõigust ja teenuste osutamist, tingimusel et sellega ei kaotata ega vähendata soodustusi, mida lepinguosalistel on õigus käesoleva lepingu erisätte alusel saada. See säte ei piira artikli 62 kohaldamist. Artikkel 64 Horvaatia äriühingute või kodanike ja ühenduse äriühingute või kodanike ühiselt kontrollitavate ja nende ainuomanduses olevate äriühingute suhtes kohaldatakse samuti käesoleva jaotise sätteid. Artikkel 65 1. Käesoleva jaotise kohaselt võimaldatavat enamsoodustusrežiimi ei kohaldata maksusoodustuste suhtes, mida lepinguosalised teevad või kavatsevad tulevikus teha topeltmaksustamise vältimiseks koostatud lepingute või muude maksukokkulepete alusel. 2. Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, et see takistab lepinguosalisel vastu võtmast või jõustamast meetmeid, mille eesmärk on takistada topeltmaksustamise vältimiseks koostatud lepingute ja muude maksukokkulepete maksustamissätete või omamaiste maksuseaduste kohast maksude tasumisest kõrvalehoidumist ja maksustamise vältimist. 3. Käesoleva jaotise sätteid ei tõlgendata nii, nagu takistaks see liikmesriikidel või Horvaatial oma asjakohaste maksualaste õigusaktide kohaldamisel tegemast vahet maksumaksjate vahel, kes eelkõige oma elukoha tõttu ei ole samaväärses olukorras. Artikkel 66 1. Lepinguosalised püüavad võimaluse korral alati vältida piiravate meetmete, sealhulgas impordiga seotud meetmete kehtestamist maksebilansiga seotud eesmärkidel. Selliseid meetmeid kasutav lepinguosaline esitab teisele lepinguosalisele võimalikult kiiresti nende kõrvaldamise ajakava. 2. Kui ühel või mitmel liikmesriigil või Horvaatial on tõsiseid maksebilansiraskusi või kui neid ähvardavad sellised raskused, võib olenevalt asjaoludest kas ühendus või Horvaatia võtta WTO asutamislepinguga ettenähtud tingimuste kohaselt piiravaid meetmeid, sealhulgas impordiga seotud meetmeid, mis on piiratud kestusega ja mis ei ole ulatuslikumad, kui on hädavajalik maksebilansi olukorra parandamiseks. Olenevalt asjaoludest teatab kas ühendus või Horvaatia sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. 3. Piiravaid meetmeid ei kohaldata investeeringutega seotud ülekannete suhtes, eelkõige investeeritud või reinvesteeritud summade kodumaale tagasitoimetamise ega investeeringutest tulenevate tulude suhtes. Artikkel 67 Käesoleva jaotise sätteid kohandatakse järk-järgult, pidades silmas eelkõige teenuskaubanduse üldlepingu (GATS) V artiklist tulenevaid nõudeid. Artikkel 68 Käesoleva lepingu sätted ei takista kumbagi lepinguosalist kohaldamast meetmeid, mida on vaja, et vältida käesoleva lepingu sätetele toetudes kõrvalehoidumist lepinguosalise meetmetest, mis on seotud kolmandate riikide pääsuga tema turgudele. VI JAOTIS ÕIGUSAKTIDE ÜHTLUSTAMINE, JÕUSTAMINE JA KONKURENTSIEESKIRJAD Artikkel 69 1. Lepinguosalised tunnistavad, et Horvaatia praeguste õigusaktide ühtlustamine ühenduse õigusaktidega on tähtis. Horvaatia püüab tagada oma praeguste ja tulevaste õigusaktide järkjärgulise vastavusse viimise ühenduse acquis'ga. 2. Kõnealune ühtlustamine algab lepingu allkirjastamise kuupäeval ja hõlmab järk-järgult kõiki käesolevas lepingus nimetatud ühenduse acquis' elemente käesoleva lepingu artiklis 5 määratletud ajavahemiku lõpuks. Eelkõige keskendutakse esialgu siseturgu käsitlevate õigusaktide põhielementidele ja ka muudele kaubandusega seotud valdkondadele vastavalt Euroopa Ühenduste Komisjoni ja Horvaatia vahel kokku lepitavale programmile. Samuti määratleb Horvaatia kooskõlas Euroopa Ühenduste Komisjoniga õigusaktide ühtlustamise ja jõustamise järelevalve tingimused. Artikkel 70 Konkurents ja muud majandussätted 1. Järgmistes punktides esitatu on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Horvaatia vahel: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi või millel on selline mõju; ii) ühe või mitme turgu valitseva ettevõtja poolt oma seisundi kuritarvitamine ühenduse või Horvaatia territooriumil või selle olulisel osal; iii) riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soosides teatud ettevõtjaid või tooteid. 2. Kõiki käesoleva artikli sätetega vastuolus olevaid tegevusi hinnatakse ühenduses kehtivate konkurentsieeskirjade, eriti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 81, 82, 86 ja 87 ning ühenduse institutsioonide vastuvõetud tõlgendavate dokumentide kohaldamisest tulenevate kriteeriumide põhjal. 3. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva artikli lõike 1 punktide i ja ii täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused usaldatakse oma tegevuses sõltumatule riigiasutusele seoses eraõiguslike ja avalik-õiguslike ettevõtjate ja selliste ettevõtjatega, kellele on antud eriõigused. 4. Ühe aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva asutab Horvaatia oma tegevuses sõltumatu asutuse, millele usaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punkti iii sätete täielikuks kohaldamiseks vajalikud volitused. Nimetatud asutusel on muu hulgas voli kiita heaks riigiabiprogramme ja üksikabi vastavalt käesoleva artikli lõikele 2 ning nõuda ebaseaduslikult antud riigiabi tagastamist. 5. Mõlemad lepinguosalised tagavad riigiabi läbipaistvuse muuhulgas sellega, et esitavad teisele lepinguosalisele korralise aastaaruande või sellega võrdväärse dokumendi, järgides riigiabi käsitlevas ühenduse ülevaates kirjeldatud metoodikat ja esitusviisi. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine lepinguosaline teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta. 6. Horvaatia koostab enne lõikes 4 nimetatud asutuse loomist algatatud abiprogrammide täieliku nimistu ning viib sellised abiprogrammid vastavusse lõikes 2 nimetatud kriteeriumidega hiljemalt nelja aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist. 7. a) Lõike 1 punkti iii sätete kohaldamiseks kinnitavad lepinguosalised, et käesoleva lepingu jõustumisele järgneva nelja aasta jooksul võetakse Horvaatia antud riigiabi hindamisel arvesse asjaolu, et Horvaatia on võrdsustatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis a kirjeldatud ühenduse piirkondadega. b) Kolme aasta jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist esitab Horvaatia Euroopa Ühenduste Komisjonile NUTS II tasemel ühtlustatud arvandmed, mis käsitlevad sisemajanduse kogutoodangut inimese kohta. Lõikes 4 nimetatud asutus ja Euroopa Ühenduste Komisjon hindavad seejärel üheskoos Horvaatia piirkondade abikõlblikkust ja sellega seotud abi ülemmäära, et koostada piirkondliku abi kaart vastavalt asjaomastele ühenduse suunistele. 8. IV jaotise II peatükis osutatud toodete puhul: — ei kohaldata lõike 1 punkti iii, — hinnatakse iga lõike 1 punktiga i vastuolus olevat tegevust kriteeriumide kohaselt, mille ühendus on kehtestanud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 36 ja 37 ning nende põhjal vastuvõetud konkreetsete ühenduse dokumentide alusel. 9. Kui üks lepinguosaline leiab, et teatav tegevus ei ole kooskõlas käesoleva artikli lõike 1 sätetega, võib ta võtta vajalikud meetmed pärast nõupidamist stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogus või 30 päeva jooksul pärast sellise nõupidamise taotlemist. Käesoleva artikli ükski säte ei takista ega mõjuta mingil moel kummagi poole võetavaid dumpinguvastaseid ega tasakaalustusmeetmeid kooskõlas GATT 1994 asjaomaste artiklite ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu või nendega seotud siseriiklike õigusnormidega. Artikkel 71 Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand 1. Käesoleva artikli ja VIII lisa sätete kohaselt kinnitavad lepinguosalised intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse tähtsust. 2. Horvaatia võtab vajalikud meetmed tagamaks, et hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist on intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse ning selliste õiguste jõustamise tõhusad vahendid samal tasemel kui ühenduses. 3. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib otsustada, et Horvaatia peab kõnealuses valdkonnas ühinema teatavate mitmepoolsete konventsioonidega. 4. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid raskusi, suunatakse küsimus ühe või teise lepinguosalise taotlusel viivitamata stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule, et jõuda vastastikku rahuldavate lahendusteni. Artikkel 72 Riigihankelepingud 1. Lepinguosaliste arvates on soovitav avada riigihanked võrdse kohtlemise ja vastastikkuse alusel eelkõige WTO kontekstis. 2. Alates käesoleva lepingu jõustumisest võimaldatakse Horvaatia äriühingutele sõltumata sellest, kas nad on ühenduses asutatud, juurdepääs ühenduse riigihankelepingute sõlmimise menetlustele vastavalt ühenduse riigihangete korrale ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui ühenduse äriühinguid. Eespool esitatud sätteid kohaldatakse ka kommunaalteenuste sektori lepingute suhtes, kui Horvaatia valitsus on vastu võtnud õigusaktid, millega kehtestatakse kõnealust valdkonda käsitlevad ühenduse eeskirjad. Ühendus kontrollib korrapäraselt, kas Horvaatia on tegelikult sellised õigusaktid vastu võtnud. Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist võimaldatakse nendele ühenduse äriühingutele, mis ei ole asutatud Horvaatias, juurdepääs riigihankelepingute sõlmimise menetlustele Horvaatias vastavalt riigihangete seadusele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui Horvaatia äriühinguid. Alates käesoleva lepingu jõustumisest on V jaotise II peatüki alusel Horvaatias asutatud ühenduse äriühingutel juurdepääs riigihanke menetlustele ja neid koheldakse seejuures vähemalt sama soodsalt kui Horvaatia äriühinguid. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib korrapäraselt Horvaatia võimalusi võimaldada kõikidele ühenduse äriühingutele juurdepääs riigihangetele Horvaatias. 3. Artiklite 45–68 sätteid kohaldatakse riigihankelepingute täitmisega seotud asutamise, tegevuse ja teenuste osutamise ning samuti tööhõive ja tööjõu liikumise suhtes ühenduse ja Horvaatia vahel. Artikkel 73 Standardimine, metroloogia, akrediteerimine ja vastavushindamine 1. Horvaatia võtab vajalikud meetmed, et saavutada järk-järgult vastavus ühenduse tehnilistele eeskirjadele ja Euroopa standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamis- protseduurile. 2. Selleks hakkavad lepinguosalised varases etapis: — edendama ühenduse tehniliste eeskirjade ning Euroopa standardite ja vastavushindamismenetluste kasutamist, — sõlmima vajaduse korral Euroopa vastavushindamise protokolle, — soodustama kvaliteetse infrastruktuuri, st standardimise, metroloogia, akrediteerimise ja vastavushindamise arendamist, — edendama Horvaatia osalemist Euroopa spetsialiseerunud organisatsioonide, eelkõige CENi, CENELECi, ETSI, EA, WELMECi ja EUROMETi töös. Artikkel 74 Tarbijakaitse Lepinguosalised teevad koostööd, et viia Horvaatia tarbijakaitse standardid vastavusse ühenduse tarbijakaitse standarditega. Tõhusat tarbijakaitset on vaja turumajanduse nõuetekohaseks toimimiseks ja see kaitse sõltub halduse infrastruktuuri arendamisest, et tagada turujärelevalve ja õiguskaitse selles vallas. Sel eesmärgil, pidades silmas ühishuvisid, soodustavad ja tagavad lepinguosalised: — õigusaktide ühtlustamist ja Horvaatia tarbijakaitse vastavusse viimist ühenduses kohaldatava tarbijakaitsega, — aktiivset tarbijakaitsepoliitikat, kaasa arvatud teabe avardamist ja iseseisvate organisatsioonide väljaarendamist, — tarbijate tõhusat õiguskaitset, et parandada tarbekauba kvaliteeti ja kohaldada vajalikke ohutusnorme. VII JAOTIS JUSTIITS- JA SISEKÜSIMUSED SISSEJUHATUS Artikkel 75 Institutsioonide ja õigusriigi tugevdamine Tehes koostööd justiits- ja siseküsimustes, peavad lepinguosalised eriti tähtsaks õigusriigi tugevdamist ja institutsioonide tugevdamist kõikidel tasanditel haldussfääris üldiselt ning eelkõige õiguskaitse ja kohtusüsteemi vallas. Kohtualases koostöös keskendutakse eelkõige kohtuorganite iseseisvusele, nende tõhususe parandamisele ja juriidiliste kutsealade esindajate koolitusele. KOOSTÖÖ ISIKUTE LIIKUMISE VALDKONNAS Artikkel 76 Viisa, piirikontroll, varjupaik ja ränne 1. Lepinguosalised teevad koostööd viisa, piirikontrolli, varjupaiga ja rändega seotud küsimustes ning loovad nende valdkondade koostöövõrgu, mis hõlmab ka piirkondlikku tasandit. 2. Koostöö lõikes 1 osutatud küsimustes põhineb lepinguosaliste vastastikustel nõupidamistel ja tihedal koostööl ning peaks hõlmama tehnilist ja haldusabi: — õigusakte ja tavasid käsitleva teabe vahetamiseks, — õigusaktide koostamiseks, — asutuste tõhususe parandamiseks, — personali koolitamiseks, — reisidokumentide turvalisuse ja valedokumentide avastamise tagamiseks. 3. Koostöös keskendutakse eelkõige järgmistele aspektidele: — varjupaiga küsimustes 1951. aasta Genfi konventsiooni ja 1967. aasta New Yorgi protokolli standarditele vastavate siseriiklike õigusaktide väljatöötamine ja rakendamine, tagades välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte järgimise, — seadusliku rände osas vastuvõtu kord ning vastuvõetud isikute õigused ja staatus. Lepinguosalised lepivad rände osas kokku, et kohtlevad nende territooriumil seaduslikult elavaid teiste riikide kodanikke õiglaselt ja edendavad integratsioonipoliitikat, tagamaks neile sellised õigused ja kohustused, mis on võrreldavad lepinguosaliste riikide kodanike õiguste ja kohustustega. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib soovitada täiendavaid koostöövaldkondi käesoleva artikli alusel. Artikkel 77 Ebaseadusliku sisserände vältimine ja kontroll; tagasivõtmine 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd ebaseadusliku sisserände vältimiseks ja kontrollimiseks. Selleks: — nõustub Horvaatia liikmesriigi taotluse korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad liikmesriigi territooriumil ebaseaduslikult, ja — nõustub iga Euroopa Liidu liikmesriik Horvaatia taotluse korral ilma täiendavate formaalsusteta tagasi võtma kõik oma kodanikud, kes viibivad Horvaatia territooriumil ebaseaduslikult. Euroopa Liidu liikmesriigid ja Horvaatia annavad oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid ja lubavad neil kasutada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikke haldusvõimalusi. 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et sõlmivad taotluse korral Horvaatia ja Euroopa Ühenduse vahelise lepingu, millega reguleeritakse Horvaatia ja Euroopa Liidu liikmesriikide tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust. 3. Kuni lõikes 2 osutatud lepingu sõlmimiseni ühendusega nõustub Horvaatia liikmesriigi taotluse korral sõlmima konkreetse Euroopa Liidu liikmesriigiga kahepoolse lepingu, millega reguleeritakse Horvaatia ja asjaomase liikmesriigi tagasivõtmise erikohustusi, sealhulgas teiste riikide ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmise kohustust. 4. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu uurib, milliseid muid ühiseid jõupingutusi saab teha ebaseadusliku sisserände, sealhulgas inimkaubanduse vältimiseks ja kontrollimiseks. KOOSTÖÖ RAHAPESU JA EBASEADUSLIKE UIMASTITE VALDKONDADES Artikkel 78 Rahapesu 1. Lepinguosalised on ühel meelel, et on vaja teha igakülgseid jõupingutusi ja koostööd, et vältida oma rahandussüsteemide kasutamist kuritegelikul teel, eeskätt narkootikumidega seotud kuritegevusest saadud raha pesuks. 2. Koostöö selles vallas võib hõlmata haldus- ja tehnilist abi, et edendada rahapesu tõkestamise eesmärgil selliste normide rakendamist ja vajalike standardite ja süsteemide tõhusat toimimist, mis on samaväärsed selles valdkonnas ühenduse poolt ja rahvusvahelistel foorumitel vastuvõetutega. Artikkel 79 Ebaseaduslike uimastite alane koostöö 1. Lepinguosalised teevad koostööd oma volituste ja pädevuse piires, et tagada tasakaalustatud ja ühtne lähenemine uimastikontrollile. Uimastikontrolli poliitika ja meetmete eesmärk on vähendada ebaseaduslike uimastite levitamist, nendega kauplemist ja nõudmist nende järele ning saavutada tõhusam kontroll lähteainete üle. 2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud koostöömeetodid. Meetmed põhinevad ühiselt kokku lepitud põhimõtetel kooskõlas Euroopa Liidu uimastikontrolli strateegiaga. Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes valdkondades: — siseriiklike õigusaktide ja siseriikliku poliitika väljatöötamine, — asutuste ja teabekeskuste asutamine, — personalikoolitus; — uimastitega seotud uuringud; — uimastite ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete leviku tõkestamine. Lepinguosalised võivad kokku leppida, et koostöö hõlmab ka muid valdkondi. KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES Artikkel 80 Kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse vältimine ja tõkestamine 1. Lepinguosalised on nõus tegema koostööd, et tõkestada ja vältida organiseeritud või muul viisil esinevat kuritegevust ja ebaseaduslikku tegevust, näiteks: — inimkaubandust, — ebaseaduslikku majandustegevust, eelkõige korruptsiooni, rahavõltsimist, ebaseaduslikke tehinguid selliste toodetega nagu tööstuslikud jäätmed ja radioaktiivsed ained ning ebaseaduslike või võltsitud toodetega seotud tehinguid, — ebaseaduslikku kauplemist uimastite ja psühhotroopsete ainetega, — salakaubavedu, — ebaseaduslikku relvadega kauplemist, — terrorismi. Koostöö eespool nimetatud küsimustes hõlmab lepinguosaliste vahelisi nõupidamisi ja tihedat koordineeritud tegevust. 2. Tehniline ja haldusabi selles vallas võib hõlmata: — siseriiklike õigusaktide koostamist kriminaalõiguse valdkonnas, — kuritegevuse tõkestamise ja vältimisega tegelevate asutuste tegevuse tõhustamist, — personalikoolitust ja uurimisvõimaluste arendamist, — kuritegevuse vältimise meetmete väljatöötamist. VIII JAOTIS KOOSTÖÖPOLIITIKA Artikkel 81 1. Ühendus ja Horvaatia seavad sisse tiheda koostöö, et aidata kaasa Horvaatia arengu- ja kasvuvõimalustele. Selline koostöö tugevdab olemasolevaid majandussidemeid võimalikult laiaulatuslikult kummagi lepinguosalise kasuks. 2. Koostööpoliitika ja muud meetmed töötatakse välja Horvaatia majanduslikuks ja sotsiaalseks arenguks. Koostööpoliitika peaks algusest peale tagama keskkonnaküsimuste arvessevõtmise ja seotuse harmoonilise sotsiaalse arengu nõuetega. 3. Koostööpoliitika integreeritakse piirkondlikku koostöövõrku. Piirkondliku stabiilsuse saavutamiseks tuleb erilist tähelepanu pöörata meetmetele, millega saab edendada koostööd Horvaatia ja selle naaberriikide, sealhulgas liikmesriikide vahel. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib määratleda allpool kirjeldatud koostööpoliitika valdkondade vahelised ja sisesed prioriteedid. Artikkel 82 Majanduspoliitika 1. Ühendus ja Horvaatia hõlbustavad majandusreformi elluviimist, tehes koostööd kummagi lepinguosalise majanduse põhialuste ja turumajanduses majanduspoliitika rakendamise vastastikuseks mõistmiseks. 2. Kõnealustel eesmärkidel teevad ühendus ja Horvaatia koostööd, et: — vahetada teavet makromajanduslike tulemuste ja väljavaadete ning arengustrateegiate kohta, — analüüsida ühiselt vastastikust huvi pakkuvaid majandusküsimusi, sealhulgas majanduspoliitika kujundamist ja selle rakendamise vahendeid, — edendada laiemat koostööd eesmärgiga kiirendada oskusteabe sissevoolu ja juurdepääsu uutele tehnoloogiatele. 3. Horvaatia ametiasutuste taotlusel võib ühendus anda abi selleks, et toetada Horvaatia jõupingutusi tema poliitika järkjärguliseks ühtlustamiseks majandus- ja rahaliidu poliitikaga. Koostöö selles vallas hõlmab mitteametlikku teabevahetust majandus- ja rahaliidu ning Euroopa Keskpankade Süsteemi põhimõtete ja toimimise kohta. Artikkel 83 Statistikakoostöö 1. Statistikakoostöö eesmärk on luua tõhus ja jätkusuutlik statistikasüsteem, mis võimaldab saada õigel ajal usaldusväärseid, objektiivseid ja täpseid andmeid, mida on vaja ülemineku- ja reformiprotsessi kavandamiseks ja jälgimiseks Horvaatias. See võimaldab Horvaatia Statistika Keskbürool paremini täita oma klientide, nii haldusorganite kui ka eraettevõtjate vajadusi. Statistikasüsteem respekteerib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni välja antud statistika aluspõhimõtteid ja Euroopa statistikaõiguse nõudeid ning see viiakse vastavusse ühenduse acquis’ga. 2. Nendel eesmärkidel võivad lepinguosalised teha koostööd, et eelkõige: — edendada asjakohasel asutuste võrgul põhineva tõhusa statistikateenistuse väljaarendamist Horvaatias, — jätkata statistikasüsteemi ühtlustamist rahvusvaheliste ja Euroopa standardite ja klassifikatsiooniga, et võimaldada siseriiklikul statistikasüsteemil rakendada ühenduse acquis’d statistika valdkonnas, — anda era- ja avaliku sektori ettevõtjatele ja teadlaste ringkonnale asjakohaseid sotsiaalmajanduslikke andmeid, — anda majandusreformi toetamiseks ja järelevalveks vajalikke andmeid, — tagada üksikandmete konfidentsiaalsus, — suurendada järk-järgult andmete kogumist ja edastamist Euroopa statistikasüsteemi. 3. Koostöö selles vallas hõlmab eelkõige teabevahetust meetodite osas, oskusteabe edastamist ja koolitust. Artikkel 84 Pangandus-, kindlustus- ja muud finantsteenused 1. Lepinguosalised teevad koostööd pangandus-, kindlustus- ja finantsteenuste sektorite elavdamiseks vajaliku raamistiku loomiseks ja arendamiseks Horvaatias. Koostöös keskendutakse järgmisele: — Euroopa standarditele vastava raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtt, — pangandus-, kindlustus- ja muude finantssektorite tugevdamine ja ümberkorraldamine, — pangandus- ja muude finantsteenuste järelevalve ja reguleerimise parandamine, — teabevahetus eelkõige kavandatavate õigusaktide kohta, — tõlgete ja oskussõnastike koostamine. 2. Lepinguosalised teevad koostööd, mille eesmärk on ühenduse ühtlustatud meetoditel ja menetlustel põhinevate tõhusate kontrollisüsteemide väljaarendamine Horvaatias. Koostöös keskendutakse järgmisele: — tehnilise abi andmine Horvaatia riigikontrollile, — sisekontrolli osakondade loomine ametiasutustes, — kontrollisüsteemidealase teabe vahetus, — kontrollidokumentide standardimine, — koolitus ja nõustamine. Artikkel 85 Investeeringute soodustamine ja kaitse 1. Lepinguosaliste vahelise koostöö eesmärk on luua soodsad tingimused nii kodu- kui ka välismaistele erainvesteeringutele. 2. Koostöö konkreetsed eesmärgid on: — Horvaatia puhul investeeringuid soodustava ja kaitsva õigusraamistiku parandamine, — vajaduse korral liikmesriikidega kahepoolsete lepingute sõlmimine investeeringute soodustamiseks ja kaitseks, — investeeringute kaitse parandamine. Artikkel 86 Tööstuskoostöö 1. Koostöö eesmärk on edendada Horvaatia tööstuse ja üksikute sektorite moderniseerimist ja ümberkorraldamist ning tööstuskoostööd mõlema lepinguosalise ettevõtjate vahel, mille eesmärk on eelkõige tugevdada erasektorit tagades keskkonna kaitstuse. 2. Tööstuskoostöö algatamisel arvestatakse mõlema lepinguosalise kindlaksmääratud prioriteete. Nendes võetakse arvesse tööstuse arengu piirkondlikke aspekte, edendades vajaduse korral riikidevahelist koostööd. Algatuste eesmärk peaks olema eelkõige sobiva raamistiku loomine ettevõtjatele, juhtimise ja oskusteabe parandamine ning turgude, turu läbipaistvuse ja ettevõtluskeskkonna arendamine. Erilist tähelepanu pööratakse tõhusate ekspordi edendamise meetmete kehtestamisele Horvaatias. Artikkel 87 Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad Lepinguosaliste eesmärk on arendada ja tugevdada erasektori väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) ning asutada uusi ettevõtjaid valdkondades, mis võimaldavad ettevõtete potentsiaalset kasvu ning ühenduse ja Horvaatia väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vahelist koostööd. Artikkel 88 Turism 1. Lepinguosaliste turismikoostöö eesmärk on hõlbustada ja elavdada turismi ja turismimajandust oskusteabe edastamise kaudu, võimaldades Horvaatial osaleda tähtsates Euroopa turismiorganisatsioonides ja uurides ühise tegutsemise võimalusi. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — peamisi turismisektorit mõjutavaid küsimusi käsitleva teabe vahetus ja oskusteabe edastamine, — turismisektorisse investeerimist soodustava infrastruktuuri arendamise soodustamine, — piirkondliku turismi projektide läbivaatamine. Artikkel 89 Toll 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada kõikide selliste sätete täitmine, mis kavatsetakse vastu võtta kaubanduse valdkonnas, ja saavutada Horvaatia tollisüsteemi ühtlustamine ühenduse tollisüsteemiga, aidates seeläbi rajada teed käesolevas lepingus kavandatavatele liberaliseerimismeetmetele. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — ühenduse ja Horvaatia transiidisüsteemide vastastikuse sidumise võimalus, samuti ühtse haldusdokumendi (SAD) kasutamine, — kaubaveoga seotud kontrolli ja tolliformaalsuste parandamine ja lihtsustamine, — piiriülese infrastruktuuri väljaarendamine lepinguosaliste vahel, — tänapäevaste tolliteabesüsteemide kasutuselevõtuks tollikoostöö toetussüsteemi väljaarendamine, — teabevahetus, sealhulgas uurimismeetodite kohta, — kaupade koondnomenklatuuri rakendamine Horvaatias, — tolliametnike koolitus. 3. Ilma et see piiraks käesoleva lepinguga ja eelkõige artiklitega 77, 78 ja 80 ettenähtud edasist koostööd, abistavad lepinguosaliste haldusasutused teineteist tolliküsimustes protokolli nr 5 kohaselt. Artikkel 90 Maksustamine Lepinguosalised seavad sisse koostöö maksustamise alal, sealhulgas meetmed maksusüsteemi edasiseks reformiks ja maksuadministratsiooni ümberkorraldamiseks, et tagada maksude kogumise tõhusus ja maksupettuste vastane võitlus. Artikkel 91 Sotsiaalkoostöö 1. Lepinguosaliste vahelises koostöös tööhõive alal keskendutakse eelkõige töövahendus- ja karjäärinõustamisteenuste parandamisele, võimaldades tugimeetmete võtmist ja edendades kohalikku arengut, et aidata kaasa tööstuse ja tööturu ümberkorraldamisele. Kõnealune koostöö hõlmab ka selliseid meetmeid nagu uuringud, ekspertide lähetus ning teabe- ja koolitustegevus. 2. Lepinguosaliste koostöö eesmärk sotsiaalkindlustuse alal on kohandada Horvaatia sotsiaalkindlustussüsteem uute majanduslike ja sotsiaalsete vajadustega, pakkudes eelkõige ekspertide teenuseid ja korraldades teabe- ja koolitustegevust. 3. Lepinguosaliste vaheline koostöö hõlmab töötingimusi ning naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitlevate Horvaatia õigusaktide kohandamist. 4. Lepinguosalised edendavad koostööd eesmärgiga parandada töötajate tervisekaitse ja ohutuse taset, kasutades võrdlusena ühenduses kohaldatavat kaitse taset. Artikkel 92 Põllumajandus ja agrotööstussektor Koostöö eesmärk selles valdkonnas on kooskõlas ühenduse eeskirjade ja standarditega põllumajanduse ja agrotööstussektori ning veemajanduse ajakohastamine ja ümberkorraldamine, maaelu arendamine, veterinaar- ja fütosanitaarõigusaktide järkjärguline ühtlustamine ühenduse standarditega ning Horvaatia metsandussektori arendamine. Artikkel 93 Kalandus Ühendus ja Horvaatia uurivad võimalust määratleda kalandussektoris ühist huvi pakkuvad valdkonnad, mis oma olemuselt peaksid olema vastastikku kasulikud. Artikkel 94 Haridus ja koolitus 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada üldhariduse ja kutsekvalifikatsiooni taset Horvaatias. 2. Programmiga “Tempus” aidatakse kaasa lepinguosaliste vahelise koostöö tugevdamisele hariduse ja koolituse alal ning demokraatia, õigusriigi ja majandusreformi edendamisele. 3. Euroopa Koolitusfond aitab samuti kaasa koolituse korralduse parandamisele Horvaatias. Artikkel 95 Kultuurikoostöö Lepinguosalised kohustuvad edendama kultuurikoostööd. Selle koostöö eesmärk on muu hulgas suurendada vastastikust mõistmist ja lugupidamist üksikisikute, ühiskondade ja rahvaste vahel. Artikkel 96 Teave ja side Ühendus ja Horvaatia võtavad vastastikuse teabevahetuse elavdamiseks vajalikke meetmeid. Eelistatakse programme, mille eesmärk on anda üldsusele põhiteavet ühenduse kohta ja eriteavet Horvaatia erialaringkondadele. Artikkel 97 Koostöö audiovisuaalvaldkonnas 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada audiovisuaaltööstust Euroopas ja elavdada ühistootmist filmi ja televisiooni alal. 2. Horvaatia viib oma poliitika piiriülese ringhäälingu sisuliste aspektide reguleerimisel vastavusse ühenduse poliitikaga, pöörates erilist tähelepanu küsimustele, mis on seotud programmide intellektuaalomandi õiguse omandamise ja ringhäälingu edastamisega satelliit- või kaabelsüsteemi kaudu, ja ühtlustab oma õigusaktid ühenduse acquis’ga. Artikkel 98 Elektroonilise side infrastruktuur ja sellega seotud teenused 1. Lepinguosalised tugevdavad koostööd elektroonilise side infrastruktuuride, sealhulgas klassikaliste telekommunikatsioonivõrkude ja asjakohaste elektrooniliste audiovisuaalsidevõrkude ja nendega seotud teenuste valdkonnas, eesmärgiga saavutada ühenduse acquis’ ülevõtmine Horvaatia poolt alates käesoleva lepingu jõustumisest. 2. Eespool osutatud koostöös keskendutakse järgmistele prioriteetsetele valdkondadele: — poliitika väljatöötamine, — õiguslikud ja regulatiivsed aspektid, — liberaliseeritud keskkonna jaoks vajalike institutsioonide väljaarendamine, — Horvaatia elektroonilise infrastruktuuri ajakohastamine ja selle integreerimine Euroopa ja maailma võrkudesse, keskendudes arendustele piirkondlikul tasandil, — rahvusvaheline koostöö, — koostöö Euroopa organites, eelkõige standardimisega tegelevates organites, — seisukohtade kooskõlastamine rahvusvahelistes organisatsioonides ja foorumitel. Artikkel 99 Infoühiskond Lepinguosalised tugevdavad koostööd eesmärgiga jätkuvalt arendada infoühiskonda Horvaatias. Üldiseks eesmärgiks on valmistada kogu ühiskonda ette digitaalajastuks, kaasata investeeringuid ning tagada võrkude ja teenuste koostalitlusvõime. Horvaatia ametiasutused vaatavad ühenduse abil hoolikalt üle kõik Euroopa Liidus võetud poliitilised kohustused, et viia oma poliitika vastavusse ühenduse poliitikaga. Horvaatia ametiasutused koostavad infoühiskonda käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmise kava. Artikkel 100 Transport 1. Lisaks käesoleva lepingu artiklis 58 ja protokollis nr 6 sätestatule arendavad ja tihendavad lepinguosalised koostööd transpordi vallas, et võimaldada Horvaatial: — korraldada ümber ja moderniseerida transporti ja sellega seotud infrastruktuuri, — parandada reisijate ja kaupade liikumist ning juurdepääsu transporditurule, kõrvaldades halduslikud, tehnilised ja muud takistused, — saavutada ühenduse tegevusstandarditega võrreldavad tegevusstandardid, — arendada välja transpordisüsteem, mis on vastavuses ühenduse transpordisüsteemiga, — tõhustada keskkonnakaitset transpordi valdkonnas ja vähendada transpordist tulenevat kahjulikku mõju ja saastatust. 2. Koostöö hõlmab järgmisi prioriteetseid valdkondi: — maantee-, raudtee-, lennuvälja-, siseveetranspordi- ja sadamainfrastruktuuride ning muude ühist huvi pakkuvate oluliste teede ja üleeuroopaliste ühendusteede väljaarendamine, — raudteede ja lennuväljade haldamine, sealhulgas koostöö riikide asjaomaste asutuste vahel, — maanteetransport, sealhulgas maanteemaksud ning sotsiaal- ja keskkonnaaspektid, — kombineeritud raudtee-maanteetransport, — rahvusvahelise transpordistatistika ühtlustamine, — tehnilise transpordivarustuse ajakohastamine kooskõlas ühenduse standarditega ja abi andmine selleks rahaliste vahendite omandamisel, eelkõige maantee-raudteetranspordi, mitmeliigilise transpordi ja ümberlaadimise jaoks, — tehnoloogia ja teadusuuringute ühisprogrammide edendamine, — ühenduses kohaldatavale transpordipoliitikale vastava kooskõlastatud transpordipoliitika kasutuselevõtmine. Artikkel 101 Energia 1. Koostöös võetakse arvesse turumajanduse ja Euroopa energiaharta lepingu põhimõtteid ning kõnealust koostööd arendatakse Euroopa energiaturgude järkjärgulise integreerimise eesmärgil. 2. Koostöö hõlmab eelkõige järgmist: — energiapoliitika sõnastamine ja kavandamine, sealhulgas infrastruktuuri moderniseerimine, energiavarustuse parandamine ja mitmekesistamine ning energiaturule juurdepääsu parandamine, sealhulgas transiidi hõlbustamine, energia edastamine ja jaotamine ning piirkondliku tähtsusega ühenduste taastamine naaberriikidega, — haldamine ja koolitus energiasektoris ning tehnoloogia ja oskusteabe edastamine, — energia säästmise, energiakasutuse tõhususe ja taastuvenergia soodustamine ning energia tootmise ja tarbimise keskkonnamõju uurimine, — energiaettevõtjate restruktureerimise ja kõnealuse sektori ettevõtjate vahelise koostöö üldtingimuste sõnastamine, — ühenduse acquis’ga kooskõlas oleva reguleeriva raamistiku väljatöötamine energia valdkonnas. Artikkel 102 Tuumaohutus 1. Lepinguosalised teevad koostööd tuumaohutuse ja kaitsemeetmete valdkonnas. Koostöö võiks hõlmata järgmisi valdkondi: — Horvaatia tuumaohutusealaste õigusnormide täiendamine ning järelevalveasutuste ja nende vahendite tugevdamine, — kiirguskaitse, kaasa arvatud keskkonna kiirgusseire, — radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja vajaduse korral tuumarajatiste tegevuse lõpetamine, — tuumaõnnetuste puhul ning hädaolukorraks valmisolekust, piiriülestest seismilistest uuringutest ja üldistest tuumaohutusküsimustest operatiivset teatamist ja sellealast teabevahetust käsitlevate Euroopa Liidu liikmesriikide või Euratomi ja Horvaatia vaheliste kokkulepete soodustamine vajaduse korral, — kütuse tootmis-ja kasutustsükli probleemid, — tuumamaterjalide kaitse, — radioaktiivse saastuse suhtes tundlike ainete veo järelevalve ja kontrolli tugevdamine, — kolmandate osapoolte vastutus tuumavaldkonnas. Artikkel 103 Keskkond 1. Lepinguosalised arendavad ja tugevdavad koostööd keskkonnaseisundi halvenemise vastu võitlemise olulise ülesande täitmisel, et edendada keskkonna jätkusuutlikkust. 2. Koostöös võiks keskenduda järgmistele prioriteetidele: — veekvaliteet, sealhulgas heitveetöötlus, eelkõige piiriüleste vooluveekogude puhul, — kohaliku, piirkondliku ja piiriülese õhu- ja veesaaste (sealhulgas joogivee saaste) vastu võitlemine, — tõhus reostustaseme ja heitkoguste seire, — ülemaailmsete ja ilmastikuküsimustega seotud strateegiate koostamine, — tõhus, säästev ja puhas energiatootmine ja -tarbimine, — kemikaalide klassifitseerimine ja ohutu käitlemine, — tööstusettevõtete ohutus, — jäätmete vähendamine, ringlussevõtt ja ohutu kõrvaldamine, ohtlike jäätmete piiriülese veo ja kõrvaldamise kontrolli käsitleva Baseli konventsiooni (Basel 1989) rakendamine, — põllumajanduse keskkonnamõju, pinnase erosioon ja põllumajanduskemikaalidest tulenev pinnasesaaste, — taimestiku ja loomastiku, sealhulgas metsade kaitse ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, — asulaplaneerimine, sealhulgas hoonestamine ja linnaplaneerimine, — majanduslike ja maksualaste meetmete kasutamine keskkonna parandamiseks, — keskkonnamõju hindamine ja strateegiline hindamine, — õigusnormide jätkuv ühtlustamine ühenduse standarditega, — keskkonnaalased rahvusvahelised konventsioonid, milles ühendus osaleb, — piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö, — keskkonna- ning säästva arengu alane haridus ja teave. 3. Loodusõnnetustevastase kaitse vallas teevad lepinguosalised koostööd, et tagada inimeste, loomade, vara ja keskkonna kaitse inimesest põhjustatud katastroofide eest. Selleks võiks koostööd teha järgmistes valdkondades: — teaduse ja teadusuuringute arendusprojektide tulemuste vahetus, — ohtudest, katastroofidest ja nende tagajärgedest vastastikune ja varajane teatamine ning vastavad hoiatussüsteemid, — pääste- ja abioperatsioonid ning abistamissüsteemid katastroofide puhul, — katastroofijärgse taastuse ja ülesehituse alaste kogemuste vahetus. Artikkel 104 Koostöö teadusuuringute ja tehnoloogia arenduse vallas 1. Lepinguosalised edendavad vastastikuse kasu põhimõttel kahepoolset koostööd mittesõjaliste teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas ning soodustavad piisavat juurdepääsu lepinguosaliste asjakohastele programmidele, võttes arvesse vahendite kättesaadavust, kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste tõhusa kaitse nõuetest ei tulene teisiti. 2. See koostöö hõlmab: — teadus- ja tehnikateabe vahetust ning ühiste teaduskohtumiste korraldamist, — ühistegevust teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse vallas, — mõlema lepinguosalise teadusuuringute ja tehnoloogiaarendusega tegelevate teadlaste, uurijate ning tehnikute koolitust ja lähetusprogramme. 3. Sellist koostööd tehakse vastavalt erikokkulepetele, mille üle peetakse läbirääkimisi ja mis sõlmitakse kummagi lepinguosalise vastuvõetud korras ning mis sisaldavad muu hulgas asjakohaseid intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevaid sätteid. Artikkel 105 Piirkondlik ja kohalik areng Lepinguosalised tugevdavad piirkondliku arengu koostööd, eesmärgiga aidata kaasa majandusarengule ja vähendada piirkondlikku ebavõrdsust. Erilist tähelepanu pööratakse piiriülesele, riikidevahelisele ja piirkondadevahelisele koostööle. Selleks võib vahetada teavet ja eksperte. IX JAOTIS RAHANDUSKOOSTÖÖ Artikkel 106 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks ja kooskõlas artiklitega 3, 107 ja 109 võib Horvaatia saada ühenduselt rahalist abi toetuste ja laenudena, sealhulgas Euroopa Investeerimispanga laenudena. Artikkel 107 Toetustena antav rahaline abi sisaldab asjakohases nõukogu määruses sätestatud meetmeid ühenduse mitmeaastase näidisprogrammi raames, mis kehtestatakse pärast konsulteerimist Horvaatiaga. Institutsioonide väljaarendamise ja investeeringutena antava abi üldine eesmärk on aidata kaasa Horvaatia demokraatlikele, majanduslikele ja institutsioonilistele reformidele kooskõlas stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessiga. Rahaline abi võib hõlmata kõiki käesolevas lepingus sätestatud õigusaktide ühtlustamise ja kõiki koostöö valdkondi, kaasa arvatud justiits- ja siseküsimusi. Tuleks kaaluda protokollis nr 6 määratletud ühist huvi pakkuvate infrastruktuuriprojektide täielikku rakendamist. Artikkel 108 Horvaatia taotluse ja erivajaduse korral võiks ühendus kooskõlas rahvusvaheliste finantsasutustega kaaluda võimalust anda erandkorras makromajanduslikku finantsabi teatavatel tingimustel ja võttes arvesse kõikide rahaliste vahendite kättesaadavust. Artikkel 109 Kättesaadavate vahendite optimaalseks kasutamiseks tagavad lepinguosalised, et ühendus annab abi rangelt kooskõlas abiga, mis on pärit teistest allikatest, näiteks liikmesriikidelt, teistelt riikidelt ja rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt. Selleks vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet kõikide abiandjate kohta. X JAOTIS INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED Artikkel 110 Käesolevaga asutatakse stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu, kes teostab käesoleva lepingu kohaldamise ja rakendamise järelevalvet. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu tuleb kokku asjakohasel tasandil korrapäraselt ja siis, kui asjaolud seda nõuavad. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused. Artikkel 111 1. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Horvaatia valitsuse liikmed. 2. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra. 3. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu liikmed võivad kõnealuse nõukogu töökorras sätestatud tingimuste kohaselt anda volituse enda esindamiseks. 4. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu eesistuja on kõnealuse nõukogu töökorra sätete kohaselt vaheldumisi Euroopa Ühenduse esindaja ja Horvaatia esindaja. 5. Euroopa Investeerimispank osaleb stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu töös teda puudutavate küsimuste puhul vaatlejana. Artikkel 112 Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesoleva lepingu reguleerimisalas käesolevas lepingus sätestatud juhtudel. Tehtud otsused on lepinguosaliste jaoks siduvad ning nad võtavad meetmeid nende otsuste rakendamiseks. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu koostab oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel. Artikkel 113 Kumbki lepinguosaline suunab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada siduva otsusega. Artikkel 114 1. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu abistab tema ülesannete täitmisel stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee, kuhu kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduse Komisjoni esindajad ja teiselt poolt Horvaatia esindajad. 2. Oma töökorras määrab stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kindlaks stabiliseerimis- ja assotsiatsioonikomitee ülesanded, mille hulka kuulub stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu kohtumiste ettevalmistamine. 3. Stabiliseerimis- ja assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitused edasi stabiliseerimis- ja assotsiats