EMP Ühiskomitee otsus

nr 38/2003,

14. märts 2003,

millega muudetakse lepingu päritolureegleid käsitlevat protokolli nr 4

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, muudetud protokolliga, millega kohandatakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, edaspidi "leping", eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

(1) Lepingu protokolli nr 4, edaspidi "protokoll", on mitu korda muudetud. Seetõttu on kohaldatavate päritolureeglite selguse ja õiguskindluse huvides vaja kõnealused muudatused konsolideerida protokolli teksti.

(2) Töötlemiseeskirjadesse on samuti vaja teha tehnilisi muudatusi selleks, et võtta arvesse kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (HS) muudatusi, mis jõustusid 1. jaanuarist 2002.

(3) On vaja muuta teatavaid päritolustaatuseta materjalile päritolustaatuse saamist käsitlevaid töötlemisnõudeid selleks, et võtta arvesse teatavate materjalide tootmise puudumist lepinguosaliste riikides ja eritingimusi, mille alusel mõningaid tooteid (monoliit-integraallülitused) saadakse; see hõlmab väljaspool lepinguosaliste territooriumi teostatavaid piiratud valmistamistoiminguid.

(4) Erinevates keeltes tekstides ja nende tekstide vahel kõrvalekallete parandamiseks on vajalikud ka mõningad tehnilised muudatused.

(5) Seetõttu on lepingu nõuetekohaseks täitmiseks ning kasutajate ja tolli töö hõlbustamiseks asjakohane koondada uue protokolli teksti kõik kõnealused sätted.

(6) Andorra Vürstiriigi ja San Marino Vabariigi ning kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi päritolureeglitesse tehtud muudatuste läbivaatamist käsitlevaid ühisdeklaratsioone tuleb säilitada koos protokolliga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokoll nr 4 asendatakse käesolevale otsusele lisatud tekstiga ja vastavate ühisdeklaratsioonidega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 15. märtsil 2003 tingimusel, et Euroopa Majanduspiirkonna ühiskomiteed [1] on lepingu artikli 103 lõike 1 alusel teavitatud.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2002.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.

Brüssel, 14. märts 2003

EMP Ühiskomitee nimel

eesistuja

P. Westerlund

[1] Põhiseadusest tulenevad nõudeid ei ole esitatud.

--------------------------------------------------

EMP ÜHISKOMITEE OTSUSE LISA

nr 38/2003

"

PROTOKOLL NR 4

PÄRITOLUREEGLITE KOHTA

SISUKORD

I JAOTIS ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

II JAOTIS MÕISTE "PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED" MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 10

III JAOTIS TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 13

IV JAOTIS TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 14

V JAOTIS PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19a

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 22

Artikkel 23

Artikkel 24

Artikkel 25

Artikkel 26

Artikkel 27

Artikkel 28

Artikkel 29

Artikkel 30

VI JAOTIS HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 31

Artikkel 32

Artikkel 33

Artikkel 34

Artikkel 35

Artikkel 36

VII JAOTIS CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37

Artikkel 38

I lisa:

II lisa:

III lisa:

IV lisa:

V lisa:

VI lisa:

VII lisa:

Ühisdeklaratsioon, mis käsitleb nende päritolutõendite heakskiitmist, mis on väljastatud protokolli nr 4 artiklis 3 osutatud lepingute raames ühendusest, Islandilt või Norrast pärit toodete kohta

Ühisdeklaratsioon Andorra Vürstiriigi kohta

Ühisdeklaratsioon San Marino Vabariigi kohta

Ühisdeklaratsioon kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi muudatustest tulenevate päritolureeglite muudatuste läbivaatamise kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Määratlused

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi määratlusi:

a) valmistamine — mis tahes töö või töötlus, sealhulgas kokkupanek või eritoimingud;

b) materjal — koostisaine, toore, koostisosa, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) toode — valmistatud toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistustoimingus kasutamiseks;

d) kaup — nii materjalid kui ka tooted;

e) tolliväärtus — kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) 1994 VII artikli rakendamise lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) tehasehind — hind, mida makstakse tehases asuva toote eest EMP tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel, et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) materjalide väärtus - kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal või, kui see väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest on makstud EMP territooriumil;

h) päritolustaatusega materjalide väärtus — mutatis mutandis kohaldatava punkti g kohaselt määratletud materjalide väärtus;

i) lisandväärtus — tehasehind, millest on lahutatud kõigi selliste nimetatud tootes sisalduvate materjalide tolliväärtus, mis pärinevad teise lepinguosalise territooriumilt, või kui tolliväärtus ei ole teada või seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis materjalide esimene Euroopa Majanduspiirkonna territooriumil tuvastatav hind;

j) grupid ja rubriigid — grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi "harmoneeritud süsteem" või "HS";

k) klassifitseeritud — osutab toote või materjali klassifitseerimisele teatavasse rubriiki;

l) saadetis — tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;

m) territooriumid — territooriumid, sealhulgas territoriaalveed.

II JAOTIS

MÕISTE "PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED" MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Üldnõuded

1. Käesoleva lepingu kohaldamisel loetakse järgmisi tooteid Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Euroopa Majanduspiirkonnas artikli 4 tähenduses saadud või toodetud tooted;

b) EMPs saadud või toodetud tooted, milleks on kasutatud täielikult ühenduses saadud või toodetud materjalide asemel muid materjale, tingimusel, et need on läbinud ühenduses piisava töö või töötluse artikli 5 tähenduses;

Sel eesmärgil käsitatakse lepinguosaliste territooriume, mille suhtes käesolevat lepingut kohaldatakse, ühtse territooriumina.

2. Olenemata lõikest 1 jäetakse Liechtensteini Vürstiriigi territoorium kuni 1. jaanuarini 2005 EMPst välja, et määrata protokolli nr 3 I ja II tabelis nimetatud toodete päritolu, ning neid tooteid käsitatakse EMPst pärinevatena üksnes juhul, kui need on täielikult saadud või toodetud või on läbinud piisava töö või töötluse muude lepinguosaliste territooriumil.

Artikkel 3

Päritolu diagonaalne kumuleerumine

1. Ilma et see piiraks artikli 2 sätete kohaldamist, käsitatakse tooteid EMPst pärinevatena, kui need on seal saadud või toodetud, kasutades materjale, mis pärinevad Bulgaariast, Šveitsist (välja arvatud Liechtenstein), [1] Tšehhi Vabariigist, Eestist, Ungarist, Islandilt, Leedust, Lätist, Norrast, Poolast, Rumeeniast, Sloveeniast, Slovaki Vabariigist, Türgist [2] või ühendusest kooskõlas päritolureegleid käsitleva protokolli sätetega, mis on lisatud lepinguosaliste ja iga nimetatud riigi vahel sõlmitud lepingule tingimusel, et Euroopa Majanduspiirkonnas tehtav töö või töötlus on ulatuslikum kui artiklis 6 osutatud. Need materjalid ei pea olema läbinud piisavat tööd või töötlust.

2. Kui ühenduses tehtav töö või töötlus ei ole ulatuslikum kui artiklis 6 mainitud, käsitatakse saadud või toodetud toodet EMP territooriumilt pärinevana ainult juhul, kui selle lisandväärtus on suurem kui kasutatud, mõnest muust lõikes 1 nimetatud riigist pärinevate materjalide väärtus. Vastasel juhul käsitatakse saadud või toodetud toodet pärinevana riigist, kus EMP territooriumil valmistamiseks kasutatud pärinevatele materjalidele määratakse kõrgeim väärtus.

3. Lõikes 1 nimetatud riikidest pärinevad tooted, mis ei läbi EMP territooriumil tööd või töötlust, säilitavad nendesse riikidesse eksportimisel oma päritolu.

4. Käesolevas artiklis sätestatud kumuleerumist võib kohaldada ainult nende materjalide ja toodete suhtes, mis on saanud päritolustaatuse päritolureeglite kohaldamisel, mis vastavad täpselt käesolevas protokollis sätestatud päritolureeglitele.

Lepinguosalised edastavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu lepingute üksikasjad ja oma vastavad päritolureeglid, mida kohaldatakse koos teiste lõikes 1 osutatud riikidega. Euroopa Ühenduste Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teataja C-seerias kuupäeva, millal käesolevas artiklis ettenähtud kumuleerumist võib kohaldada nende lõikes 1 osutatud riikide suhtes, kes on vajalikud nõuded täitnud.

Artikkel 4

Täielikult saadud või toodetud tooted

1. Täielikult EMPst saadud või toodetud toodetena käsitatakse:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;

b) seal koristatud taimekasvatussaadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted;

e) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

f) merekalapüügisaadused ja muud lepinguosaliste territoriaalvetest väljaspool nende alustega püütud saadused;

g) nende kalatöötlemislaevadel üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud kaubad, mis sobivad ainult tooraine saamiseks, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad ainult protekteerimiseks või jäätmetena kasutamiseks;

i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;

j) nende territoriaalvetest väljaspool merepõhjast või selle aluspinnasest väljatoodud saadused, kui neil on selle merepõhja või selle aluspinnase kasutamise ainuõigus;

k) kõik punktides a—j nimetatud saadustest või toodetest valmistatud tooted.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid "nende laevad" ja "nende kalatöötlemislaevad" kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes:

a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või EFTA riigis;

b) mis sõidavad ühenduse liikmesriigi või EFTA riigi lipu all;

c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või EFTA riigi kodanikud ja kui täisühingu või osaühingu puhul kuulub vähemalt pool selle kapitalist eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele asutustele või kodanikele;

d) mille kapten ja juhtkond on ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikud;

e) mille meeskonnast vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või EFTA riikide kodanikud.

Artikkel 5

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitatakse tooteid, mis ei ole täielikult saadud või toodetud, piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis esitatud tingimused on täidetud.

Eespool nimetatud tingimustes on märgitud kõikide käesoleva lepinguga reguleeritud toodete valmistamisel kasutatavate päritolustaatuseta materjalidega tehtavad kohustuslikud tööd või töötlemistoimingud, mida kohaldatakse üksnes selliste materjalide suhtes. Järelikult kui toodet, mis on saanud päritolustaatuse loendis märgitud tingimuste täitmise teel, kasutatakse muu toote valmistamisel, ei kohaldata viimase suhtes tingimusi, mida kohaldatakse selles kasutatud toote suhtes, ning ei võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida selle toote valmistamisel võidi kasutada.

2. Olenemata lõikest 1 võib päritolustaatuseta materjale, mida loendis ettenähtud tingimuste kohaselt ei tohi kasutada toote valmistamiseks, siiski kasutada, kui:

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50—63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse vastavalt artikli 6 sätetele.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas artikli 5 tingimused on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel;

b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;

c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi ja muude katete eemaldamine;

d) tekstiilesemete triikimine ja pressimine;

e) lihtsad värvimis- ja poleerimistööd;

f) teravilja ja riisi kestade eemaldamine, osaline või täielik pleegitamine, poleerimine ja glaseerimine;

g) suhkru toonimine ja tükki pressimine;

h) puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;

i) teritamine, lihtlihvimine või lihtlõikamine;

j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine; (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine);

k) lihtne klaas- või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele jms kinnitamine ning igasugune muu lihtne pakendamine;

l) märkide, etikettide ja muude tunnusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või selle pakendile;

m) ühte või mitut sorti toodete segamine;

n) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadeks lammutamine;

o) kaks või rohkem punktides a-n loetletud toimingut üheskoos;

p) loomade tapmine.

2. Kõiki konkreetse tootega EMPs tehtud toiminguid tuleb käsitada koos, kui määratakse kindlaks, kas selle tootega tehtud töö või töötlus lugeda lõike 1 tähenduses ebapiisavaks.

Artikkel 7

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida loetakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel põhiüksuseks.

Järelikult:

a) kui toode, mis koosneb toodete rühmast või kokkupandud toodetest, klassifitseeritakse harmoneeritud süsteemi alusel ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui partii koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse klassifitseerimisel pakendit toote juurde kuuluvaks, tuleb seda ka päritolu kindlaksmääramisel lugeda toote juurde kuuluvaks.

Artikkel 8

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina, aparaadi või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis on tavalise varustuse osaks ja mis kuuluvad hinna sisse ning mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitatakse kõnealuse seadme, masina, aparaadi või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 9

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreegliga määratletud komplektil on päritolustaatus, kui kõik komplekti kuuluvad tooted on päritolustaatusega. Komplektil tervikuna on päritolustaatus, sõltumata sellest, et see koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, kui päritolustaatuseta toodete väärtus on alla 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 10

Kõrvalised tegurid

Selle kindlakstegemiseks, kas toode on päritolustaatusega või mitte, ei ole vaja kindlaks määrata toote valmistamisel kasutatavate järgmiste toodete päritolu:

a) energia ja kütus;

b) tehas ja selle sisseseade;

c) masinad ja tööriistad;

d) kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu.

III JAOTIS

TERRITORIAALSED NÕUDED

Artikkel 11

Territoriaalsuspõhimõte

1. Kui artiklis 3 ja käesoleva artikli lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, peavad II jaotises sätestatud tingimused päritolustaatuse saamise kohta olema EMP territooriumil pidevalt täidetud.

2. Kui artiklis 3 ei ole sätestatud teisiti, tuleb Euroopa Majanduspiirkonnast mõnda teise riiki eksporditavate päritolustaatusega kaupade tagasitoomisel käsitada neid päritolustaatuseta olevatena, kui tolliasutustele ei saa nõuetekohaselt tõendada, et:

a) tagasitoodud kaup on sama kaup, mis on eksporditud;

b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.

3. EMPst eksporditud ja hiljem sinna reimporditud materjalidega toimuv töö või töötlus väljaspool EMP territooriumi ei mõjuta päritolustaatuse saamist vastavalt II jaotises sätestatud tingimustele, kui:

a) kõnealused materjalid on täielikult saadud või toodetud Euroopa Majanduspiirkonnas või nendega enne eksportimist tehtud tööd ja töötlemistoimingud on artiklis 6 loetletud ebapiisavatest toimingutest ulatuslikumad;

b) tollile suudetakse nõuetekohaselt tõendada, et:

i) reimporditud kaup on saadud eksporditud materjalidega tehtud töö või töötlemise teel

ii) käesoleva artikli sätete kohaldamisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkinud kogulisandväärtus kokku ei ole suurem kui 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

4. Lõike 3 kohaldamisel ei rakendata II jaotises sätestatud päritolustaatuse saamise tingimusi väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimuva töö ja töötlemise suhtes. Kui lõpptoote päritolustaatuse kindlaksmääramiseks kasutatakse II lisa loendis sätestatud eeskirja, mis näeb ette kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse, ei või asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus koos käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkinud kogulisandväärtusega olla suurem ettenähtud protsendimäärast.

5. Lõigete 3 ja 4 kohaldamisel tähendab "kogulisandväärtus" kõiki väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda tekkivaid kulusid, sealhulgas seal kasutatud materjalide väärtust.

6. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta II lisa loetelus sätestatud tingimustele ja mida saab pidada piisava töö või töötluse läbinuks ainult siis, kui kohaldatakse artikli 5 lõikes 2 sätestatud üldisi väärtusi.

7. Lõigete 3 ja 4 sätteid ei kohaldata kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50—63 kuuluvate toodete suhtes.

8. Käesoleva artikliga hõlmatud töö või töötlemine väljaspool Euroopa Majanduspiirkonda toimub välistöötlemise korra või muu sarnase korra kohaselt.

Artikkel 12

Otsevedu

1. Käesolevas lepingus ettenähtud sooduskohtlemist kohaldatakse ainult käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodete suhtes, mille vedu toimub otse Euroopa Majanduspiirkonna ning artiklis 3 osutatud riikide territooriumide kaudu. Ühe saadetise moodustavaid tooteid võib siiski vedada muude territooriumide kaudu, vajaduse korral seda kõnealustel territooriumidel ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel, et need jäävad transiit- või ladustamisriigis tollijärelevalve alla ning ei läbi muid toiminguid peale maha- või pealelaadimise või muude kauba seisundi säilitamiseks vajalike toimingute.

Päritolustaatusega tooteid võib torutranspordi kaudu vedada läbi muude territooriumide, v.a EMP territooriumid.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades selleks järgmised dokumendid:

a) üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda ekspordiriigist läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend:

i) milles on täpne toodete kirjeldus,

ii) kuhu on märgitud toodete maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ning vajaduse korral laevade nimed või muud kasutatud veovahendid

iii) mis tõendab, millistel tingimustel olid tooted transiidiriigis, või

c) eespool nimetatud dokumentide puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 13

Näitused

1. Päritolustaatusega toodete suhtes, mis saadetakse näitusele muusse kui artiklis 3 osutatud riiki ja müüakse pärast näitust EMP territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel lepingu sätteid tingimusel, et tollile on tõendatud järgmised asjaolud:

a) eksportija on toimetanud kõnealused tooted ühe lepinguosalise territooriumilt näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;

c) tooted on saadetud näituse ajal või vahetult pärast näitust samal kujul, nagu need näitusele saadeti;

d) näitusele saatmisest ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb välja anda või koostada kooskõlas V jaotise sätetega ja esitada importiva riigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda täiendavaid dokumentaalseid tõendeid väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- ja käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealused tooted jäävad tollikontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaiste toodete müük.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 14

Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise keeld

1. Päritolustaatuseta materjalide suhtes, mida on kasutatud EMPst või mõnest artiklis 3 osutatud riigist pärinevate toodete valmistamiseks, mille kohta on päritolutõend välja antud või koostatud kooskõlas V jaotise sätetega, ei kohaldata lepinguosaliste territooriumil tollimaksude tagastamist ega tollimaksudest vabastamist mitte mingil viisil.

2. Lõikes 1 nimetatud keeldu kohaldatakse tollimaksude või samaväärse toimega maksude osalise või täieliku tagastamise, vähendamise või nendest vabastamise korra suhtes, mida lepinguosaline kohaldab tootmisel kasutatavate materjalide suhtes, kui kohaldatakse otsest või tegelikku tagasimaksmist, vähendamist või maksudest vabastamist juhul, kui nendest materjalidest valmistatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need on ette nähtud selle lepinguosalise territooriumil kasutamiseks.

3. Päritolutõendis märgitud toodete eksportija peab olema valmis igal ajal esitama tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide eest ei ole saadud tagasimaksu ja et kõik nende materjalide suhtes kohaldatavad tollimaksud ja samaväärse toimega maksud on tegelikult makstud.

4. Lõigete 1—3 sätteid kohaldatakse ka artikli 7 lõikes 2 nimetatud pakendi, artiklis 8 nimetatud tarvikute, varuosade ja tööriistade ning artiklis 9 nimetatud komplekti kuuluvate toodete suhtes, kui need on päritolustaatuseta.

5. Lõigete 1—4 sätteid kohaldatakse ainult nende materjalide suhtes, mille suhtes kohaldatakse käesolevat lepingut. Need sätted ei välista põllumajandustoodete eksportimisel käesoleva lepingu sätete kohast eksporditoetuste süsteemi kohaldamist.

V JAOTIS

PÄRITOLUTÕEND

Artikkel 15

Üldnõuded

1. Päritolustaatusega toodete suhtes kohaldatakse lepinguosalise territooriumile importimisel lepingut, kui esitatakse kas:

a) kaupade liikumissertifikaat EUR.1, mille näidis on esitatud III lisas; või

b) artikli 20 lõikes 1 ettenähtud juhtudel deklaratsioon, edaspidi "arvedeklaratsioon", mille eksportija esitab kaubaarves, saatelehel või muus äridokumendis, kus kõnealuseid tooteid piisavalt täpselt kirjeldatakse, et neid oleks võimalik identifitseerida; arvedeklaratsiooni tekst on esitatud IV lisas.

2. Olenemata lõikest 1 saavad käesoleva protokolli kohased päritolustaatusega tooted artiklis 25 ettenähtud juhtudel soodustusi käesoleva lepingu alusel, ilma et eespool nimetatud dokumente oleks vaja esitada.

Artikkel 16

Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kord

1. Ekspordiriigi toll annab kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 välja eksportija või tema vastutusel tegutseva volitatud esindaja kirjaliku taotluse alusel.

2. Selleks täidab eksportija või tema volitatud esindaja kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 ja taotluse vormi, mille näidised on esitatud III lisas. Need vormid täidetakse ühes nendest keeltest, milles on koostatud käesolev leping, ning kooskõlas eksportiva riigi seadustega. Käsitsi kirjutamisel tuleb kasutada tinti ja trükitähti. Tooteid tuleb kirjeldada selleks ettenähtud lahtris tühje ridu jätmata. Kui lahtrisse jääb tühja ruumi, tuleb kirjelduse viimase rea alla tõmmata horisontaaljoon ja tühi ruum läbi kriipsutada.

3. Eksportija, kes taotleb kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist, peab olema valmis igal ajal esitama kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandnud eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Ühenduse liikmesriigi või EFTA riigi toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 välja, kui asjakohaseid tooteid saab käsitada Euroopa majanduspiirkonnast või mõnest artiklis 3 osutatud riigist pärinevate toodetena ja need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

5. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljastanud tolliasutused võtavad vajalikud meetmed, et kontrollida toodete päritolustaatust ja muude käesoleva protokolli nõuete täitmist. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks. Samuti tagab sertifikaati väljaandev toll lõikes 2 nimetatud vormide nõuetekohase täitmise. Eelkõige vaatab ta, kas toodete kirjeldamiseks ettenähtud lahter on täidetud nii, et sinna ei ole võimalik pettuse eesmärgil midagi lisada.

6. Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmise kuupäev märgitakse sertifikaadi lahtrisse 11.

7. Toll annab liikumissertifikaadi EUR.1 eksportijale välja niipea, kui tegelik eksport on toimunud või tagatud.

Artikkel 17

Tagasiulatuvalt väljaantud kaupade liikumissertifikaadid EUR.1

1. Olenemata artikli 16 lõikest 7 võib liikumissertifikaadi EUR.1 erandkorras välja anda pärast asjakohaste toodete eksportimist, kui:

a) seda ei antud ekspordi ajal välja vea. tahtmatu tegevusetuse või eriasjaolude tõttu

b) tollile on tõendatud, et liikumissertifikaat EUR.1 anti välja, kuid importimisel ei aktsepteeritud seda tehnilistel põhjustel.

2. Lõike 1 rakendamisel peab eksportija oma taotluses märkima liikumissertifikaadi EUR.1 aluseks olevate toodete eksportimise koha ja kuupäeva ning esitama taotluse põhjused.

3. Toll võib liikumissertifikaadi EUR.1 välja anda tagasiulatuvalt alles siis, kui on veendunud, et eksportija taotluses esitatud teave on kooskõlas vastavate dokumentide andmetega.

4. Tagasiulatuvalt väljaantud liikumissertifikaatidele EUR.1 tehakse üks järgmistest märgetest:

ES | "EXPEDIDO A POSTERIORI" |

DA | "UDSTEDT EFTERFØLGENDE" |

DE | "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT" |

EL | "ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ" |

EN | "ISSUED RETROSPECTIVELY" |

FR | "DÉLIVRÉ A POSTERIORI" |

IT | "RILASCIATO A POSTERIORI" |

NL | "AFGEGEVEN A POSTERIORI" |

PT | "EMITIDO A POSTERIORI" |

FI | "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN" |

SV | "UTFÄRDAT I EFTERHAND" |

IS | "ÚTGEFID EFTIR À" |

NO | "UTSTEDT SENERE". |

5. Lõikes 4 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse "Märkused".

Artikkel 18

Liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi väljaandmine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 varguse, kadumise või hävimise korral võib eksportija taotleda sertifikaadi väljaandnud tollilt duplikaati nende valduses olevate ekspordidokumentide põhjal.

2. Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märkustest:

ES | "DUPLICADO" |

DA | "DUPLIKAT" |

DE | "DUPLIKAT" |

EL | "ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ" |

EN | "DUPLICATE" |

FR | "DUPLICATA" |

IT | "DUPLICATO" |

NL | "DUPLICAAT" |

PT | "SEGUNDA VIA" |

FI | "KAKSOISKAPPALE" |

SV | "DUPLIKAT" |

IS | "EFTIRRIT" |

NO | "DUPLIKAT". |

3. Lõikes 2 osutatud märge tehakse liikumissertifikaadi EUR.1 duplikaadi lahtrisse "Märkused".

4. Duplikaat, millele peab olema märgitud liikumissertifikaadi EUR.1 originaali väljaandmise kuupäev, kehtib sellest kuupäevast.

Artikkel 19

Kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmine eelnevalt väljaantud või vormistatud päritolutõendi alusel

Kui päritolustaatusega tooted suunatakse ühenduse või mõne EFTA riigi kontrolli alla, võib originaalpäritolutõendi asendada ühe või mitme kaupade liikumissertifikaadiga EUR.1, kui kõik tooted või osa neist saadetakse EFTA raames mujale. Liikumissertifikaadi EUR.1 (liikumissertifikaatide EUR.1) asendussertifikaadi(d) annab välja tolliasutus, kelle järelevalve alla tooted paigutatakse.

Artikkel 19a

Arvestuslik eraldamine

1. Kui ühesuguste ja omavahel asendatavate päritolustaatusega ja päritolustaatuseta materjalide eraldi varudest tekivad märkimisväärsed kulutused või materiaalsed raskused, võivad tolliasutused asjaomaste isikute kirjalikul taotlusel kiita heaks niinimetatud arvestusliku eraldamise meetodi, mida kasutatakse varude korraldamiseks.

2. See meetod peab tagama, et saadud toodete, mida võib käsitada päritolustaatusega toodetena, arv peab vastama võrdlusperioodil kaubavarude füüsilisel eraldamisel saadud arvule.

3. Tolliasutused võivad anda sellise loa vastavalt tingimustele, mida kohaseks peetakse.

4. Seda meetodit registreeritakse ja kohaldatakse üldiste raamatupidamispõhimõtete alusel, mida kohaldatakse riigis, kus toode on valmistatud.

5. Sellise hõlbustamise soodustatud isik võib välja anda või taotleda vastavalt asjaoludele päritolutõendit toodete kogusele, mida võib käsitada pärinevate toodetena. Tolliasutuste taotlusel esitab soodustatud isik aruande, kuidas neid koguseid on hallatud.

6. Tolliasutused kontrollivad loa kasutamist ja võivad selle ära võtta igal ajal, kui soodustatud isik kasutab luba vääriti või ei täida ühtki käesolevas protokollis sätestatud muudest tingimustest.

Artikkel 20

Arvedeklaratsiooni koostamise tingimused

1. Artikli 15 lõike 1 punktis b nimetatud arvedeklaratsiooni võib koostada:

a) artiklis 21 määratletud heakskiidetud eksportija,

b) iga eksportija saadetise kohta, mis koosneb ühest või mitmest päritolustaatusega tooteid sisaldavast pakendist, mille koguväärtus ei ületa 6000 eurot.

2. Arvedeklaratsiooni võib koostada juhul, kui asjakohaseid tooteid saab käsitada Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest muust artiklis 3 osutatud riigist pärinevate toodetena ja kui need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

3. Eksportija, kes koostab arvedeklaratsiooni, peab olema valmis igal ajal esitama eksportiva riigi tolli taotlusel kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad asjaomaste toodete päritolustaatust ja kinnitavad, et käesoleva protokolli muud nõuded on täidetud.

4. Eksportija koostab arvedeklaratsiooni, trükkides trükimasinal, tembeldades või välja trükkides arvele, saatelehele või mõnele muule äridokumendile deklaratsiooni, mille tekst on esitatud IV lisas, kasutades üht nimetatud lisas esitatud keelelist versiooni kooskõlas eksportiva riigi siseriiklike õigusaktidega. Kui deklaratsioon täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti.

5. Arvedeklaratsioonile kirjutab eksportija oma originaalallkirja käsitsi. Heakskiidetud eksportijalt artikli 21 tähenduses ei nõuta siiski sellistele deklaratsioonidele allakirjutamist, tingimusel et ta kinnitab eksportiva riigi tolliasutusele kirjalikult, et ta võtab endale täieliku vastutuse iga arvedeklaratsiooni eest, mille alusel saab teda identifitseerida, nagu ta oleks sellele käsitsi alla kirjutanud.

6. Eksportija võib koostada arvedeklaratsiooni sellega hõlmatud toodete eksportimisel või pärast eksportimist, kui see esitatakse importivas riigis hiljemalt kahe aasta jooksul pärast sellega seotud toodete importimist.

Artikkel 21

Volitatud eksportija

1. Ekspordiriigi toll võib anda igale eksportijale (edaspidi "heakskiidetud eksportija"), kes tegeleb pidevalt käesoleva lepinguga hõlmatud kaupade veoga, loa täita ise arvedeklaratsioone, olenemata kõnealuste toodete väärtusest. Eksportija, kes taotleb sellist luba, peab tolliasutusele esitama kõik tagatised, mis on vajalikud toodete päritolustaatuse ja muude käesolevas protokollis ettenähtud nõuete täitmise kontrollimiseks.

2. Toll võib anda heakskiidetud eksportija staatuse mis tahes tingimustel, mida ta peab asjakohaseks.

3. Toll annab heakskiidetud eksportijale tolliloa numbri, mis märgitakse arvedeklaratsioonile.

4. Toll kontrollib heakskiidetud eksportija loa kasutamist.

5. Toll võib loa igal ajal kehtetuks tunnistada. Ta tunnistab loa kehtetuks siis, kui heakskiidetud eksportija ei esita enam lõikes 1 nimetatud tagatisi, ei täida enam lõikes 2 nimetatud tingimusi või kasutab luba muul viisil vääriti.

Artikkel 22

Päritolutõendi kehtivus

1. Päritolutõend kehtib neli kuud alates selle väljaandmisest eksportivas riigis ning see tuleb nimetatud aja jooksul esitada importiva riigi tollile.

2. Kui päritolutõendid esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 kindlaksmääratud esitamistähtaja lõppu, võib selle aktsepteerida sooduskohtlemise kohaldamiseks juhul, kui need dokumendid on jäänud tähtaja jooksul esitamata erandlike asjaolude tõttu.

3. Kui esitamisega jäädakse hiljaks muudel põhjustel, võib impordiriigi toll päritolutõendid aktsepteerida juhul, kui tooted on neile esitatud enne kõnealuse tähtaja möödumist.

Artikkel 23

Päritolutõendi esitamine

Päritolutõend esitatakse importiva riigi tolliasutusele selles riigis sätestatud korras. Nimetatud tolliasutus võib nõuda päritolutõendi tõlget ja samuti võib ta nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele.

Artikkel 24

Importimine osasaadetistena

Kui importija taotlusel ja impordiriigi tolli poolt ettenähtud tingimustel imporditakse kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi XVI ja XVII jaotise või rubriikide 7308 ja 9406 alla kuuluvaid harmoneeritud süsteemi 2. tõlgendamisreegli punkti a tähenduses lahtivõetud või kokkupanemata tooteid eraldi saadetisena, esitatakse tollile selle toote kohta ühekordne päritolutõend esimese kaubasaadetise importimisel.

Artikkel 25

Päritolutõendi esitamisest vabastamine

1. Tooteid, mida üks eraisik saadab teisele eraisikule väikepakendis või mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka, käsitatakse päritolustaatusega toodetena ning päritolutõendit ei ole vaja esitada, kui nimetatud tooted ei ole kaubanduslikku laadi ning on deklareeritud käesoleva protokolli nõuete kohaselt, samuti siis, kui ei teki kahtlust nimetatud deklaratsiooni õigsuses. Kui tooted saadetakse posti teel, võib selle deklaratsiooni esitada tollideklaratsioonil CN22/CN23 või sellele dokumendile lisatud paberilehel.

2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või nende pereliikmete isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel.

3. Lisaks sellele ei tohi väikepakendite puhul selliste toodete koguväärtus ületada 500 eurot ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 1200 eurot.

Artikkel 26

Tarnija deklaratsioon

1. Kui üks lepinguosaline väljastab liikumissertifikaadi EUR.1 või koostab arvedeklaratsiooni päritolustaatusega toodete kohta, mille valmistamisel on kasutatud teiste lepinguosaliste territooriumilt pärit kaupu, mis on läbinud töö või töötluse Euroopa Majanduspiirkonnas, kuid ei ole sooduspäritolustaatust saanud, võetakse arvesse käesoleva artikli kohaselt antud tarnijate deklaratsioone nende kaupade kohta.

2. Lõikes 1 nimetatud tarnija deklaratsiooni käsitatakse tõendina selle kohta, et asjaomased tooted on läbinud EMPs töö või töötluse, selleks et kindlaks määrata, kas tooteid, mille valmistamisel nimetatud kaupu kasutati, võib käsitada EMPst pärinevatena ja käesoleva protokolli nõuetele vastavate toodetena.

3. Välja arvatud artikliga 4 ettenähtud juhud, esitab tarnija iga kaubasaadetise kohta eraldi tarnija deklaratsiooni V lisas sätestatud vormil, mis on lisatud kaubaarvele või saatelehele või mõnele muule äridokumendile, milles kõnealuseid kaupu kirjeldatakse piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida.

4. Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt kaupu, mille suhtes EMPs toimunud töö või töötlus jääb eeldatavalt pikaks ajaks muutumatuks, võib ta kõnealuste toodete edaspidiste saadetiste kohta esitada ühe tarnija deklaratsiooni (edaspidi "pikaajaline tarnija deklaratsioon").

Pikaajaline tarnija deklaratsioon kehtib tavaliselt ühe aasta deklaratsiooni koostamise kuupäevast arvates. Selle riigi tolliasutus, kus deklaratsioon koostati, kehtestab tingimused, mille kohaselt võib rakendada pikemaid ajavahemikke.

Pikaajalise tarnija deklaratsiooni koostab tarnija VI lisas sätestatud vormis ja kirjeldab selles asjaomaseid kaupu piisavalt täpselt, et neid oleks võimalik identifitseerida. Deklaratsioon esitatakse kõnealusele kliendile enne käesoleva deklaratsiooniga hõlmatud esimese kaubasaadetise lähetamist või koos esimese saadetisega.

Tarnija teatab kliendile viivitamata, kui pikaajalist tarnija deklaratsiooni enam tarnitavate kaupade suhtes ei kohaldata.

5. Lõigetes 3 ja 4 nimetatud tarnija deklaratsioon trükitakse ühes sellises keeles, milles leping on koostatud, vastavalt selle riigi siseriiklikele õigusaktidele, kus deklaratsioon koostatakse, ning see kirjutab tarnija oma originaalallkirja käsitsi. Deklaratsioon võib olla ka käsitsi kirjutatud; sel juhul kasutatakse tinti ja suurtähti.

6. Deklaratsiooni koostav tarnija peab olema valmis igal ajal esitama selle riigi tolliasutuse taotlusel, kus deklaratsioon koostati, kõik vajalikud dokumendid, mis tõestavad, et nimetatud deklaratsioonis esitatud andmed on õiged.

Artikkel 27

Tõendavad dokumendid

Artikli 16 lõikes 3, artikli 20 lõikes 3 ja artikli 26 lõikes 6 osutatud dokumendid, millega tõendatakse, et liikumissertifikaadiga EUR.1 või arvedeklaratsiooniga hõlmatud tooteid saab käsitada Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest muust artiklis 3 osutatud riigist pärinevatena ja et need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele, võivad olla muu hulgas järgmised:

a) kõnealuste kaupade saamiseks eksportija või tarnija tehtud toiminguid käsitlevad otsesed tõendid, mis sisalduvad näiteks tema raamatupidamisaruannetes või asutusesiseses auditeeritud raamatupidamises;

b) dokumendid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud selle lepinguosalise riigis, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

c) dokumendid, mis tõendavad, et materjalid on läbinud töö või töötluse Euroopa Majanduspiirkonnas ja mis on välja antud või koostatud lepinguosalise riigis, kus neid dokumente kasutatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt;

d) kaupade liikumissertifikaadid EUR.1 või arvedeklaratsioonid, mis tõendavad kasutatud materjalide päritolustaatust ja mis on välja antud või koostatud teise lepinguosalise riigis käesoleva protokolli kohaselt või mõnes teises artiklis 3 nimetatud riigis käesolevas protokollis esitatud reeglitega samaväärsete päritolureeglite kohaselt;

e) tarnijate deklaratsioonid, mis tõendavad, et asjaomaste toodete valmistamisel kasutatud materjalid on läbinud töö või töötluse EMPs, ja mille on koostanud teised lepinguosalised käesoleva protokolli kohaselt;

f) piisav tõend artiklit 11 kohaldades väljaspool EMPd toimunud töö või töötluse kohta, mis tõendab, et käesoleva artikli nõuded on täidetud.

Artikkel 28

Päritolutõendite, tarnijate deklaratsioonide ja tõendavate dokumentide säilitamine

1. Liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmist taotlev eksportija säilitab artikli 16 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

2. Arvedeklaratsiooni koostanud eksportija säilitab arvedeklaratsiooni koopiat ja artikli 20 lõikes 3 kirjeldatud dokumente vähemalt kolm aastat.

3. Tarnija, kes koostab tarnija deklaratsiooni, säilitab tarnija deklaratsiooni koopiat ja arve, saatelehe või tarnija deklaratsiooniga seotud muu äridokumendi koopiat ja artikli 26 lõikes 6 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat.

Tarnija, kes koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni, säilitab selle deklaratsiooni, kõikide arvete, saatelehtede või selles deklaratsioonis nimetatud kaupu käsitlevate ja kliendile saadetud muude äridokumentide koopiaid ja artikli 26 lõikes 6 nimetatud dokumente vähemalt kolm aastat. See tähtaeg algab päeval, mil pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg lõpeb.

4. Ekspordiriigi toll, kes annab välja liikumissertifikaadi EUR.1, säilitab artikli 16 lõikes 2 kirjeldatud taotlust vähemalt kolm aastat.

5. Impordiriigi toll säilitab neile esitatud liikumissertifikaate EUR.1 ja arvedeklaratsioone vähemalt kolm aastat.

Artikkel 29

Lahknevused ja vormistusvead

1. Kui päritolutõendi ja nende dokumentide kannetes, mis esitatakse tollile toodete importimiseks vajalike vorminõuete täitmiseks, avastatakse väikseid erinevusi, ei muuda see asjaolu päritolutõendit ipso facto tühiseks, kui dokumendi vastavus esitatavatele toodetele on nõuetekohaselt tõendatud.

2. Päritolutõendit ei tohiks tagasi lükata ilmsete vormistusvigade, näiteks trükivigade tõttu, kui need vead ei sea kahtluse alla selles dokumendis esitatud andmete õigsust.

Artikkel 30

Eurodes väljendatud summad

1. Juhuks, kui toodete kohta esitatakse arve muus vääringus kui euro, määravad asjaomased riigid artikli 20 lõike 1 punkti b ja artikli 25 lõike 3 sätete kohaldamise eesmärgil igal aastal kindlaks eurodes väljendatud summadega samaväärsed summad ühenduse liikmesriikide või artiklis 3 osutatud riikide omavääringus.

2. Saadetise suhtes kohaldatakse artikli 20 lõike 1 punkti b või artikli 25 lõike 3 sätteid selle vääringu põhjal, milles arve on koostatud, vastavalt asjaomase riigi poolt kindlaks määratud summadele.

3. Omavääringus kasutatavad summad on võrdväärsed eurodes väljendatud summadega oktoobri esimese tööpäeva kursi alusel. Summad teatatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile 15. oktoobriks ja neid hakatakse kohaldama alates järgmise aasta 1. jaanuarist. Euroopa Ühenduste Komisjon teatab vastavad summad asjaomastele riikidele.

4. Riigid võivad eurodes väljendatud summa omavääringusse konverteerimise tulemusena saadud summa ümardada suuremaks või väiksemaks. Ümardatud summa ei tohi konverteerimise tulemusena saadud summast erineda rohkem kui 5 % võrra. Riigid võivad eurodes väljendatud summa väärtuse omavääringus muutmata jätta, kui lõikes 3 sätestatud iga-aastase korrigeerimise ajal saadakse selle summa ümberarvestamise tulemusena enne eelnimetatud ümardamist summa, mis on omavääringus väljendatud summast kuni 15 % suurem. Omavääringus väljendatud samaväärse summa võib jätta muutmata, kui samaväärne summa väheneks konverteerimise tulemusena.

5. Euroopa Majanduspiirkonna ühiskomitee vaatab eurodes väljendatud summad üle lepinguosalise taotlusel. Kõnealusel läbivaatamisel kaalub EMP ühiskomitee, kas tegelikkuses on asjaomaseid piiranguid soovitav säilitada. Selleks võib ta otsustada muuta eurodes väljendatud summasid.

VI JAOTIS

HALDUSKOOSTÖÖ KORD

Artikkel 31

Vastastikune abi

1. Lepinguosaliste tolliasutused annavad üksteisele Euroopa Ühenduste Komisjoni kaudu templijäljendid, mida kasutatakse nende tolliasutustes kaupade liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmiseks, ja nende tolliasutuste aadressid, kes vastutavad kõnealuste sertifikaatide ja arvedeklaratsioonide kontrollimise eest.

2. Et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane kohaldamine, abistavad lepinguosalised üksteist oma vastavate tolliasutuste kaudu, kontrollides kaupade liikumissertifikaatide EUR.1, arvedeklaratsioonide või tarnijate deklaratsioonide ehtsust ning nendes dokumentides esitatud teabe õigsust.

Artikkel 32

Päritolutõendi õigsuse kontroll

1. Järelkontrolli päritolutõendite üle tehakse pisteliselt või siis, kui importiva riigi tolliasutusel tekib põhjendatud kahtlus dokumentide ehtsuses, kõnealuste toodete päritolustaatuses või käesoleva protokolli muude nõuete täitmises.

2. Lõike 1 rakendamisel tagastab impordiriigi toll ekspordiriigi tollile liikumissertifikaadi EUR.1, arve, kui see on esitatud, ja arvedeklaratsiooni või nende dokumentide koopiad, esitades vajaduse korral järelkontrolli põhjused. Järelkontrolli taotluse põhjendusena edastatakse kõik dokumendid ja teave, mille põhjal võib oletada, et päritolutõendis esitatud andmed on ebaõiged.

3. Kontrolli viib läbi eksportiva riigi tolliasutus. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida eksportija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kui importiva riigi tolliasutus otsustab asjaomaste toodete sooduskohtlemise peatada kontrolli tulemuste selgumiseni, teeb ta ettepaneku tooted importijale vabastada, kui kõik vajalikud ettevaatusabinõud on kasutusele võetud.

5. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Nendest tulemustest peab selguma, kas dokumendid on ehtsad, kas asjakohaseid tooteid võib käsitleda Euroopa Majanduspiirkonnast või mõnest muust artiklis 3 osutatud riigist pärinevatena ja kas need vastavad käesoleva protokolli muudele nõuetele.

6. Kui põhjendatud kahtluse korral ei saada vastust kümne kuu jooksul pärast kontrollitaotluse kuupäeva või kui vastus ei sisalda piisavalt teavet, et otsustada, kas kõnealune dokument on ehtne, või määrata toodete tegelikku päritolu, keeldub kontrolli taotlenud tolliasutus soodustuste andmisest, välja arvatud erandlikel asjaoludel.

Artikkel 33

Tarnija deklaratsiooni kontrollimine

1. Edaspidised tarnija deklaratsioonide või pikaajaliste tarnija deklaratsioonide kontrollimised võivad toimuda pistelise kontrollina või niipea, kui selle riigi tolliasutusel, kus deklaratsioone arvestati liikumissertifikaadi EUR.1 väljaandmisel või arvedeklaratsiooni koostamisel, on tekkinud põhjendatud kahtlused dokumendi ehtsuse või seal esitatud andmete õigsuse kohta.

2. Lõike 1 sätete rakendamiseks tagastab eespool nimetatud riigi tolliasutus tarnija deklaratsiooni ja arve(d), saatelehe(d) või muud äridokumendid, mis käsitlevad deklaratsioonis märgitud kaupu, selle deklaratsiooni koostanud riigi tolliasutusele, vajaduse korral uurimise sisu ja vormi põhjendades.

Nimetatud tolliasutus edastab järelkontrolli taotlust põhjendades kõik saadud dokumendid ja kogu teabe, millest võib järeldada, et tarnija deklaratsioonis esitatud andmed on ebaõiged.

3. Kontrollimise korraldab selle riigi tolliasutus, kus tarnija deklaratsioon koostati. Selleks on tal õigus nõuda mis tahes tõendeid ja kontrollida tarnija raamatupidamisdokumente ning teha mis tahes kontrollimisi, mida ta peab asjakohaseks.

4. Kontrolli tulemustest teatatakse kontrolli taotlenud tolliasutusele võimalikult kiiresti. Need tulemused peavad selgesti näitama, kas tarnija deklaratsioonis esitatud teave on õige, ja võimaldama neil otsustada, kas ja millisel määral saab seda deklaratsiooni arvestada liikumissertifikaatide EUR.1 väljaandmisel või arvedeklaratsioonide koostamisel.

Artikkel 34

Vaidluste lahendamine

1. Artiklite 32 ja 33 kohastest kontrollimistest tulenevad vaidlused, mida kontrolli taotlenud toll ja kontrollimise eest vastutav toll ei suuda omavahel lahendada, ja käesoleva protokolli tõlgendamisega seotud küsimused suunatakse EMP ühiskomiteele.

2. Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati kõnealuse riigi õigusaktide alusel.

Artikkel 35

Karistused

Karistus määratakse igale isikule, kes toodete sooduskohtlemise saavutamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi.

Artikkel 36

Vabatsoonid

1. Lepinguosalised võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et päritolutõendi alusel kaubastatavaid tooteid, mida vedamise ajal hoitakse nende territooriumil asuvates vabatsoonides, ei vahetata muude kaupade vastu ega tehta nendega muid toiminguid kui need, mis on ette nähtud toodete riknemise vältimiseks.

2. Kui Euroopa Majanduspiirkonnast pärinevaid tooteid imporditakse vabatsooni päritolutõendi alusel ja need läbivad seal töö või töötluse, annavad asjaomased asutused erandina lõikes 1 sisalduvatest sätetest eksportija taotlusel välja uue kaupade liikumissertifikaadi EUR.1, kui läbitud töö või töötlus on kooskõlas käesoleva protokolliga.

VII JAOTIS

CEUTA JA MELILLA

Artikkel 37

Protokolli rakendamine

1. Käesolevas protokollis kasutatud mõiste "EMP" ei hõlma Ceutat ja Melillat. Mõiste "EMPst pärinevad tooted" ei hõlma Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid.

2. Ceutast ja Melillast pärinevaid tooteid käsitleva protokolli 49 kohaldamisel kohaldatakse käesolevat protokolli vastavalt artiklis 38 sätestatud eritingimustele mutatis mutandis.

Artikkel 38

Eritingimused

1. Kui järgmisi tooteid on veetud otseveona artikli 12 sätete kohaselt, loetakse:

1) Ceutast ja Melillast pärinevateks toodeteks:

a) täielikult Ceutas ja Melillas saadud või toodetud tooted;

b) Ceutas ja Melillas valmistatud tooted, mille valmistamisel on kasutatud muid tooteid kui punktis a nimetatud tooted, tingimusel, et:

i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; või

ii) need tooted pärinevad Euroopa Majanduspiirkonnast käesoleva protokolli tähenduses ja need on läbinud artiklis 6 kirjeldatud ebapiisavast tööst või töötlusest ulatuslikuma töö või töötluse;

2) EMPst pärinevateks toodeteks:

a) tooted, mis on täielikult valmistatud EMPs;

b) EMPst saadud tooted, mille valmistamisel on kasutatud muid kui punktis a nimetatud tooteid, tingimusel, et:

i) nimetatud tooted on läbinud piisava töö või töötluse käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses; või

ii) need tooted pärinevad Ceutast ja Melillast või EMPst käesoleva protokolli tähenduses ja need on läbinud artiklis 6 kirjeldatud ebapiisavast tööst või töötlusest ulatuslikuma töö või töötluse;

2. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.

3. Eksportija või tema volitatud esindaja kirjutab "EMP" ja "Ceuta ja Melilla" kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 2 või arvedeklaratsioonile. Ceutast ja Melillast pärinevate toodete puhul märgitakse lisaks sellele kaupade liikumissertifikaadi EUR.1 lahtrisse 4 või arvedeklaratsiooni nende päritolustaatus.

4. Hispaania toll vastutab käesoleva protokolli kohaldamise eest Ceutas ja Melillas.

I lisa

Sissejuhatavad märkused II lisa loendi kohta

Märkus 1:

Loetelus sätestatakse tingimused, mida tuleb täita, et tooteid saaks lugeda käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses piisava töö või töötluse läbinuks.

Märkus 2:

2.1. Loetelu kahes esimese veerus kirjeldatakse saadud toodet. 1. veerus on harmoneeritud süsteemis kasutatav rubriigi- või tootegrupinumber ja 2. veerus kõnealuse süsteemi vastava rubriigi või grupi kaubakirjeldus. Kahe esimese veeru igale kandele vastab 3. või 4. veerus olev reegel. Kui mõnel juhul on 1. veeru kande ees "ex", tähendab see, et 3. või 4. veeru reegel kehtib ainult 2. veerus kirjeldatud rubriigi osa suhtes.

2.2. Kui 1. veergu on koondatud mitu rubriiginumbrit või on esitatud grupinumber ning 2. veerus on toodet seetõttu kirjeldatud üldiselt, kohaldatakse 3. või 4. veeru vastavat reeglit kõikide nende toodete suhtes, mis on kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis klassifitseeritud kõnealuse tootegrupi rubriikidesse või 1. veergu koondatud mis tahes rubriiki.

2.3. Kui loendis on eri reegleid, mida kohaldatakse ühe rubriigi eri toodete suhtes, sisaldab iga taane kõnealuse rubriigi selle osa kirjeldust, mida hõlmab 3. või 4. veeru vastav reegel.

2.4. Kui kahe esimese veeru kande suhtes on mõni reegel nii 3. kui ka 4. veerus, võib eksportija valida, kas ta kohaldab 3. või 4. veerus sätestatud reeglit. Kui 4. veerus ei ole päritolureeglit, tuleb kohaldada 3. veerus sätestatud reeglit.

Märkus 3:

3.1. Käesoleva protokolli artikli 5 lõike 1 sätteid, mis käsitlevad päritolustaatuse omandanud tooteid, mida kasutatakse muude toodete valmistamisel, kohaldatakse hoolimata sellest, kas päritolustaatus on omandatud neid tooteid kasutavas tehases või mõnes muus sama riigi või muu EMP riigi tehases.

Näide:

Rubriiki 8407 kuuluv mootor, mille puhul reegel näeb ette, et selles sisalduda võivate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei või ületada 40 % tehasehinnast, on valmistatud rubriiki ex7224 kuuluvast "muust sepistamise teel eelvormitud legeerterasest".

Kui see eelvormitud teras on EMPs sepistatud päritolustaatuseta valuplokist, on see teras juba omandanud päritolustaatuse loendi rubriiki ex7224 käsitleva reegli alusel. Mootori väärtuse arvutamisel võib sepist käsitada päritolustaatust omavana, hoolimata sellest, kas see on toodetud samas tehases kus mootor või muus Euroopa Majanduspiirkonna tehases. Kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtuse arvutamisel ei võeta seega päritolustaatuseta valuploki väärtust arvesse.

3.2. Loendi reegel näeb ette päritolustaatuse saamiseks vajaliku minimaalse töö või töötluse, millest ulatuslikum töö või töötlemine annab samuti päritolustaatuse; väiksem töö või töötlemine päritolustaatust ei anna. Kui reegel näeb ette, et teatavas valmistamisetapis olevat päritolustaatuseta materjali tohib kasutada, on ka kõnealuse materjali kasutamine varasemas valmistamisetapis lubatud, kuid hilisemas etapis mitte.

3.3. Ilma et see piiraks märkuse 3.2 kohaldamist, kus reegel näeb ette, et kasutada võib "mis tahes rubriigi materjale", võib kasutada ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode, kui nimetatud reeglis sisalduvatest eripiirangutest ei tulene teisiti.

Kui reegel näeb siiski ette, et kasutada võib "mis tahes rubriigi materjale, sealhulgas rubriigi … teisi materjale" või "mis tahes rubriigi materjale, sealhulgas ka selle rubriigi materjale, kuhu kuulub kõnealune toode," võib kasutada iga rubriigi materjale, välja arvatud neid, millel on sama kirjeldus kui loetelu 2. veerus esitatud tootel.

3.4. Kui loendi reegel näeb ette, et toodet võib valmistada mitmest materjalist, tähendab see, et kasutada võib üht või mitut kõnealust materjali. Kõiki kõnealuseid materjale kasutama ei pea.

Näide:

Rubriikidesse 5208-5212 kuuluvaid tekstiile käsitlev reegel näeb ette, et kasutada võib looduslikke kiudusid ning muu materjali hulgas ka keemilisi materjale. See ei tähenda, et kasutama peab mõlemat; kasutada võib üht või mõlemat.

3.5. Kui loendi reegel näeb ette, et toode peab olema valmistatud teatavast materjalist, ei takista nimetatud tingimus kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu reeglile ei vasta. (Vt ka märkust 6.2 tekstiilide kohta.)

Näide:

Rubriigi 1904 toiduaineid käsitlev reegel, mis keelab kasutada teravilja ja teraviljasaadusi, ei takista selliste mineraalsoolade, kemikaalide ja muude lisandite kasutamist, mis ei ole valmistatud teraviljast.

Seda reeglit ei kohaldata siiski toodete suhtes, mida võib toota sama laadi, kuid varasema tootmisetapi materjalist, kuigi neid ei või toota teatavatest loendis määratletud materjalidest.

Näide:

Kui ex gruppi 62 kuuluva lausriidest valmistatud rõiva puhul on lubatud kasutada üksnes päritolustaatuseta lõnga, ei tohi valmistamist alustada lausriidest, isegi kui tavaliselt sellest lõngast lausriiet ei valmistata. Sellisel juhul oleks lähtematerjal tavaliselt lõnga valmistamisele eelnevas etapis, see tähendab kiudaine etapis.

3.6. Kui loendi reeglis esitatakse kaks protsendimäära, mis tähistavad kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurimat väärtust, ei või neid protsendimäärasid liita. Teisisõnu ei tohi kõigi kasutatavate päritolustaatuseta materjalide maksimaalväärtus ületada suurimat määratud protsendimäära. Lisaks sellele ei tohi ületada ka iga materjali suhtes kehtivat protsendimäära.

Märkus 4:

4.1. Loendis kasutatud mõiste "looduslikud kiud" tähistab muid kiude peale tehis- või sünteeskiudude. Termin osutab ketruseelses etapis olevatele kiududele, sealhulgas jäätmed, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab see kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiudusid.

4.2. Termin "looduslikud kiud" hõlmab rubriiki 0503 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikidesse 5002 ja 5003 kuuluvat siidi ning rubriikidesse 5101-5105 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 5201-5203 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 5301-5305 kuuluvaid muid taimseid kiudusid.

4.3. Loendis kasutatud terminitega "tekstiilimass", "keemilised materjalid" ja "paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid" kirjeldatakse neid materjale, mis ei kuulu gruppidesse 50-63 ning mida saab kasutada tehis-, süntees- või paberkiudude ja -lõngade valmistamiseks.

4.4. Loetelus kasutatud termin "keemilised staapelkiud" tähendab rubriikidesse 5501-5507 kuuluvaid süntees- või tehisfilamentköisikuid, -staapelkiudusid või kiujäätmeid.

Märkus 5:

5.1. Kui loendis esitatud toote puhul on viidatud käesolevale märkusele, ei kohaldata loendi kolmandas veerus olevaid tingimusi ühegi nende valmistamiseks kasutatud põhitekstiilmaterjali suhtes, kui nende mass kokku on kuni 10 % kõikide kasutatud põhitekstiilmaterjalide kogumassist. (Vt ka märkusi 5.3 ja 5.4.)

5.2. Märkuses 5.1 nimetatud piirmäära võib kohaldada siiski ainult nende segatoodete suhtes, mis on valmistatud mitmest põhitekstiilmaterjalist.

Põhitekstiilmaterjalid on järgmised:

- siid,

- vill,

- loomakarv,

- loomavill,

- hobusejõhv,

- puuvill,

- paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber,

- lina,

- kanep,

- džuut ja muud niinekiud,

- sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud,

- kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud,

- sünteesfilamentkiud,

- tehisfilamentkiud,

- elektrit juhtivad filamentkiud,

- polüpropüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüamiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüimiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüfenüleensulfiidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- polüvinüülkloriidist valmistatud sünteesstaapelkiud,

- muud sünteesstaapelkiud,

- viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud,

- muud tehisstaapelkiud,

- mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist,

- mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist,

- rubriiki 5605 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad ribasid, mis koosnevad kuni 5 mm laiusest alumiiniumpulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või kilesüdamikust, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga,

- muud rubriiki 5605 kuuluvad tooted.

Näide:

Rubriiki 5203 kuuluvast puuvillakiust ja rubriiki 5506 kuuluvast sünteesstaapelkiust valmistatud rubriiki 5205 kuuluv lõng on segalõng. Seetõttu võib päritolustaatuseta sünteesstaapelkiudu, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % lõnga massist.

Näide:

Rubriiki 5112 kuuluv villane riie, mis on valmistatud rubriiki 5107 kuuluvast villasest lõngast ja rubriiki 5509 kuuluvast sünteesstaapellõngast, on segariie. Seetõttu võib sünteeslõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud keemilisest materjalist või tekstiilimassist), või villast lõnga, mis ei vasta päritolureeglitele (milles nähakse ette, et see peab olema valmistatud kraasimata, kammimata või muul viisil ketramiseks ettevalmistamata looduslikust kiust), või nende segu kasutada tingimusel, et nende kogumass ei ületa 10 % riide massist.

Näide:

Rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5210 kuuluvast puuvillasest riidest valmistatud rubriiki 5802 kuuluv taftingriie on segatoode üksnes siis, kui puuvillane riie ise on kahte eri rubriiki klassifitseeritud lõngast valmistatud segariie või kui puuvillane lõng ise on segatoode.

Näide:

Kui nimetatud taftingriie on valmistatud rubriiki 5205 kuuluvast puuvillasest lõngast ja rubriiki 5407 kuuluvast sünteesriidest, on kasutatud lõngad ilmselt kaks erinevat põhitekstiilmaterjali ning kõnealune taftingriie on seega segatoode.

5.3. Toodete puhul, mis sisaldavad "mähitud või mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist", on piirmäär sellise lõnga puhul 20 %.

5.4. Toodete puhul, mis sisaldavad "kuni 5 mm laiuseid alumiiniumipulbriga kaetud või katmata alumiiniumfoolium- või plastkilesüdamikust ribasid, mis on kinnitatud kahe plastkile vahele läbipaistva või värvilise liimiga", on piirmäär sellise riba kohta 30 %.

Märkus 6:

6.1. Kui loendis on tekstiiltoodete juures viide käesolevale märkusele, võib kasutada selliseid tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta asjaomaste valmistoodete puhul loendi 3. veeru reeglile, tingimusel, et need materjalid on klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote tehasehinnast.

6.2. Ilma et see piiraks märkuse 6.3 kohaldamist, võib tekstiiltoodete tootmiseks vabalt kasutada materjale, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50-63, hoolimata sellest, kas need sisaldavad tekstiili või mitte.

Näide:

Kui loendi reegel näeb ette, et teatava tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste, valmistamiseks tuleb kasutada lõnga, ei takista see metallist kaubaartiklite, näiteks nööpide kasutamist, kuna nööpe ei klassifitseerita gruppidesse 50-63. Samal põhjusel ei takista see tõmblukkude kasutamist, isegi kui tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.

6.3. Kui kohaldatakse protsendireeglit, tuleb gruppidesse 50-63 klassifitseerimata materjalide väärtust võtta arvesse tootes sisalduvate päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel.

Märkus 7:

7.1. Rubriikides ex2707, 2713-2715, ex2901, ex2902 ja ex3403 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine;

b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

c) krakkimist;

d) reformimine;

e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimine;

h) alküülimine;

i) isomeerimine.

7.2. Rubriikides 2710, 2711 ja 2712 nimetatud eritöötlused on järgmised:

a) vaakumdestilleerimine;

b) põhjalik fraktsioneeriv redestilleerimine;

c) krakkimine;

d) reformimine;

e) ekstraheerimine selektiivlahustite abil;

f) kõikidest järgmistest toimingutest koosnev töötlus: töötlemine kontsentreeritud väävelhappega, ooleumiga või väävelhappeanhüdriidiga; neutraliseerimine aluseliste toimeainetega; värvitustamine ja puhastamine looduslike aktiivmuldade, aktiveeritud muldade, aktiivsöe või boksiidiga;

g) polümeerimine;

h) alküülimine;

ij) isomeerimine;

k) üksnes rubriiki ex2710 kuuluvate raskete õlide puhul väävlitustamine vesiniku abil, mille tulemusena väheneb töödeldavate toodete väävlisisaldus vähemalt 85 % (ASTM D 1266-59 T meetod);

l) üksnes rubriigi 2710 toodete puhul parafiinitustamine ükskõik millise protsessi abil, v.a filtreerimine;

m) üksnes rubriiki ex2710 kuuluvate raskete õlide puhul vesinikuga töötlemine rõhu juures, mis on suurem kui 20 baari, ja temperatuuril, mis on vähemalt 250 °C, kasutades katalüsaatoreid (välja arvatud väävlitustavad katalüsaatorid), kusjuures vesinik on keemilise reaktsiooni aktiivne komponent. Rubriiki ex2710 kuuluvate määrdeõlide edasine vesinikuga töötlemine (näiteks vesinikpuhastus või värvitustamine) peamiselt värvuse muutmiseks või stabiilsuse parandamiseks ei kuulu eritöötluste hulka;

n) üksnes rubriiki ex2710 kuuluvate kütteõlide puhul atmosfäärirõhul destilleerimine, tingimusel, et tootest (kaasa arvatud kaod) destilleerub 300 °C juures vähem kui 30 % ASTM D 86 meetodi järgi;

o) üksnes rubriiki ex2710 kuuluvate raskete õlide puhul, välja arvatud gaasi- ja kütteõlid, töötlemine kõrgsagedusliku elektrilise harilahendusega;

p) toorsaaduste puhul (v.a vaseliin, mäevaha, ligniitvaha või turbavaha, parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist), mis kuuluvad üksnes rubriiki ex2712, õlitustamine fraktsioneeriva kristallisatsiooni abil.

7.3. Rubriikides ex2707, 2713-2715, ex2901, ex2902 ja ex3403 märgitud lihttoimingud, nagu puhastamine, villimine, soolatustamine, vee eemaldamine, filtrimine, värvimine, markeerimine, väävlisisalduse reguleerimine erineva väävlisisaldusega toodete segamise teel, või nimetatud toimingute ühendamine või nendega sarnased toimingud ei anna päritolustaatust.

Lisa II

Loend päritolustaatuseta materjalidega tehtavatest töödest või töötlemistoimingutest, mis annavad tootele päritolustaatuse

Käesolev leping ei pruugi hõlmata kõiki loendis nimetatud tooteid. Seetõttu on vaja vaadata käesoleva lepingu muid osi.

HS rubriik | Tootekirjeldus | Päritolustaatuseta materjalidega tehtavad tööd või töötlemistoimingud, mis annavad päritolustaatuse |

| |

1 | 2 | 3 või 4 |

Grupp 01 | Elusloomad | Kõik kasutatavad grupi 01 loomad peavad olema täielikult teatud riigis saadud. | |

Grupp 02 | Liha ja söödav rups | Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 01 ja 02 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

Grupp 03 | Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud | Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppi 03 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

ex grupp 04 | Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata loomse päritoluga toiduained; välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 04 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud. | |

0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandi, lõhna- või maitselisandi, puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma | Valmistamine, milles: kõik kasutatavad gruppi 04 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud,kõik kasutatavad rubriiki 2009 kuuluvad puuviljamahlad (v.a ananassi-, laimi- või greibimahl) peavad olema päritolustaatusega, jakasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 05 | Mujal nimetamata loomse päritoluga tooted; välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 05 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud. | |

ex0502 | Kodu- ja metssigade harjased ja karvad, töödeldud | Harjaste ja karvade puhastamine, desinfitseerimine, sortimine ja sirgestamine | |

Grupp 06 | Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja lõikeroheline | Valmistamine, milles: kõik kasutatavad gruppi 06 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud,kasutatud materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

Grupp 07 | Köögivili ning söödavad juured ja mugulad | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 07 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

Grupp 08 | Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor | Valmistamine, milles: kõik kasutatavad puuviljad, marjad ja pähklid peavad olema täielikult teatud riigis saadud, jakasutatavate grupi 17 materjalide väärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast. | |

ex grupp 09 | Kohv, tee, mate ja vürtsid; välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 09 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud. | |

0901 | Kohv (röstitud või röstimata, kofeiiniga või ilma); kohvikestad ja -koored; kohvisisaldusega kohviasendajad | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist | |

0902 | Tee, lõhna- või maitseainelisandiga või ilma | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist | |

ex0910 | Vürtsisegud | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist | |

Grupp 10 | Teravili | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 10 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

ex grupp 11 | Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen; välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad rubriiki 0714 14 kuuluvad teraviljad, söödavad köögiviljad, juured ja mugulad või puuviljad peavad olema täielikult saadud | |

ex1106 | Jahu ja pulber rubriigi 0713 kuivatatud, poetatud kaunviljadest | Rubriigi 0708 kaunviljade kuivatamine ja jahvatamine | |

Grupp 12 | Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 12 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

1301 | Šellak; looduslik kummi, vaigud, kummivaigud ja õlivaigud (näiteks palsamid) | Valmistamine, milles kasutatavate rubriiki 1301 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

1302 | Taimemahlad ja -ekstraktid; pektiinid, pektinaadid ja pektaadid; agar-agar, taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või modifitseerimata: | | |

- taimsed liimid ja paksendajad, modifitseeritud või mitte: | Valmistamine modifitseerimata liimidest ja paksendajatest | |

- muud | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

Grupp 14 | Taimsed punumismaterjalid; mujal nimetamata taimsed tooted | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 14 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

ex grupp 15 | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; töödeldud toidurasvad; loomne või taimne vaha; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

1501 | Searasv (k.a. seapekk) ning kodulinnurasv, v.a rubriiki 0209 või 1503 kuuluv: | | |

- kondi- või jäägirasv | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0203, 0206 või 0207 kuuluvad materjalid või rubriiki 0506 kuuluvad kondid | |

- muud | Valmistamine rubriigi 0203 või 0206 sealihast või söödavast searupsist või rubriigi 0207 linnulihast või söödavast linnurupsist. | |

1502 | Veise-, lamba- või kitserasv, v.a rubriiki 1503 kuuluv | | |

- kondi- või jäägirasv | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 0201, 0202, 0204 või 0206 kuuluvad materjalid või rubriiki 0506 kuuluvad kondid | |

- muud | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 02 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

1504 | Kalade või mereimetajate rasvad, õlid ja nende fraktsioonid (rafineeritud või rafineerimata, kuid keemiliselt modifitseerimata): | | |

- tahked fraktsioonid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1504 materjalidest | |

- muud | Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppidesse 02 ja 03 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

ex1505 | Rafineeritud lanoliin | Valmistamine rubriigi 1505 töötlemata villarasvast. | |

1506 | Muud loomsed rasvad ja õlid ning nende fraktsioonid, rafineeritud või mitte, kuid keemiliselt modifitseerimata: | | |

- tahked fraktsioonid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1506 materjalidest | |

- muud | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 02 materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

1507-1515 | Taimeõlid ja nende fraktsioonid: | | |

- sojaoa-, maapähkli-, palmi-, kopra-, palmituuma-, babassu-, tungapuu- ja oititsikaõli, mürtelvaha ja jaapani vaha, jojoobiõli fraktsioonid ning õlid kasutamiseks tehniliseks otstarbeks või tööstusliku toorainena, v.a toiduainete tootmiseks | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

- tahked fraktsioonid, välja arvatud jojoobiõli omad | Valmistamine muudest rubriikidesse 1507—1515 kuuluvatest materjalidest | |

- muud | Valmistamine, milles kõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

1516 | Loomsed või taimsed rasvad või õlid ja nende fraktsioonid, osaliselt või täielikult hüdrogeenitud, molekulisiseselt esterdatud, taasesterdatud või elaidiseeritud, rafineeritud või rafineerimata, kuid muul viisil töötlemata | Valmistamine, milles: kõik kasutatavad gruppi 02 kuuluvad materjalid on täielikult teatud riigis saadud, jakõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult teatud riigis saadud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. | |

1517 | Margariin; toidusegud või valmistised loomsetest või taimsetest rasvadest või õlidest või selle grupi erinevate rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 toidurasvadest või -õlidest ning nende fraktsioonidest | Valmistamine, milles: kõik kasutatavad gruppi 02 ja 04 kuuluvad materjalid peavad olema täielikult teatud riigis saadud tooted, jakõik kasutatavad taimsed materjalid on täielikult teatud riigis saadud. Rubriikide 1507, 1508, 1511 ja 1513 materjale võib siiski kasutada. | |

Grupp 16 | Tooted lihast, kalast, vähkidest, limustest või muudest veeselgrootutest | Valmistamine: gruppi 01 kuuluvatest loomadest ja/võimilles kõik kasutatavad gruppi 03 kuuluvad materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

ex grupp 17 | Suhkur ja suhkrukondiitritooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex1701 | Roo- või peedisuhkur ning keemiliselt puhas sahharoos tahkel kujul, maitse- ja värvainelisandiga | Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1702 | Muud suhkrud, k.a keemiliselt puhas laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos, tahkel kujul; maitse- ja värvainelisanditeta suhkrusiirupid; tehismesi, naturaalse meega segatud või segamata; karamell: | | |

- keemiliselt puhas maltoos ja fruktoos | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 1702 materjalidest. | |

- muu suhkur tahkel kujul, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga | Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

- muud | Valmistamine, milles kasutavad materjalid on päritolustaatusega | |

ex1703 | Suhkru ekstraheerimisel või rafineerimisel saadud melass, maitse-, lõhna- või värvainelisandiga | Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), kakaosisalduseta | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

Grupp 18 | Kakao ja kakaotooted | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1901 | Linnaseekstrakt; püüli- ja lihtjahust, tangudest, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud mujal nimetamata toiduained, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad seda alla 40 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt; mujal nimetamata toiduained rubriikidesse 0401-0404 kuuluvatest kaupadest, mis ei sisalda kakaod või sisaldavad kakaod alla 5 % massist arvestatuna täiesti rasvavabalt: | | |

- linnaseekstrakt | Valmistamine grupi 10 teraviljast | |

- muud | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1902 | Pastatooted, kuumtöödeldud või kuumtöötlemata, täidisega (näiteks liha- või muu täidisega) või täidiseta, muul viisil toiduks valmistatud või mitte, nt spagetid, makaronid, nuudlid, lasanje, gnocchi, ravioolid, canneloni jms; kuskuss, valmistoiduna või mitte: | | |

- mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid kuni 20 massiprotsenti | Valmistamine, milles kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) peavad olema täielikult teatud riigis saadud | |

- mis sisaldavad liha, rupsi, kala, vähilaadseid või molluskeid 20 massiprotsenti või rohkem | Valmistamine: kõik kasutatavad teraviljad ja teraviljasaadused (v.a kõva nisu ja selle saadused) peavad olema täielikult teatud riigis saadud;kõik kasutatavad gruppidesse 02 ja 03 kuuluvad materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

1903 | Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helvestena, teradena, kruupidena, sõelmetena vms kujul | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki 1108 kuuluv kartulitärklis | |

1904 | Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); eelnevalt kuumtöödeldud või muul viisil töödeldud teravili (v.a mais) teradena, helvestena või muul kujul (v.a püüli- ja lihtjahu, tangud), mujal nimetamata | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriigi 1806 materjalid.milles kõik kasutatavad teraviljad ja jahu (v.a kõva nisu, selle saadused ja kõva mais) on täielikult teatud riigis saadud, jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

1905 | Leiva- ja saiatooted, valikpagaritooted, koogid, küpsised jms pagaritooted, kakaoga või kakaota; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitseroblaadid, riispaber jms | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a grupi 11 materjalid | |

ex grupp 20 | Tooted köögi- ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest taimeosadest: välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad puuviljad, marjad, pähklid või köögiviljad on täielikult teatud riigis saadud | |

ex2001 | Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 massiprotsenti, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappega | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex2004 ja ex2005 | Kartul püüli- või lihtjahu või helveste kujul, töödeldud või konserveeritud äädika või äädikhappeta | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

2006 | Köögiviljad, puuviljad, marjad, pähklid, puuviljakoored jm taimeosad, suhkrus säilitatuna (kuivatatud, glasuuritud või suhkrustatud) | Valmistamine, milles kasutatavate gruppi 17 kuuluvate materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2007 | Keedised, puuvilja- või marjaželeed, marmelaadid, puuvilja-, marja- või pähklipüreed ja -pastad, saadud kuumtöötlemisel, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex2008 | - Pähklid suhkru- või piirituselisandita | Valmistamine, milles kasutatavate rubriikidesse 0801, 0802 ja 1202—1207 kuuluvate päritolustaatusega pähklite ja õliseemnete väärtus ületab 60 % toote tehasehinnast | |

- maapähklivõi; teraviljapõhised segud; palmipungad; mais | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

- muu, v.a puuvili, marjad ja pähklid, mida on kuumtöödeldud muul viisil kui aurutamine või vees keetmine, suhkrulisandita, külmutatud | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

2009 | Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (k.a viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 21 | Mitmesugused toiduained; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

2101 | Kohvi-, tee- ja mateekstraktid, -essentsid ja -kontsentraadid ning nende ekstraktide, essentside ja kontsentraatide või kohvi, tee või mate põhjal valmistatud tooted; röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad ning nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kogu kasutatav sigur on täielikult teatavas riigis saadud | |

2103 | Kastmed ning pooltooted kastmete valmistamiseks; vürtsi- ja maitseainesegud; sinepipulber ja valmissinep: | | |

- kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks; vürtsi- ja maitseainesegud | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sinepipulbrit ja -jahu või valmissinepit võib siiski kasutada | |

- sinepipulber ja -jahu ning valmissinep | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist | |

ex2104 | supid ja puljongid ning pooltooted nende valmistamiseks | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikidesse 2002—2005 kuuluv töödeldud või hoidistatud köögivili | |

2106 | Mujal nimetamata toiduained | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kasutatavate rubriigi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 22 | Joogid, alkohol ja äädikas; välja arvatud: | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a. tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid; jamilles kõik viinamarjad või viinamarjadest saadud mis tahes materjal on täielikult teatud riigis saadud | |

2202 | Vesi, k.a mineraalvesi ja gaseeritud vesi, suhkru- või muu magusainelisandiga või maitse- ja lõhnaainetega, ja muud mittealkohoolsed joogid, v.a rubriigi 2009 puu- või juurviljamahlad | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote rubriigi materjalidest,milles kasutatavate grupi 17 materjalide koguväärtus ei ületa 30 % toote tehasehinnast, jamilles kogu kasutatud puuviljamahl (v.a. ananassi-, laimi- või greibimahl) on päritolustaatusega | |

2207 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega 80 % mahust või rohkem; denatureeritud etüül- vm alkohol, mis tahes kangusega: | Valmistamine: mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2207 või 2208 kuuluvad materjalid, jamilles kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult teatud riigis saadud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib kasutada arrakit kuni 5 mahuprotsenti. | |

2208 | Denatureerimata etüülalkohol alkoholisisaldusega alla 80 % mahust; piiritus, liköörid jm kanged alkohoolsed joogid | Valmistamine: mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriikidesse 2207 või 2208 kuuluvad materjalid, jamilles kõik kasutatavad viinamarjad või nende saadused on täielikult teatud riigis saadud või, kui kõik muud kasutatavad materjalid on päritolustaatusega, võib kasutada arrakit kuni 5 mahuprotsenti. | |

ex grupp 23 | Toiduainetetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud loomasööt; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex2301 | Vaalajahu; inimtoiduks kõlbmatu jahu, pulber ja graanulid kaladest, vähilaadsetest, molluskitest vm veeselgrootutest | Valmistamine, milles kõik kasutatavad gruppidesse 02 ja 03 kuuluvad materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

ex2303 | Maisitärklise tootmisjäägid (v.a kontsentreeritud leotusvedelikud), kuivaine valgusisaldusega rohkem kui 40 massiprotsenti: | Valmistamine, milles kogu kasutatav mais on täielikult teatud riigis saadud | |

ex2306 | Õlikoogid jm oliiviõli ekstraheerimise tahked jäätmed, mis sisaldavad oliiviõli üle 3 % massist | Valmistamine, milles kõik kasutatavad oliivid on täielikult teatud riigis saadud | |

2309 | Loomasöödana kasutatavad tooted | Valmistamine: milles kogu kasutatav teravili, suhkur või melass, liha ja piim peab olema päritolustaatusega, jamilles kõik kasutatavad grupi 3 materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

ex grupp 24 | Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad; välja arvatud: | Valmistamine, milles kõik kasutatavad grupi 24 materjalid on täielikult teatud riigis saadud | |

2402 | Tubakast või tubakaasendajatest valmistatud sigarid, manilla sigarid, sigarillod ja sigaretid | Valmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massiprotsenti on päritolustaatusega | |

ex2403 | Suitsetamistubakas | Valmistamine, milles kasutatavast rubriiki 2401 kuuluvast töötlemata tubakast või tubakajäätmetest vähemalt 70 massiprotsenti on päritolustaatusega | |

ex grupp 25 | Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex2504 | Looduslik kristalliline grafiit, rikastatud süsinikuga, puhastatud ja jahvatatud | Kristallilise toorgrafiidi rikastamine süsinikuga, puhastamine ja jahvatamine. | |

ex2515 | Saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud marmor paksusega kuni 25 cm | Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) marmori lõikamine saagimise teel vm viisil. | |

ex2516 | Tahumata või tahutud, saetud vm viisil täisnurkseteks (sh ruudukujulisteks) plokkideks või tahvliteks lõigatud graniit, porfüür, basalt, liivakivi jm raid- ja ehituskivi paksusega kuni 25 cm | Üle 25 cm paksuse (sh eelnevalt saetud) kivi lõikamine saagimise teel vm viisil. | |

ex2518 | Kaltsineeritud dolomiit | Kaltsineerimata dolomiidi kaltsineerimine | |

ex2519 | Purustatud looduslik magneesiumkarbonaat (magnesiit) hermeetiliselt suletud mahutites ja puhas või lisanditega magneesiumoksiid, v.a sulatatud magneesiumoksiid ja ülepõletatud (paagutatud) magneesiumoksiid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a rubriiki tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Looduslikku magneesiumkarbonaati (magnesiiti) võib siiski kasutada. | |

ex2520 | Stomatoloogiline kips | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2524 | Looduslikud asbestikiud | Valmistamine rikastatud asbestist | |

ex2525 | Vilgupulber | Vilgu või vilgujäätmete jahvatamine | |

ex2530 | Kaltsineeritud või pulbrilised värvimullad | Värvimuldade kaltsineerimine või jahvatamine. | |

Grupp 26 | Maagid, räbu ja tuhk | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex grupp 27 | Mineraalkütused ja -õlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained: mäevahad: välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid | |

ex2707 | Õlid, mis sarnanevad kõrgel temperatuuril kivisöetõrva destilleerimise teel saadud mineraalõlidega, milles aromaatsete komponentide mass ületab mittearomaatsete komponentide massi ja mille mahust üle 65 % destilleerub temperatuuril 250 °C (sh lakibensiini ja benseeni segud), mootorikütuse või kütteainena kasutamiseks | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2709 | Bituminoossetest mineraalidest saadud toorõlid | Bituumenainete kuivutmine | |

2710 | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest saadud õlid (v.a toorõlid); mujal nimetamata õlid, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 % massist naftaõlisid või bituumenainetest saadud õlisid; õlijäätmed | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2711 | Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2712 | Vaseliin; parafiin, mikrokristalliline naftavaha, toorparafiin, osokeriit, ligniidivaha, turbavaha, muud mineraalsed vahad jms sünteesil vm menetluste abil saadud tooted, värvitud või värvimata | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2713 | Naftakoks, naftabituumen jm nafta- või bituumenainetest saadud õlide tootmisjäägid | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2714 | Looduslik bituumen ja asfalt; bituumenkilt, põlevkivi ja õliliivad; asfaltiidid ja asfaltkivimid | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

2715 | Looduslikul asfaldil või bituumenil, naftabituumenil, mineraaltõrval või sellest saadud pigil põhinevad bituuumenisegud (nt bituumenmastiks, vedeldatud bituumen) | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 28 | Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, radioaktiivsete ainete või isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex2805 | Mischmetall | Valmistamine elektrolüüsi või termilise töötlemise abil, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2811 | Vääveltrioksiid | Valmistamine vääveldioksiidist | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex2833 | Alumiiniumsulfaat | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2840 | Naatriumperboraat | Valmistamine dinaatriumtetraboraat-pentahüdraaadist | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 29 | Orgaanilised kemikaalid; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex2901 | Atsüklilised süsivesinikud kasutamiseks mootorikütuse või kütteainena | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2902 | Tsüklaanid ja tsükleenid (v.a asuleenid), benseen, tolueen, ksüleenid, kasutamiseks mootorikütuse või kütteainena | Rafineerimine ja/või üks või mitu eritöötlustoimingut või muud toimingud, milles kõik kasutatavad materjalid on klassifitseeritud muusse rubriiki kui toode. Selle rubriigi materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex2905 | Metallalkoholaadid nii käesoleva rubriigi alkoholist kui ka etanoolist | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 2905 materjalidest. Käesoleva rubriigi metallalkoholaate võib siiski kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

2915 | Küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, halogeniidid, peroksiidid ja peroksühapped; nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriikide 2915 ja 2916 materjalide koguväärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex2932 | - sise-eetrid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- või nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriigi 2909 materjalide koguväärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

- tsüklilised atsetaalid ja sise-poolatsetaalid ja nende halogeen-, sulfo-, nitro- ja nitrosoderivaadid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

2933 | Üksnes lämmastiku heteroaatomi(te)ga heterotsüklilised ühendid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriikide 2932 ja 2933 materjalide koguväärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

2934 | Kindla või muutuva keemilise koostisega nukleiinhapped ja nende soolad; muud heterotsüklilised ühendid | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist. Kasutatavate rubriikide 2932, 2933 ja 2934 materjalide koguväärtus ei ületa siiski 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex2939 | Magunavarte kontsentraat, mis sisaldab alkaloide vähemalt 50 % massist | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex grupp 30 | Farmaatsiatooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

3002 | Inimveri; ravi, profülaktika või diagnostika otstarbel töödeldud loomaveri; antiseerumid jm verefraktsioonid ja modifitseeritud immunoloogilised tooted, saadud biotehnoloogiliste menetluste abil või mitte; vaktsiinid, toksiinid, mikroorganismide kultuurid (v.a pärmid) jms tooted: | | |

- vähemalt kahest ravi või profülaktika otstarbel kokkusegatud komponendist või ühest komponendist koosnevad tooted annustena või jaemüügiks pakendatuna | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- muud | | |

- - inimveri | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- - ravi või profülaktika otstarbel töödeldud loomaveri | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- - muud verefraktsioonid kui antiseerumid, hemoglobiin, vere- ja seerumglobuliinid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- - hemoglobiin, vere- ja seerumglobuliinid | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- - muu | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, sh muudest rubriigi 3002 materjalidest. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

3003 ja 3004 | Ravimid (v.a rubriiki 3002, 3005 või 3006 kuuluvad kaubad): | | |

- valmistatud rubriigi 2941 amikatsiinist | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Muid rubriiki 3003 ja 3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | |

- muud | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote rubriigi materjalid. Muid rubriiki 3003 ja 3004 kuuluvaid materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast, jamilles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | |

ex3006 | Käesoleva grupi märkuse 4 punktis k täpsustatud ravimijäätmed | Jäetakse alles toote päritolu algne liigitus | |

ex grupp 31 | Väetised; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex3105 | Mineraal- või keemilised väetised, mis sisaldavad kahte või kolme järgmistest toimeainetest: lämmastik, fosfor ja kaalium; muud väetised; käesoleva grupi kaubad tablettide vms kujul või kuni 10 kg brutomassiga pakkides, v.a: naatriumnitraatkaltsiumtsüaanamiidkaaliumsulfaatmagneesiumkaaliumsulfaat | Valmistamine: mis tahes rubriigi materjalidest, v.a toote rubriigi materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnastmilles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 32 | Park- ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nende derivaadid; värvained ja pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex3201 | Tanniinid ja nende soolad, eetrid, estrid jm derivaadid | Valmistamine taimse päritoluga tanniiniekstraktidest | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3205 | Värvlakid; värvlakkidel põhinevad käesoleva grupi märkuses 3 nimetatud valmistised | Valmistamine mis tahes rubriigi materjalidest, v.a rubriikide 3203, 3204 ja 3205 materjalid. Rubriigi 3205 materjale võib samuti kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast. | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

ex grupp 33 | Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria-, kosmeetika- ja hügieenitooted; välja arvatud: | Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast materjalist, v.a tootega samasse rubriiki kuuluvad materjalid. Sama rühma materjale võib siiski kasutada, kui nende väärtus ei ületa 20 % toote tehasehinnast | Valmistamine, milles kasutatavate materjalide koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast |

3301 | Eeterlikud õlid, mis sisaldavad või ei sisalda terpeene, k.a tahked või absoluteeritud valmistised; resinoidid; õlivaiguekstraktid; eeterlike õlide kontsentraadid rasvades, mittelenduvates õlides, vahades vms keskkonnas (saadud anfloraaži või leotamise teel); terpeenid, mis saadakse kõrvalsaadustena eeterlike õlide vabastamisel terpeenidest; eeterlike õlide vesidestillaadid ja -lahused | Val