Tööstusõnnetuste piiriülese mõju konventsioon

Preambul

KÄESOLEVA KONVENTSIOONI OSALISRIIGID,

VÕTTES ARVESSE praeguste ja tulevaste põlvkondade huvides inimeste ja keskkonna kaitsmise erilist tähtsust tööstusõnnetuste mõju eest,

TUNNISTADES tööstusõnnetuste raske kahjuliku mõju ennetamise tähtsust ja pakilisust inimeste ja keskkonna jaoks ning soodustades kõiki meetmeid, mis kannustavad ennetus-, valmisoleku- ja vastumeetmete ratsionaalset, majanduslikku ja efektiivset kasutamist majanduslikult põhjendatud ja säästva majandusliku arengu tagamiseks,

ARVESSE VÕTTES asjaolu, et tööstusõnnetuste mõju võib ulatuda üle piiride ja tööstusõnnetuste korral on vaja riikidevahelist koostööd,

KINNITADES vajadust edendada aktiivset rahvusvahelist koostööd eelpool mainitud asjaomaste riikide vahel õnnetuse ajal ja pärast seda, tõhustada asjakohast poliitikat ning tugevdada ja kooskõlastada tegevust kõikidel vastavatel tasanditel tööstusõnnetuste piiriülese mõju ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse edendamisel,

MÄRKIDES tööstusõnnetuste mõju ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse kahe- ja mitmepoolsete lepingute tähtsust ja kasulikkust,

OLLES TEADLIK Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) Euroopa Majanduskomisjoni rollist selles suhtes ja meenutades muu hulgas selle koostööpõhimõtteid piiriüleste sisevete juhusliku reostuse puhul ja piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi (CSCE) lõppakti, CSCE liikmesriikide esindajate Viini kohtumise lõppdokumendi ja CSCE keskkonnakaitse Sofia kohtumise lõpptulemuse asjakohaseid sätteid ning ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP), eriti APELL programmi, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO), eriti suurte tööstusõnnetuste ennetamise tegevusjuhise ja muude asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide asjakohast tegevust ja asjakohaseid mehhanisme,

VÕTTES ARVESSE ÜRO inimkeskkonnakonverentsil vastu võetud deklaratsiooni asjakohaseid sätteid ja eriti 21. põhimõtet, millele kohaselt riikidel on vastavalt ÜRO hartale ja rahvusvahelise õiguse põhimõtetele suveräänne õigus kasutada oma ressursse vastavalt enda keskkonnapoliitikale ning vastutus selle eest, et nende pädevuses olev või juhitav tegevus ei tekitaks kahju teiste riikide keskkonnale ega väljaspool haldusala olevatele piirkondadele,

ARVESSE VÕTTES rahvusvaheliste keskkonnaõigusaktide üldpõhimõtet, et saastaja maksab,

TOONITADES rahvusvaheliste õigusaktide põhimõtteid ja tavasid, eriti heanaaberlikkuse, vastastikkuse, mittediskrimineerimise ja heausksuse põhimõtteid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmises:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas konventsioonis kasutatakse järgmisi termineid:

a) tööstusõnnetus – sündmus, mis tuleneb ohtlike ainetega seotud mistahes tegevuse kontrollimatust käigust, kas

i) käitises, näiteks tootmise, kasutamise, ladustamise, käitlemise või realiseerimise ajal; või

ii) transportimisel, kuivõrd seda hõlmab artikli 2 lõike 2 punkt d;

b) ohtlik tegevus – mis tahes tegevus, mis hõlmab üht või enamat ohtlikku ainet kogustes, mis on vähemalt sama suured kui I lisas loetletud piirkogused, ning mis võivad põhjustada piiriülest mõju;

c) mõju – mis tahes otsene või kaudne, kohene või hilisem tööstusõnnetusest põhjustatud kahjulik tagajärg, muu hulgas:

i) inimestele, taimestikule ja loomastikule;

ii) pinnasele, veele, õhule ja maastikule;

iii) punktis i ja ii nimetatud tegurite vastastikusele mõjule;

iv) ainelisele varale ja kultuuripärandile, sealhulgas ajaloomälestistele;

d) piiriülene mõju – raske mõju osalisriigi haldusalas teise osalisriigi haldusalas toimunud tööstusõnnetuse tulemusena;

e) käitaja – mis tahes füüsiline või juriidiline isik, sealhulgas avaliku võimu kandjad, kes vastutavad teatud tegevuse eest, nt tegevuse järelevalve, kavandamise või sooritamise eest;

f) osaline – kui kontekst ei viita millelegi muule, siis käesoleva konventsiooni osalisriik;

g) lähteriik – mis tahes osaline või osalised, kelle haldusalas tööstusõnnetus toimub või võib toimuda;

h) mõjutatud osaline – mis tahes osaline või osalised, keda kahjustab või võib kahjustada tööstusõnnetuse piiriülene mõju;

i) asjaomased osalised – mis tahes lähteriik ja kes tahes mõjutatud osalised;

j) üldsus – vähemalt üks füüsiline või juriidiline isik.

Artikkel 2

Kohaldamisala

1. Käesolevat konventsiooni kohaldatakse piiriülest mõju põhjustada võivate tööstusõnnetuste ennetamise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse osas, sealhulgas loodusõnnetustest põhjustatud õnnetuste mõju ning vastastikuse abi, teadus- ja arendustegevust ning teabe- ja tehnoloogia vahetust puudutava rahvusvahelise koostöö vallas tööstusõnnetuste ennetamisel, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse osas.

2. Konventsiooni ei kohaldata:

a) tuumaavariide või kiirgushädaolukordade suhtes;

b) sõjalistel objektidel toimuvate õnnetuste suhtes;

c) tammipurunemiste suhtes, välja arvatud nendest põhjustatud tööstusõnnetuste mõju suhtes;

d) maismaasõidukite liiklusõnnetuste suhtes, välja arvatud:

i) selliste õnnetuste päästeoperatsioonid;

ii) transport ohtliku tegevuse piirkonnas;

e) geneetiliselt muundatud organismide juhusliku keskkonda sattumise suhtes;

f) õnnetuste suhtes, mida põhjustavad tegevus merekeskkonnas, sealhulgas merepõhja uuringud või selle kasutamine;

g) naftareostuse või muude kahjulike ainete merresattumise suhtes.

Artikkel 3

Üldsätted

1. Osalised, arvestades riiklikel ja rahvusvahelistel tasanditel juba tehtud jõupingutusi, võtavad asjakohaseid meetmeid ja teevad käesoleva konventsiooni raames koostööd, et kaitsta inimesi ja keskkonda tööstusõnnetuste eest, ennetades selliseid õnnetusi niipalju kui võimalik, vähendades nende sagedust ja raskusastet ning leevendades nende mõju. Sel eesmärgil kohaldatakse ennetus-, valmisoleku- ja vastumeetmeid, sealhulgas taastamismeetmed.

2. Osalised töötavad välja ja rakendavad teabevahetuse, nõupidamiste ja muude koostöömeetmete abil liigselt viivitamata poliitikat ja strateegiat tööstusõnnetuste ohu vähendamiseks ning täiustavad ennetavaid, valmisoleku- ja vastumeetmeid, sealhulgas taastamismeetmed, võttes ebavajaliku kordamise vältimiseks arvesse riiklikel ja rahvusvahelistel tasanditel juba tehtud jõupingutused.

3. Osalised tagavad, et käitajad kohustuvad võtma kõik ohtliku tegevuse ohutuks teostamiseks ja tööstusõnnetuste ennetamise vajalikud meetmed.

4. Käesoleva konventsiooni sätete rakendamiseks võtavad osalised tööstusõnnetuste ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja nende vastu suunatud tegevuseks asjakohased seadusandlikud, regulatiivsed, administratiivsed ja finantsmeetmed.

5. Käesoleva konventsiooni sätted ei piira osapoolte ükskõik millist kohustust rahvusvahelise õiguse alusel tööstusõnnetuste ja ohtlike tegevuste suhtes.

Artikkel 4

Tuvastamine, konsulteerimine ja nõuandmine

1. Ennetavate meetmete rakendamiseks ja valmisolekumeetmete loomiseks võtab lähteriik vastavalt vajadusele meetmeid, et teha kindlaks ohtlikud tegevused oma haldusalas ja tagada, et kahjustatud lepinguosalistele teatatakse igast sellisest kavatsetavast või toimuvast tegevusest.

2. Asjaomased osalised alustavad iga sellise osalise algatusel arutelusid selliste ohtlike tegevuste kindlakstegemise kohta, mis võivad mõistlikult põhjustada piiriülest mõju. Kui asjaomased osalised ei jõua kokkuleppele, kas tegemist on sellise ohtliku tegevusega, võib iga osaline, kui asjaomased osalised ei ole kokku leppinud küsimuse lahendamise muu viisi suhtes, esitada selle küsimuse uurimiskomisjonile vastavalt käesoleva konventsiooni II lisa sätetele.

3. Osalised kohaldavad kavandatavate või toimuvate ohtlike tegevuste suhtes käesoleva konventsiooni III lisas sätestatud menetlusi.

4. Kui ohtlik tegevus kuulub keskkonnamõju hindamisele vastavalt piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsioonile ja see hindamine sisaldab ohtlikust tegevusest põhjustatud tööstusõnnetuste piiriülese mõju hindamist, mida teostatakse vastavalt käesoleva konventsiooni tingimustele, täidab piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni lõplik otsus käesoleva konventsiooni asjakohaseid nõudeid.

Artikkel 5

Vabatahtlik pikendamine

Asjaomased osalised alustavad mis tahes osalise algatusel arutelusid, kas käsitleda I lisas sisaldumatut tegevust ohtliku tegevusena või mitte. Vastastikuse kokkuleppe korral võivad nad nõustamiseks kasutada vabalt valitud nõuandvat kogu või vastavalt II lisale uurimiskomisjoni. Kui asjaomased osalised selles kokku lepivad, kohaldatakse käesolevat konventsiooni või mis tahes selle osa kõnealuse tegevuse suhtes nii, nagu oleks tegemist ohtliku tegevusega.

Artikkel 6

Vältimine

1. Osalised võtavad asjakohaseid meetmeid tööstusõnnetuste vältimiseks, sealhulgas meetmeid, mis ajendavad käitajaid vähendama tööstusõnnetuste ohtu. Sellised meetmed võivad hõlmata vähemalt käesoleva konventsiooni IV lisas loetletud meetmeid.

2. Mis tahes ohtliku tegevuse suhtes nõuab lähteriik käitajalt ohtliku tegevuse ohutu sooritamise tõendamist sellise teabe esitamise kaudu nagu protsessi põhiandmed, sealhulgas vähemalt käesoleva konventsiooni V lisas täpsemalt kirjeldatud analüüs ja hindamine.

Artikkel 7

Otsustamine kohapeal

Lähteriik üritab oma õigussüsteemi raames ohu vähendamiseks mõjutatud osaliste elanikkonnale ja keskkonnale töötada välja poliitika uute ohtlike tegevuste ja olemasolevate ohtlike tegevuste oluliste muudatuste kohta. Mõjutatud osaline üritab oma õigussüsteemi raames luua poliitika oluliste sündmuste kohta neis valdkondades, mida võib mõjutada ohtliku tegevuse tagajärjel tekkiv piiriüleste tööstusõnnetuste mõju, et vähendada kaasnevat ohtu. Mõlema poliitika väljatöötamisel ja kehtestamisel peavad osalised kaaluma V lisa lõike 2 lõikudes 1–8 ja VI lisas sätestatut.

Artikkel 8

Hädaolukorraks valmisolek

1. Osalised võtavad tööstusõnnetuste tõrjumiseks asjakohaseid meetmeid, et kehtestada ja säilitada hädaolukorra tõrjumiseks piisav valmisolek. Osalised tagavad, et valmisolekumeetmeid rakendatakse selliste õnnetuste piiriülese mõju leevendamiseks; kohapealsed kohustused võtavad enda peale käitajad. Sellised meetmed võivad hõlmata vähemalt käesoleva konventsiooni VII lisas loetletud meetmeid. Eelkõige teavitavad asjaomased osalised üksteist oma situatsiooniplaanidest.

2. Lähteriigid tagavad ohtlike tegevuste korral kohapealsete situatsiooniplaanide ettevalmistamise ja rakendamise, sealhulgas sobivad vastumeetmed ja muud meetmed piiriülese mõju vältimiseks ja vähendamiseks. Lähteriik esitab teistele asjaomastele osalistele tema valduses olevad üksikasjad situatsiooniplaanide väljatöötamiseks.

3. Iga osaline tagab ohtlike tegevuste puhul asukohaväliste situatsiooniplaanide ettevalmistamise ja rakendamise, mis sisaldavad meetmeid piiriülese mõju vältimiseks ja vähendamiseks tema territooriumil. Nende kavade väljatöötamisel tuleb arvesse võtta analüüsi ja hindamise kokkuvõtet, eelkõige V lisa lõike 2 lõikudes 1–5 sätestatut. Asjaomased osalised püüavad muuta sellised plaanid ühilduvaiks. Kui see on vajalik, koostatakse ühised asukohavälised situatsiooniplaanid, et hõlbustada piisavate vastumeetmete tarvituselevõttu.

4. Situatsiooniplaane tuleb regulaarselt läbi vaadata või kui asjaolud seda nõuavad, arvestada tegelike hädaolukordade lahendamisel saadud kogemustega.

Artikkel 9

Avalikkuse teavitamine ja avalikkuse osalemine

1. Osalised tagavad adekvaatse teabe edastamise avalikkusele nendes piirkondades, mida võib mõjutada ohtlikust tegevusest põhjustatud tööstusõnnetus. Seda teavet edastatakse selliste kanalite kaudu nagu osalised peavaks sobivaks ja see sisaldab käesoleva konventsiooni VIII lisas toodud teavet ning peab arvesse võtma V lisa lõike 2 lõikudes 1–4 ja 9 sätestatut.

2. Lähteriik annab vastavalt käesoleva konventsiooni sätetele ning millal iganes võimalik ja asjakohane nende piirkondade avalikkusele, mis võivad saada mõjutada, võimaluse osaleda vastavates meetmetes, eesmärgiga teavitada oma seisukohti ennetus- ja valmisolekumeetmete kohta, ning tagavad, et mõjutatud osaliste avalikkusele antud võimalus on võrdväärne osalise lähteriigi avalikkusele antud võimalusega.

3. Osalised tagavad vastavalt nende õigussüsteemile ning soovi korral vastastikusel alusel füüsilistele või juriidilistele isikutele, keda mõjutab või võib ebasoodsalt mõjutada tööstusõnnetuse piiriülene mõju osalise territooriumil, juurdepääsu vastavatele haldus- ja kohtumenetlustele ning käsitlemise neis, sealhulgas kohtuasja algatamise võimalus ja nende õigusi mõjutava otsuse edasikaebamine, mis on samaväärselt kättesaadav isikutele nende oma haldusalas.

Artikkel 10

Tööstusõnnetustest teatamise süsteemid

1. Eesmärgiga saada ja edastada teateid tööstusõnnetuste kohta, mis sisaldavad piiriülese mõju kahjutuks tegemiseks vajalikku teavet, näevad osalised ette tööstusõnnetustest teatamise efektiivsete ja ühilduvate süsteemide rajamise ja kasutamise asjakohastel tasanditel.

2. Tööstusõnnetuse või selle ähvardava ohu korral, mis põhjustab või võib põhjustada piiriülest mõju, tagavad lähteriigid, et mõjutatud osalistele teatatakse sellest viivitamata asjakohastel tasanditel tööstusõnnetustest teatamise süsteemide kaudu. Selline teade peab sisaldama käesoleva konventsiooni IX lisas esitatud andmeid.

3. Asjaomased osalised tagavad, et tööstusõnnetuse või selle ähvardava ohu puhul võetakse kasutusele vastavalt artiklile 8 koostatud situatsiooniplaanid võimalikult ruttu ja olukorrale vastavas ulatuses.

Artikkel 11

Vastutoime

1. Osalised tagavad, et tööstusõnnetuse või selle ähvardava ohu korral võetakse võimalikult ruttu piisavad vastumeetmed ning mõjude ohjeldamiseks ja vähendamiseks kasutatakse kõige efektiivsemat tegevusviisi.

2. Tööstusõnnetuse või selle ähvardava ohu korral, mis põhjustab või võib põhjustada piiriülest mõju, tagavad asjaomased osalised vajaduse korral mõju ühise hindamise vastavate meetmete võtmise. Asjaomased osalised püüavad oma vastumeetmeid kooskõlastada.

Artikkel 12

Vastastikune abi

1. Kui osaline vajab tööstusõnnetuse puhul abi, võib ta paluda abi teistelt osalistelt, näidates ära vajaliku abi ulatuse ja liigi. Osaline, kellele abipalve suunatakse, otsustab kohe ja teatab abipaluvale osalisele, kas ta saab nõutud abi osutada, ning näitab ära osutatava abi ulatuse ja tingimused.

2. Asjaomased osalised teevad koostööd kokkulepitud abi kohese osutamise hõlbustamiseks käesoleva artikli lõike 1 alusel, sealhulgas vajaduse korral tööstusõnnetuse tagajärgede ja mõju vähendamiseks, ning osutavad üldist abi. Kui osalistel ei ole kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid, mis reguleerivad nende vastastikuse abi osutamise korda, osutatakse abi vastavalt käesoleva konventsiooni X lisale, kui osalised ei ole kokku leppinud teisiti.

Artikkel 13

Vastutus

Osalised toetavad asjakohaseid rahvusvahelisi jõupingutusi, et töötada välja reeglid, kriteeriumid ja menetlused vastutuse alal.

Artikkel 14

Teadus- ja arendustegevus

Osalised alustavad vastavalt vajadusele teaduslike uuringute läbiviimist ning teevad koostööd tööstusõnnetuste vältimise, nendeks valmisoleku ja nende tõrjumise viiside ja tehnoloogiate arendamise valdkonnas. Nendel eesmärkidel soodustavad ja edendavad osapooled aktiivselt teaduslikku ja tehnilist koostööd, sealhulgas vähem ohtlike protsesside uuringuid, mis on suunatud õnnetusohu vähendamisele ning tööstusõnnetuste tagajärgede vältimisele ja piiramisele.

Artikkel 15

Teabevahetus

Osalised vahetavad mitme- või kahepoolselt mõistlikult kättesaadavat teavet, sealhulgas käesoleva konventsiooni XI lisas sisalduvat.

Artikkel 16

Tehnoloogiavahetus

1. Osalised hõlbustavad vastavalt oma seadustele, eeskirjadele ja tegevusviisidele tööstusõnnetuste mõju vältimise, selleks valmisoleku ja selle vastu suunatud tegevuse jaoks vajaliku tehnoloogia vahetamist, edendades eelkõige:

a) mitmesugusel rahastusel põhineva tehnoloogia vahetamist;

b) otseseid tööstuskontakte ja otsest tööstuskoostööd;

c) teabe ja kogemuste vahetamist;

d) tehnilise abi tagamist.

2. Käesoleva artikli lõike 1 punktides a–d täpsustatud valdkondade edendamisega loovad osalised soodsad tingimused, hõlbustades kontaktide tekkimist ja koostööd asjakohaste organisatsioonide ja isikutega era- ja avalikus sektoris, mis on võimelised osutama tehnoloogia-, projekteerimis- ja seadmeehitusteenuseid, varustama seadmetega või rahastama.

Artikkel 17

Pädevad asutused ja kontaktpunktid

1. Iga osaline määrab või asutab käesoleva konventsiooni kohaldamisel ühe pädeva asutuse või mitu pädevat asutust.

2. Ilma et see piiraks muid kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid, määrab või asutab iga osaline ühe kontaktpunkti tööstusõnnetustest teatamiseks vastavalt artiklile 10 ja ühe kontaktpunkti vastastikuseks abistamiseks vastavalt artiklile 12. Eelistatavalt peaksid need kontaktpunktid olema samad.

3. Iga osaline teavitab kolme kuu jooksul käesoleva konventsiooni jõustumise kuupäevast artiklis 20 viidatud sekretariaadi kaudu teisi osalisi sellest, millise asutuse või millised asutused ta on määranud oma kontaktpunkti(de)ks ning oma pädevaks asutuseks või pädevateks asutusteks.

4. Iga osaline teavitab ühe kuu jooksul otsuse kuupäevast sekretariaadi kaudu teisi osalisi tema poolt käesoleva artikli lõike 3 alusel tehtud igast määramis(t)e muutusest.

5. Iga osaline hoiab oma kontaktpunkti ja tööstusõnnetustest teatamise süsteeme vastavalt artiklile 10 pidevalt töökorras.

6. Iga osaline hoiab oma kontaktpunkti ning abitaotluste koostamise ja vastuvõtmise eest vastutavad ning abipakkumiste vastuvõtmisega tegelevad asutused vastavalt artiklile 12 pidevalt toimivatena.

Artikkel 18

Konventsiooniosaliste konverents

1. Osaliste esindajad moodustavad käesoleva konventsiooni osaliste konverentsi ja korraldavad regulaarselt oma istungeid. Osaliste esimene istung peetakse hiljemalt ühe aasta pärast arvates käesoleva konventsiooni jõustumisest. Pärast seda peetakse osaliste konverentsi istungeid vähemalt kord aastas või ükskõik millise osalise kirjalikul palvel, tingimusel et kuue kuu jooksul alates ajast, mil sekretariaat edastas kutse, toetab seda vähemalt üks kolmandik osalisi.

2. Konventsiooniosaliste konverents:

a) vaatab üle käesoleva konventsiooni rakendamise;

b) annab nõu konventsiooniosaliste tööstusõnnetuste piiriülese mõju vältimise, selleks valmisoleku ja selle vastu suunatud tegevuse tugevdamise ning tehnilise abi osutamise ja tööstusõnnetustega kokku puutuvate osaliste taotlusel nõustamise hõlbustamise osas;

c) asutab vastavalt vajadusele töörühmi ja muid asjakohaseid mehhanisme, et arutada käesoleva konventsiooni rakendamise ja arendamisega seotud küsimusi, ning teha sel eesmärgil vastavaid uuringuid ja koostada dokumente ning esitada soovitusi osaliste konverentsile kaalumiseks;

d) täidab muid funktsioone, mis võivad olla käesoleva konventsiooni sätete alusel asjakohased;

e) arutab oma esimesel istungil oma istungite töökorda ja võtab selle konsensuse alusel vastu.

3. Osaliste konverents teeb, kui ta seda vajalikuks peab, oma funktsioonidest vabanemisel koostööd teiste asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega.

4. Osaliste konverents kehtestab oma esimesel istungil tööprogrammi, eriti konventsiooni XII lisas sisalduvaid punktide osas. Osaliste konverents otsustab ka töömeetodi, sealhulgas riiklike keskuste kasutamise ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide koostöö ning süsteemi loomise, silmas pidades käesoleva konventsiooni rakendamise hõlbustamist, eriti vastastikuse abi osutamise puhul tööstusõnnetuse korral ja lähtudes vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide vastavatest toimuvast tegevusest. Tööprogrammi osana vaatab osaliste konverents üle olemasolevad riiklikud, piirkondlikud ja rahvusvahelised keskused ning muud asutused ja programmid, mis on suunatud tööstusõnnetuste vältimise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse alase teabe ja jõupingutuste kooskõlastamisele, et otsustada, milliseid täiendavaid rahvusvahelisi asutusi on vaja XII lisas loetletud ülesannete täitmiseks.

5. Osaliste konverents alustab oma esimesel istungil menetluste kaalumist soodsamate tingimuste loomiseks tehnoloogiavahetuseks tööstusõnnetuste mõjude vältimise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse jaoks.

6. Osaliste konverents võtab vastu juhised ja kriteeriumid ohtlike tegevuste tuvastamise hõlbustamiseks käesoleva konventsiooni kohaldamisel.

Artikkel 19

Hääleõigus

1. Käesoleva konventsiooni igal osalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 sätestatud juhul.

2. Vastavalt artiklile 27 kasutavad piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid nende pädevusse kuuluvates küsimustes oma hääleõigust, kusjuures häälte arv võrdub nende liikmesriikide arvuga, kes on käesoleva konventsiooni osalised. Sellistel organisatsioonidel ei ole õigust hääletada, kui nende liikmesriigid kasutavad oma hääleõigust, ja vastupidi.

Artikkel 20

Sekretariaat

Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär täidab järgmisi sekretariaadiülesandeid:

a) osaliste nõupidamiste kokkukutsumine ja ettevalmistamine;

b) aruannete ja muu käesoleva konventsiooni sätete kohaselt saadud teabe edastamine osalistele;

c) muud sarnased ülesanded, mis on määratletud osaliste kokkuleppega.

Artikkel 21

Vaidluste lahendamine

1. Osalised püüavad lahendada käesoleva konventsiooni tõlgendamisel või rakendamisel tekkivaid vaidlusi läbirääkimiste teel või muul viisil poolte endi valikul.

2. Käesolevat konventsiooni sõlmides, ratifitseerides, sellega nõustudes, ametlikult kinnitades või sellega ühinedes või millal tahes hiljem võib osaline kirjalikult hoiuleandjale teatada, et vaidluse korral, mida ei lahendatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, nõustub osaline ühe või mõlemaga alljärgnevatest vaidluslahenditest, mis on kohustuslikud iga sama kohustusega nõustunud osalise puhul:

a) vaidluse esitamine Rahvusvahelisele Kohtule;

b) vaidluse esitamine vahekohtule XIII lisas sätestatud korras.

3. Kui vaidluspooled on nõustunud mõlema käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud vaidluslahendiga, võib vaidluse menetlemiseks esitada ainult Rahvusvahelisele Kohtule, kui vaidluspooled ei otsusta teisiti.

Artikkel 22

Teabevarustuse piirangud

1. Käesoleva konventsiooni sätted ei mõjuta osaliste õigusi ega kohustusi kaitsta isikuandmeid, intellektuaalset omandit, seahulgas tööstus- või ärisaladusi puudutavat teavet, või riigisaladusi, vastavalt nende riigisisesele õigusele, õigusaktidele, eeskirjadele või kinnistunud õigustavale ning kohaldatavatele rahvusvahelistele õigusaktidele.

2. Kui üks osaline siiski otsustab anda sellist kaitstud teavet teisele osalisele, austab teabe saanud osaline selle konfidentsiaalsust ja tingimusi, millistel see saadi, ning kasutab nimetatud teavet ainult neil eesmärkidel, milleks see anti.

Artikkel 23

Rakendamine

Osalised esitavad käesoleva konventsiooni rakendamise kohta korrapäraselt aruandeid.

Artikkel 24

Kahe- ja mitmepoolsed kokkulepped

1. Osalised võivad oma kohustuste täitmiseks käesoleva konventsiooni alusel jätkata olemasolevate kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega või sõlmida uusi kahe- või mitmepoolseid kokkuleppeid või muid kokkuleppeid.

2. Käesoleva konventsiooni sätted ei tohi mõjutada osaliste õigust kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega kohaldada ja rakendada veel rangemaid meetmeid, kui käesolevas konventsioonis on sätestatud.

Artikkel 25

Lisade staatus

Käesoleva konventsiooni lisad on konventsiooni lahutamatu osa.

Artikkel 26

Konventsiooni muudatused

1. Mis tahes osaline võib teha ettepanekuid käesoleva konventsiooni muutmiseks.

2. Käesoleva konventsiooni muudatusettepanekute tekstid esitatakse kirjalikult Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes edastab need kõikidele osalistele. Osaliste konverents arutab esitatud muudatusettepanekuid oma järgmisel aastakoosolekul eeldusel, et Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär on saatnud nimetatud ettepanekud osalistele vähemalt üheksakümmend päeva varem.

3. Käesoleva konventsiooni muudatuste puhul, välja arvatud I lisas esitatud muudatused, mille korda kirjeldatakse käesoleva artikli lõikes 4:

a) võetakse muudatused vastu istungil kohalolevate osaliste konsensuse alusel ja hoiulevõtja edastab need kõikidele osalistele ratifitseerimiseks, heakskiitmiseks või kinnitamiseks;

b) muudatuste ratifitseerimis-, heakskiitmis- või vastuvõtmiskirjad antakse hoiule hoiulevõtjale. Vastavalt käesolevale artiklile vastuvõetud muudatused jõustuvad osaliste jaoks, kes on need heaks kiitnud üheksakümnendal päeval pärast kuueteistkümnenda ratifitseerimis-, heakskiitmis- või vastuvõtmiskirja hoiuleandmist;

c) pärast seda jõustuvad muudatused kõigi teiste osaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui nimetatud osaline on muudatusi puudutavad ratifitseerimis-, heakskiitmis- või vastuvõtmiskirjad hoiule andnud.

4. I lisa muudatuste puhul:

a) teevad osalised kõik nendest sõltuva, et jõuda kokkuleppele konsensuse alusel. Kui kõik jõupingutused konsensuse saavutamiseks on ammendatud ja kokkuleppele ei ole jõutud, võetakse muudatus vastu istungil kohalolevate ja hääletavate osaliste üheksakümnendikulise häälteenamusega. Kui muudatused on osaliste konverentsi poolt vastu võetud, edastatakse need osalistele heakskiitmiseks;

b) kaheteistkümne kuu möödumisel I lisa muudatuste edastamise kuupäevast Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretäri poolt, jõustuvad need muudatused käesoleva konventsiooni nende osaliste suhtes, kes pole vastavalt käesoleva artikli lõike 4 punkti c sätetele esitanud teadet, tingimusel et vähemalt kuusteist osalist ei ole sellist teadet esitanud;

c) iga osaline, kes ei saa käesoleva konventsiooni I lisa muudatust heaks kiita, teatab sellest Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile kirjalikult kaheteistkümne kuu jooksul selle muudatuse vastuvõtmisest teatamise kuupäevast. Täitevsekretär teavitab viivitamata kõiki osalisi igast sellisest saadud teatest. Osaline võib igal ajal asendada oma varasema teate heakskiitmise ja seejärel jõustub selle osalise jaoks I lisa muudatus;

d) käesolevas lõikes tähendavad "kohalolevad ja hääletavad osalised" osalisi, kes on kohal ja hääletavad poolt või vastu.

Artikkel 27

Allakirjutamine

Käesolev konventsioon kirjutatakse alla Helsingis 17.–18. märtsini 1992. aastal ning seejärel kuni 18. septembrini 1992. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis Euroopa Majanduskomisjoni osalisriikide ja nende riikide poolt, kellel on vastavalt majandus- ja sotsiaalnõukogu 28. märtsi 1947. aasta resolutsiooni 36 (IV) lõikele 8 Euroopa Majanduskomisjoni juures nõuandev staatus, ning Euroopa Majanduskomisjoni suveräänsetest osalisriikidest moodustatud piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kellele nende osalisriigid on andnud pädevuse käesoleva konventsiooniga reguleeritud küsimustes, sealhulgas pädevuse sõlmida nende küsimustega seotud lepinguid.

Artikkel 28

Hoiulevõtja

Käesoleva konventsiooni hoiulevõtja on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretär.

Artikkel 29

Ratifitseerimine, vastuvõtmine, kinnitamine ja ühinemine

1. Käesolev konventsioon tuleb allkirjaõiguslike riikide ja regionaalsete majandusintegratsiooni organisatsioonide poolt ratifitseerida, vastu võtta või heaks kiita artiklis 27 kirjeldatud viisil.

2. Käesolev konventsioon on avatud ühinemiseks artiklis 27 nimetatud riikidele ja piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele.

3. Lõikes 27 nimetatud organisatsioon, mis saab käesoleva konventsiooni osaliseks, nii et ükski tema liikmesriik ei ole konventsiooni osalisriik, on seotud kõigi käesolevast konventsioonist tulenevate kohustustega. Organisatsiooni puhul, mille üks või mõni liikmesriik on konventsiooni osaline, otsustavad organisatsioon ja selle liikmesriigid omavahelise vastutuse jaotumise käesolevast konventsioonist tulenevate kohustuste täitmise eest. Sellisel juhul ei saa organisatsioon ja selle liikmesriigid samaaegselt kasutada konventsioonist tulenevaid õigusi.

4. Ratifitseerimise, vastuvõtmise, kinnitamise või ühinemise dokumentides teatavad artiklis 27 nimetatud piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid oma pädevuse ulatuse käesoleva konventsiooniga reguleeritavates küsimustes. Samuti teatavad need organisatsioonid hoiulevõtjale mis tahes olulisest muudatusest oma pädevuse ulatuses.

Artikkel 30

Jõustumine

1. Käesolev konventsioon jõustub üheksakümnendal päeval pärast kuueteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmise päeva.

2. Lõikes 1 nimetatud juhtudel ei loeta artiklis 27 nimetatud organisatsiooni hoiuleantud dokumenti kõnealuse organisatsiooni liikmesriikide hoiuleantud dokumentide täienduseks.

3. Iga artiklis 27 nimetatud riigi või organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või kinnitab ametlikult käesoleva konventsiooni või ühineb sellega pärast kuueteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, jõustub konventsioon üheksakümnendal päeval pärast selle riigi või organisatsiooni ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmise päeva.

Artikkel 31

Taganemine

1. Mis tahes ajal pärast kolme aasta möödumist päevast, mil käesolev konventsioon osalise suhtes jõustus, võib see osaline konventsiooni liikmeskonnast välja astuda, esitades hoiulevõtjale kirjaliku teate. Väljaastumine jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on kirjaliku teate kätte saanud.

2. Selline taganemine ei mõjuta artikli 4 kohaldamist tegevuse suhtes, millest on vastavalt artikli 4 lõikele 1 teada antud või mille suhtes on nõutud arutelude alustamist vastavalt artikli 4 lõikele 2.

Artikkel 32

Autentsed tekstid

Käesoleva konventsiooni originaal, mille inglise-, prantsuse- ja venekeelsed tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.

KOOSTATUD Helsingis seitsmeteistkümnendal märtsil tuhande üheksasaja üheksakümne teisel aastal.

--------------------------------------------------

I LISA

OHTLIKUD AINED OHTLIKE TEGEVUSTE MÄÄRATLEMISE SEISUKOHALT

Allpool esitatud kogused on seotud vastava tegevuse või tegevuste rühmaga. Seal, kus I osas on toodud koguste vahemik, on piirkoguseks iga vahemiku suurim kogus. Viis aastat pärast käesoleva konventsiooni jõustumist muutub piirkoguseks iga vahemiku madalaim kogus, kui seda ei muudeta.

Kui II osas nimetatud aine või valmistis langeb I osa liiki, kasutatakse II osas kehtestatud piirnorme.

Ohtlike tegevuste tuvastamisel võtavad osalised arvesse ennustatavat võimalust ohtlike ainete ja nende lähedusega seotud ohtude suurenemiseks, olenemata sellest, kas see toimub ühe või enama käitaja juhtimise korral.

I OSA

II osas konkreetselt nimetamata ainete ja valmististe liigid

Liik | Piirkogus (tonni) |

| |

1. | Tuleohtlikud gaasid (1a), sealhulgas veeldatud naftagaasid | 200 |

2. | Väga tuleohtlikud vedelikud (1b) | 50000 |

3. | Väga mürgine (1c) | 20 |

4. | Mürgine (1d) | 500–200 |

5. | Oksüdeeriv (1e) | 500–200 |

6. | Plahvatusohtlik (1f) | 200–50 |

7. | Tuleohtlikud vedelikud (1g) (käsitseda teatud rõhul ja temperatuuril) | 200 |

8. | Keskkonnaohtlik (1h) | 200 |

II OSA

Ainete loetelu

Aine | Piirkogus (tonni) |

| |

1. | Ammoniaak | 500 |

2. | a)Ammooniumnitraat (2) | 2500 |

b)Ammooniumnitraat väetisena (3) | 10000 |

3. | Akrüülnitriil | 200 |

4. | Kloor | 25 |

5. | Etüleenoksiid | 50 |

6. | Vesiniktsüaniid | 20 |

7. | Vesinikfluoriid | 50 |

8. | Vesiniksulfiid | 50 |

9. | Vääveldioksiid | 250 |

10. | Vääveltrioksiid | 75 |

11. | Pliialküülid | 50 |

12. | Fosgeen | 0,75 |

13. | Metüülisotsüanaat | 0,15 |

MÄRKUSED

LD50 (suukaudne) [2] mg/kg kehakaalu kohtaLD50 ≤ 25 | LD50 (nahakaudne) [3] mg/kg kehakaalu kohtaLD50 ≤ 50 | LC50 [4] mg/l (sissehingatuna) LC50 ≤ 0,5 |

c) Tabel 2

Kriitiline annus mg/kg kehakaalu kohta | < 5 |

kus loomadel ilmnevad aine suukaudsel manustamisel ägedad mürgistusnähud. |

d) mürgised:

ained, mille omadused vastavad tabelites 3 või 4 toodud omadustele ning mis oma füüsikaliste ja keemiliste omaduste tõttu on võimelised tekitama tööstusõnnetuste ohtu.

Tabel 3

LD50 (suukaudne) [5] mg/kg kehakaalu kohta 25 < LD50 ≤ 200 | LD50 (nahakaudne) [6] mg/kg kehakaalu kohta 50 < LD50 ≤ 400 | LC50 [7] mg/l (sissehingatuna) 0,5 < LC50 ≤ 2 |

Tabel 4

Kriitiline annus mg/kg kehakaalu kohta | = 5 |

kus loomadel ilmnevad aine suukaudsel manustamisel ägedad mürgistusnähud. |

e) oksüdeerivad:

ained, mis põhjustavad ägedat eksotermilist reaktsiooni kokkupuutel teiste ainetega, eelkõige tuleohtlike ainetega;

f) plahvatusohtlikud:

ained, mis võivad plahvatada leegi toimel või mis on põrutuse või hõõrdumise suhtes dinitrobenseenist tundlikumad;

g) tuleohtlikud vedelikud:

ained, mille leekpunkt on alla 55 °C ja kui vedelikud jäävad rõhu alla, kus teatud töötlemistingimused nagu kõrge rõhk ja temperatuur võivad põhjustada tööstusõnnetusi;

h) keskkonnaohtlikud:

ained, mille äge mürgisus veekeskkonna suhtes vastab tabelis 5 esitatule.

Tabel 5

kus aine ei ole hõlpsasti lagunev või kui log Pow > 3,0 (välja arvatud juhul, kui katseliselt määratud BCF < 100).

[8] [9] [10]

LC50 [8] mg/l LC50 ≤ 10 | EC50 [9] mg/l EC50 ≤ 10 | IC50 [10] mg/l IC50 ≤ 10 |

i) LD – surmav annus;

j) LC – surmav kontsentratsioon;

k) EC – toimet avaldav kontsentratsioon;

l) IC – pärssiv kontsentratsioon;

m) Pow – oktanooli-vee jaotustegur;

n) BCF – bioakumuleerumistegur.

[1] [11] [12] [13]

[2] LD50, suukaudne, rott.

[3] LD50, nahakaudne, rott või küülik.

[4] LC50, sissehingatuna (neli tundi), rott.

[5] LD50, suukaudne, rott.

[6] LD50, nahakaudne, rott või küülik.

[7] LC50, sissehingatuna (neli tundi), rott.

[8] LC50, kalad (96 tundi).

[9] EC50, vesikirp (48 tundi).

[10] IC50, vetikad (72 tundi).

[1]

[11] Kehtib ammooniumnitraadi ja ammooniumnitraadi segude suhtes, kus ammooniumnitraadist pärineva lämmastiku sisaldus on > 28 massiprotsenti, ning ammooniumnitraadi vesilahuste suhtes, kus ammooniumnitraadi sisaldus on > 90 massiprotsenti.

[12] Kehtib lahjendamata ammooniumnitraatväetiste ja kompleksväetiste suhtes, kus ammooniumnitraadist pärineva lämmastiku sisaldus on > 28 massiprotsenti (kompleksväetis sisaldab ammooniumnitraati koos fosfaadi ja/või kaaliumkarbonaadiga).

[13] Neid aineid sisaldavaid segusid ja valmistisi tuleb käsitleda samamoodi nagu puhtaid aineid, välja arvatud juhul, kui nende omadused ei ole enam puhaste ainetega võrdväärsed ja nad ei suuda enam tekitada piiriülest mõju.

--------------------------------------------------

II LISA

Uurimiskomisjoni menetlus vastavalt artiklitele 4 ja 5

1. Taotluse esitav osaline (või osalised) teatab sekretariaadile, et ta esitab küsimuse(d) uurimiskomisjonile, mis on loodud vastavalt käesoleva lisa sätetele. Teade sisaldab päringu. Sekretariaat teavitab kohe konventsiooniosalisi esitatud päringust.

2. Uurimiskomisjon koosneb kolmest liikmest. Taotluse esitav osaline ja uurimismenetluse teine osapool määravad kumbki teadus- või tehnikaeksperdi ja need kaks sel moel määratud eksperti nimetavad ühisel kokkuleppel kolmanda eksperdi, kes saab uurimiskomisjoni esimeheks. Viimasena nimetatu ei tohi olla kummagi vaidleva osalisriigi kodanik ega tohi olla muul viisil menetlusega seotud.

3. Kui kahe kuu jooksul arvates teise eksperdi nimetamisest pole määratud uuringukomisjoni esimeest, määrab selle ükskõik kumma osalise palvel Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär järgmise kahe kuu jooksul.

4. Kui üks uurimismenetluse osapool ei nimeta eksperti kahe kuu jooksul arvates teate saabumisest sekretariaati, võib teine osapool teatada sellest Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes määrab järgmise kahe kuu jooksul uurimiskomisjoni esimehe. Pärast määramist palub uurimiskomisjoni esimees osalist, kes pole määranud eksperti, teha seda kahe kuu jooksul. Kui kõnealune osaline ei nimeta eksperti antud aja jooksul, teatab esimees sellest Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes nimetab eksperdi järgmise kahe kuu jooksul.

5. Uurimiskomisjon võtab vastu oma töökorra.

6. Uurimiskomisjon võib oma funktsioonide täitmiseks võtta kõiki vajalikke meetmeid.

7. Uurimismenetluse osapooled hõlbustavad uurimiskomisjoni tööd ja eelkõige kasutades kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid:

a) varustavad uurimiskomisjoni kõigi asjakohaste dokumentide, teabe ja muu vajalikuga;

b) võimaldavad uurimiskomisjonil kutsuda vajaduse korral tunnistajaid või eksperte ütlusi andma.

8. Osalised ja eksperdid hoiavad uurimismenetluse käigus saadud konfidentsiaalse teabe saladust.

9. Kui üks uurimismenetluse osapool ei ilmu uurimiskomisjoni ette või ei suuda kaitsta oma seisukohta, võib teine osapool paluda uurimiskomisjonil siiski jätkata menetlust ja teha lõplik otsus. Ühe osapoole puudumine või suutmatus kaitsta oma seisukohta ei takista uurimiskomisjoni töö jätkamist ja lõpliku otsuse langetamist.

10. Kui seoses juhtumi eritingimustega uurimiskomisjon ei otsusta teisiti, kannavad uurimismenetluse osapooled võrdsetes osades uurimiskomisjoni kulud, seahulgas komisjoni liikmete töötasu. Uurimiskomisjon peab arvestust kõikide kulutuste kohta ja esitab osalistele lõpparuande.

11. Mis tahes osaline, kes on vaidlusalusest teemast sisuliselt huvitatud ja kui otsus juhtumi kohta võib teda mõjutada, võib uurimiskomisjoni nõusolekul astuda menetlusse.

12. Uurimiskomisjoni otsused menetluse sisu kohta langetatakse tema liikmete häälteenamusega. Uurimiskomisjoni lõplik otsus kajastab selle liikmete enamuse seisukohta ja hõlmab kõiki eriarvamusi.

13. Uurimiskomisjon teeb oma lõpliku otsuse teatavaks kahe kuu jooksul arvates tema moodustamise päevast, välja arvatud juhul, kui ta peab vajalikuks pikendada tähtaega aja võrra, mis ei tohi ületada kaht kuud.

14. Uurimiskomisjoni lõplik otsus toetub üldtunnustatud teaduslikele põhimõtetele. Uurimiskomisjon edastab lõpliku arvamuse uurimismenetluse osapooltele ja sekretariaadile.

--------------------------------------------------

III LISA

MENETLUSED VASTAVALT ARTIKLILE 4

1. Lähteriik võib nõuda konsultatsioone teise osalisega vastavalt käesoleva lisa lõigetele 2–5, et otsustada, kas see osaline on mõjutatud osaline.

2. Kavandatava või toimuva ohtliku tegevuse korral teatab lähteriik adekvaatsete ja efektiivsete konsultatsioonide eesmärgil sellest vastavatel tasanditel igale osalisele, kes tema arvates võib olla mõjutatud osaline, võimalikult vara ja hiljemalt siis, kui teatab sellest kavandatavast või toimuvast tegevusest oma avalikkusele. Toimuvate ohtlike tegevuste korral esitatakse selline teade hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva konventsiooni jõustumist kõnealuse lähteriigi jaoks.

3. Teade peab sisaldama muu hulgas järgmist:

a) teavet ohtliku tegevuse kohta, sealhulgas kogu olemasolev teave või kõik aruanded, näiteks vastavalt artiklile 6 esitatud teave võimaliku piiriülese mõju kohta tööstusõnnetuse korral;

b) märget mõistliku aja kohta, mille jooksul on vaja vastutegevust käesoleva lisa lõike 4 alusel, võttes arvesse selle tegevuse olemust;

ja võib sisaldada käesoleva lisa lõikes 6 sätestatud teavet.

4. Teavitatud osalised vastavad lähteriigile teatises kindlaksmääratud aja jooksul, tunnistades teate saamist ja märkides ära selle, kas nad kavatsevad alustada konsultatsiooni.

5. Kui teavitatud osaline märgib, et ei kavatse alustada konsultatsiooni või ei vasta teates kindlaksmääratud aja jooksul, ei kohaldata käesoleva lisa järgmistes lõigetes toodud sätteid. Selliste asjaolude korral ei piirata lähteriigi õigust otsustada, kas viia läbi hindamist ja analüüsi oma riigisisese õiguse ja praktika alusel.

6. Kui teavitatud osaliselt saadakse vastus, milles märgitakse soovi alustada konsultatsiooni, annab lähteriik, kui ta pole juba varem seda teinud, teavitatud osalisele:

a) asjakohast teavet analüüsi ajakava kohta, sealhulgas näidates kommentaaride esitamise ajakava;

b) asjakohast teavet ohtliku tegevuse ja selle piiriülese mõju kohta tööstusõnnetuse korral;

c) võimaluse osaleda teabe või iga aruande hindamisel, millel on võimalik piiriülene mõju.

7. Mõjutatud osaline esitab lähteriigi nõudel viimasele mõistlikult kättesaadava teabe mõjutatud osalise haldusalas oleva ja mõjutusohtliku piirkonna kohta, kui sellist teavet on vaja hindamise ettevalmistamiseks ning analüüsi ja meetmete jaoks. Teavet hangitakse kohe ja vastavalt vajadusele ühise asutuse kaudu, kui selline on olemas.

8. Lähteriik varustab mõjutatud osalist vastavalt vajadusele otseselt või ühise asutuse kaudu, kui see on olemas, analüüsi- ja hindamisdokumentidega nagu on kirjeldatud V lisa lõigetes 1 ja 2.

9. Asjaomased osalised teavitavad avalikkust nendes piirkondades, mida võib põhjendatult mõjutada ohtlik tegevus, ning korraldavad analüüsi- ja hindamisdokumentide jaotamise asjakohaste piirkondade avalikkusele ja võimudele. Osalised tagavad neile võimaluse ohtliku tegevuse kommenteerimiseks või vastuväidete esitamiseks ja korraldavad nende seisukohtade esitamise lähteriigi pädevatele asutustele otseselt või vajaduse korral lähteriigi kaudu mõistliku aja jooksul.

10. Lähteriik alustab pärast analüüsi- ja hindamisdokumentide valmimist tarbetult viivitamata konsultatsioone mõjutatud osalisega, mis puudutavad muu hulgas ohtliku tegevuse piiriülest mõju tööstusõnnetuse korral ja meetmeid selle mõju vähendamiseks või kõrvaldamiseks. Konsultatsioonid võivad puudutada järgmist:

a) ohtliku tegevuse võimalikke alternatiive, sealhulgas võimalust ohtlikku tegevust mitte sooritada, ja võimalikke meetmeid piiriülese mõju leevendamiseks lähteriigi kulul;

b) teisi võimalikke vastastikuse abi vorme piiriülese mõju vähendamiseks;

c) kõiki muid asjakohaseid küsimusi.

Asjaomased osalised lepivad selliste konsultatsioonide alguses kokku konsultatsiooniperioodi mõistliku ajakava. Iga sellist konsultatsiooni võib läbi viia asjakohase ühise asutuse kaudu, kui see on olemas.

11. Asjaomased osalised tagavad analüüsi ja hindamise ning vastavalt käesoleva lisa lõikele 9 saadud kommentaaride ning käesoleva lisa lõikes 10 viidatud konsultatsioonide tulemuste nõuetekohase arvessevõtmise.

12. Lähteriik teatab mõjutatud osalisele igast otsusest antud tegevuse kohta koos vastavate põhjuste ja kaalutlustega.

13. Kui pärast seda, kui täiendav ja asjakohane teave ohtliku tegevuse piiriülese mõju kohta, mis ei olnud kättesaadav selle tegevuse suhtes peetud konsultatsioonide ajal, muutub asjaomase osalise jaoks kättesaadavaks, teavitab see osaline viivitamata teist asjaomast osalist või asjaomaseid osalisi. Kui üks asjaomastest osalistest seda nõuab, peetakse uued konsultatsioonid.

--------------------------------------------------

IV LISA

ENNETAVAD MEETMED VASTAVALT ARTIKLILE 6

Järgmisi meetmeid võivad sõltuvalt siseriiklikest seadustest ja praktikast võtta osalised, pädevad asutused ja käitajad eraldi või üheskoos:

1. üldiste või spetsiifiliste ohutuseesmärkide kehtestamine;

2. ohutusmeetmeid ja ohutusstandardeid käsitlevate õigusaktide või suuniste vastuvõtmine;

3. nende ohtlike tegevuste kindlakstegemine, mis nõuavad spetsiaalseid ennetavaid meetmeid, mis võivad hõlmata litsentseerimist või loa andmist;

4. riskianalüüside või ohutusuuringute hindamine ohtlike tegevuste suhtes ja tegevusplaani hindamine vajalike meetmete rakendamise suhtes;

5. pädevatele asutustele ohtude hindamiseks vajaliku teabe andmine;

6. asjakohaseima tehnoloogia kohaldamine tööstusõnnetuste vältimiseks ning inimeste ja keskkonna kaitsmiseks;

7. tööstusõnnetuste vältimiseks asjakohase hariduse ja koolituse tagamine kõigile inimestele, kes on kaasatud ohtlikesse tegevustesse kohapeal nii tavapärastes kui erakorralistes tingimustes;

8. sisemiste juhtimisstruktuuride ja tavade loomine ohutuseeskirjade efektiivseks rakendamiseks ja pidevaks järgimiseks;

9. ohtlike tegevuste seire ja kontrollimine ning kontrollkäikude korraldamine.

--------------------------------------------------

V LISA

ANALÜÜS JA HINDAMINE

1. Ohtliku tegevuse analüüsi ja hindamist tuleb läbi viia eesmärgist olenevas ulatuses ja määral.

2. Järgmine tabel loetleb vastavates artiklites nimetatud eesmärkide saavutamiseks analüüsimisel ja hindamisel arvessevõetava:

Analüüsi eesmärk | Asjaolud, mida kaaluda |

Hädaolukorra lahendamise plaanide koostamine artikkel 8 alusel | 1.Kohapeal olevate ohtlike ainete kogused ja omadused2.Lühikesed kirjeldavad stsenaariumid selliste tööstusõnnetuste esindusliku valimi kohta, mis võivad tekkida ohtliku tegevuse tagajärjel, sealhulgas teave iga õnnetuse tõenäosuse kohta3.Iga stsenaariumi kohta:a)keskkonda sattuva aine ligikaudne kogus;b)tagajärgede ulatus ja raskusaste inimeste ja muu kui inimkeskkonna jaoks soodsates ja ebasoodsates tingimustes, sealhulgas sellest põhjustatud ohutsoonide ulatus;c)aeg, mille jooksul tööstusõnnetus võib tekkida seda käivitanud sündmuse tagajärjel;d)kõik meetmed, mida saab rakendada õnnetuseni viiva sündmusteahela tõenäosuse vähendamiseks4.Lähikonna elanike arv ja jaotus, sealhulgas olukorrad, kus ohutsoonis viibib korraga suur arv inimesi5.Kõnealuse elanikkonna vanus, liikuvus ja tundlikkus |

Otsustamine kohapeal artikli 7 alusel | Lisaks ülaltoodud punktidele 1–5: 6.Inimestele ja keskkonnale tekitatava kahju raskusaste, sõltuvalt aine keskkonda sattumise olemusest ja asjaoludest7.Kaugus kahjuliku tegevuse kohast, kus tööstusõnnetuse korral võib põhjendatult esineda kahjulik toime inimestele ja keskkonnale8.Sama teave peale praeguse olukorra ka kavandatava või põhjendatult eeldatavate sündmuste kohta tulevikus |

Avalikkuse teavitamine artikli 9 alusel | Lisaks ülaltoodud punktidele 1–4: 9.Inimesed, keda võib mõjutada tööstusõnnetus |

Ennetavad meetmed artikli 6 alusel | Lisaks ülaltoodud punktidele 4–9 on ennetavate meetmete jaoks vaja üksikasjalikumaid punktides 1–3 toodud kirjelduste ja hindamiste üksikasjalikumaid versioone. Lisaks neile kirjeldustele ja hindamistele tuleks käsitleda ka järgmisi asjaolusid 10.Ohtlike ainete kogused ja tingimused, milles neid käsitletakse11.Stsenaariumide loetelu raske mõjuga tööstusõnnetuste liikide kohta, sealhulgas näited, mis käsitlevad kogu juhtumit ja lähedaste tegevuste võimalikku mõju12.Iga stsenaariumi puhul tööstusõnnetuseni viivate sündmuste kirjeldus ja laienemisele viiva sündmusteahela järgud13.Iga järgu tõenäosuse hindamine vähemalt üldjoontes, arvesse võttes punktis 14 toodud vahendeid14.Ennetavate meetmete kirjeldus võttes aluseks iga järgu tõenäosuse vähendamiseks kavandatud seadmed ja menetlused15.Tavapärastest töötingimustest kõrvalekallete puhul esineda võiva mõju ja sellele järgnevate abinõude hindamine ohtliku tegevuse või mistahes selle osa ohutuks lõpetamiseks hädaolukorra puhul, samuti töötajate väljaõppe vajaduse hindamine, et tagada ohtlike kõrvalekallete tuvastamine varases staadiumis ja vastavate meetmete rakendamine16.Ulatuse hindamine, mil määral muudatused ning remondi- ja hooldustööd ohtliku tegevuse puhul võivad ohustada ohjamismeetmeid, ning hilisemad meetmed olukorra hoidmiseks kontrolli all |

--------------------------------------------------

VI LISA

OTSUSTAMINE KOHAPEAL VASTAVALT ARTIKLILE 7

Asjaolud, mida tuleks kaaluda vastavalt artiklile 7, on järgmised:

1. riskianalüüsi ja hindamise tulemused, sealhulgas piirkonna, kus kavandatakse ohtlikku tegevust, füüsikaliste omaduste hindamine vastavalt V lisale;

2. konsultatsioonide ja avalikkuse osalemise tulemused;

3. mõjutatud osalise territooriumil toimunud mis tahes sündmusest põhjustatud ohu suurenemise või vähenemise analüüs olenevalt lähteriigi territooriumil toimuvast ohtlikust tegevusest;

4. keskkonnaohtude, sealhulgas mis tahes piiriülese mõju hindamine;

5. uute ohtlike tegevuste hindamine, mis võivad osutuda ohuallikaks;

6. kohapeal uute ja oluliste muudatuste tegemise kaalumine toimuvatesse ohtlikesse tegevustesse olemasolevatest asulatest ohutus kauguses ning samuti ohutusalade loomise kaalumine ohtlike tegevuste ümber; sellistel aladel tuleks põhjalikult uurida sündmusi, mis suurendaksid ohtu elanikkonna jaoks või suurendaksid muul viisil ohu raskusastet.

--------------------------------------------------

VII LISA

HÄDAOLUKORRAKS VALMISOLEKU MEETMED VASTAVALT ARTIKLILE 8

1. Kõiki kohapealseid ja asukohaväliseid situatsiooniplaane kooskõlastatakse igakülgse ja efektiivse tegutsemise tagamiseks tööstusõnnetuste korral.

2. Situatsiooniplaanid hõlmavad hädaolukordade lokaliseerimiseks ning nende piiriülese mõju vältimiseks ja vähendamiseks vajalikke tegevusi. Need hõlmavad ka vahendeid inimeste hoiatamiseks ning, kui see on asjakohane, vahendeid inimeste evakueerimiseks, muud kaitse- või päästetegevust ja tervishoiumeetmeid.

3. Situatsiooniplaanid annavad kohapealsele personalile, mujal kui kohapeal mõjutatavatele inimestele ja päästejõududele täpset teavet tehniliste ja organisatsiooniliste menetluste kohta, mis on asjakohased tegutsemiseks võimaliku piiriülese mõjuga tööstusõnnetuse korral ning inimestele ja keskkonnale avalduva mõju vältimiseks ja vähendamiseks kohapeal ja mujal.

4. Kohapealsed situatsiooniplaanid käsitlevad näiteks järgmisi küsimusi:

a) organisatsiooni rollid ja kohustused kohapeal hädaolukorra lahendamiseks;

b) meetme kirjeldus, mida tuleb tööstusõnnetuse või selle ähvardava ohu korral rakendada, et ohjata tingimust või sündmust, või täpsustus, kus selline kirjeldus leidub;

c) kättesaadavate seadmete ja vahendite kirjeldus;

d) muu kui kohapealse hädaolukorra lahendamise eest vastutava riigiasutuse varajase hoiatamise kord, sealhulgas teave, mida esialgne hoiatus peaks sisaldama, ja üksikasjalikuma teabe edastamise kord, kui see teave saadakse;

e) personali koolitamise kord vastavalt nende täidetavatele ülesannetele.

5. Muud kui kohapealsed situatsiooniplaanid käsitlevad näiteks järgmisi küsimusi:

a) organisatsiooni rollid ja kohustused mujal kui kohapeal hädaolukorra lahendamiseks, sealhulgas see, kuidas saavutada nende ühitamine kohapealsete plaanidega;

b) päästetöötajate ja meditsiinipersonali järgitavad meetodid ja menetlused;

c) meetodid mõjutatud piirkonna kiireks tuvastamiseks;

d) mõjutatud või tõenäoliselt mõjutatud osaliste tööstusõnnetusest kiire teatamise korra tagamine ja selle kontakti säilitamine;

e) plaani teostamiseks vajalike ressursside ja kooskõlastamise korra kindlakstegemine;

f) avalikkuse teavitamise kord, sealhulgas avalikkusele esitatava teabe täiendamise ja kordamise kord vastavalt artiklile 9;

g) väljaõppe ja õppuste kord.

6. Situatsiooniplaanid sisaldavad meetmeid ohtlike ainete ja saastunud materjalide käsitlemiseks, kogumiseks, puhastamiseks, eemaldamiseks, ohutuks kõrvaldamiseks ja taastamiseks.

--------------------------------------------------

VIII LISA

AVALIKKUSE TEAVITAMINE VASTAVALT ARTIKLILE 9

1. Ettevõtte nimi, ohtliku tegevuse aadress ja teavet andva isiku ametikoht.

2. Ohtliku tegevuse lihtne kirjeldus, sealhulgas ohud.

3. Ohtlikus tegevuses kasutatavate ainete ja valmististe üldnimetused või üldised ohuklassid koos peamiste ohtlike omaduste loetlemisega.

4. Keskkonnamõju hindamisel põhinev üldteave, kui see on kättesaadav ja asjakohane.

5. Üldteave ohtliku tegevusega kaasneda võiva tööstusõnnetuse olemuse kohta, sealhulgas selle võimalik mõju inimestele ja keskkonnale.

6. Piisav teave selle kohta, kuidas mõjutatud inimesi hoiatatakse ja kuidas neid tööstusõnnetuse korral teavitatakse.

7. Piisav teave meetmete kohta, mida mõjutatud inimesed peaksid võtma, ja selle kohta, kuidas nad peaksid tööstusõnnetuse korral käituma.

8. Piisav teave ohtliku tegevuse suhtes rakendatavate meetmete kohta, sealhulgas koostöö päästeteenistustega tööstusõnnetuste likvideerimisel, nende raskusastme vähendamisel ja nende mõju leevendamisel.

9. Üldteave päästeteenistuste muude kui kohapealsete situatsiooniplaanide kohta, mis on koostatud tagajärgedega võitlemiseks mujal kui kohapeal, sealhulgas tööstusõnnetuse piiriülene mõju.

10. Üldteave ohtliku tegevusega seotud erinõuete ja tingimuste kohta vastavalt asjakohastele riigisisestele eeskirjadele ja/või haldusaktidele, sealhulgas litsentseerimise või loa andmise kord.

11. Täpne teave selle kohta, kust saab täiendavat asjakohast teavet.

--------------------------------------------------

IX LISA

TÖÖSTUSÕNNETUSTEST TEATAMISE SÜSTEEMID VASTAVALT ARTIKLILE 10

1. Tööstusõnnetustest teatamise süsteemid võimaldavad võimalikult kiiret andmete ja ennustuste edastamist vastavalt eelnevalt kindlaksmääratud juhistele, kasutades ühilduvaid andmeedastus- ja andmetöötlussüsteeme hädaolukordadest hoiatamiseks ja nende lahendamiseks ning meetmeid piiriülese mõju vähendamiseks ja tagajärgede ohjeldamiseks, arvesse võttes eri tasandite erinevaid vajadusi.

2. Tööstusõnnetustest teatamine sisaldab järgmist:

a) tööstusõnnetuse tüüp ja ulatus, keskkonda sattunud ohtlikud ained (kui on teada) ja selle võimaliku mõju raskusaste;

b) õnnetuse toimumise aeg ja täpne koht;

c) muu kättesaadav teave, mida on vaja tööstusõnnetuse efektiivseks likvideerimiseks.

3. Tööstusõnnetusest teatamisega kaasneb täiendav teave, mida esitatakse sobiva ajavahemiku tagant või, kui seda nõutakse, piiriülest mõju puudutava olukorra arengu kohta.

4. Tööstusõnnetustest teatamise süsteemide toimivust tuleb korrapäraselt katsetada ja hinnata, sealhulgas välja õpetada asjaomaseid töötajaid. Vajaduse korral sooritatakse selliseid katsetusi, ülevaatusi ja väljaõpet ühiselt.

--------------------------------------------------

X LISA

VASTASTIKUNE ABI VASTAVALT ARTIKLILE 12

1. Taotluse esitanud osaline vastutab abi üldise suunamise, ohjamise, kooskõlastamise ja järelevalve eest. Abitegevusse kaasatud personal järgib taotluse esitanud osalise asjakohaseid õigusakte. Taotluse esitanud osalise asjaomased asutused teevad koostööd abistava osalise poolt nimetatud asutusega vastavalt artiklile 17, vastutades abistava osalise poolt eraldatud personali ja seadmete vahetu kasutamise järelevalve eest.

2. Taotluse esitanud osaline tagab abi õigeks ja efektiivseks juhtimiseks oma võimaluste piires kohalikud vahendid ja personali ning tagab abistava osalise poolt või tema nimel sellel eesmärgil oma territooriumile toodud personali, seadmete ja materjalide kaitse.

3. Kui asjaomased osalised ei ole kokku leppinud teisiti, osutatakse abi taotluse esitanud osalise kulul. Abiosutav osaline võib igal ajal loobuda täielikult või osaliselt kulude katmisest.

4. Taotluse esitanud osaline teeb kõik endast oleneva, et võimaldada abiosutavale osalisele ja selle nimel tegutsevatele isikutele eelisõigused, puutumatuse ja vahendid, mida on vaja nende abitegevuse viivitamatuks täitmiseks. Taotluse esitanud osaliselt ei nõuta käesoleva sätte kohaldamist oma kodanike ega alaliste elanike suhtes, samuti ei taga taotluse esitanud osaline neile ülalpool viidatud eelisõigusi ega puutumatust.

5. Osaline püüab taotluse esitanud või abiosutava osalise palvel lihtsustada abistamisega seotud ja nõuetekohaselt teatatud personali, seadmete ja vara transiiti läbi oma territooriumi taotluse esitanud osalise juurde ja sealt ära.

6. Taotluse esitanud osaline hõlbustab abistamisega seotud nõuetekohaselt teatatud personali, seadmete ja vara sisenemist oma riigi territooriumile, seal viibimist või sealt lahkumist.

7. Osutatud abist otseselt tulenevate tegude suhtes tunnistab taotluse esitanud osaline abiosutava osalise või selle nimel tegutsevad isikud oma territooriumil abi osutamise tagajärjel põhjustatud inimeste surma või vigastuste, vara kahjustuste või kaotuse või keskkonnakahjustuste asjus süütuks ja hüvitab neile surma või neile tekitatud vigastused ning seadmete kaotuse või kahjustused või abistamisega seotud muu vara kaotuse või kahjustused. Taotluse esitanud osaline vastutab kolmandate osapoolte poolt abiosutava osalise või tema nimel tegutsevate isikute vastu esitatud nõuete lahendamise eest.

8. Asjaomased osalised teevad tihedat koostööd abistamistegevusega kaasneda võivate kohtumenetluste ja nõuete lahendamisel.

9. Mis tahes osaline võib nõuda abi õnnetuses osalenud isikute ravi teise osalise territooriumil või ajutist ümberpaigutamist teise osalise territooriumile.

10. Mõjutatud või taotluse esitanud osaline võib igal ajal pärast asjakohaseid konsultatsioone ja sellest teatades nõuda käesoleva konventsiooni alusel saadud või osutatud abi lõpetamist. Kui selline taotlus on esitatud, peavad asjaomased osalised omavahel nõu, et võtta meetmeid abi nõuetekohaseks lõpetamiseks.

--------------------------------------------------

XI LISA

TEABEVAHETUS VASTAVALT ARTIKLILE 15

Teave sisaldab järgmisi elemente, mida saab vahetada ka kahe- ja mitmepoolse koostöö raames:

a) tööstusõnnetuste vältimise, nendeks valmisoleku ja nende vastu suunatud tegevuse õigus- ja haldusmeetmed, poliitika, eesmärgid ja prioriteedid, teadustegevus ja tehnilised meetmed ohtlikest tegevustest põhjustatud tööstusõnnetuste ohu (sealhulgas piiriülese mõju) vähendamiseks;

b) vajalikul tasemel meetmed ja situatsiooniplaanid, mis mõjutavad teisi osalisi;

c) seire-, kavandamis-, uurimis- ja arenduskavad, sealhulgas nende rakendamine ja järelevalve;

d) tööstusõnnetuste vältimiseks, nendeks valmisolekuks ja nende vastu suunatud meetmed;

e) varasemad tööstusõnnetused ja koostöö piiriülese mõjuga tööstusõnnetuste lahendamisel;

f) parima võimaliku tehnika arendamine ja rakendamine keskkonna paremaks kaitseks ja ohutuseks;

g) valmisolek hädaolukordadeks ja hädaolukordade lahendamine;

h) meetodid ohtude ennustamiseks, sealhulgas piiriülese mõju seire ja hindamise kriteeriumid.

--------------------------------------------------

XII LISA

VASTASTIKUSE ABI ÜLESANDED VASTAVALT ARTIKLI 18 LÕIKELE 4

1. Teabe ja andmete kogumine ja levitamine

a) tööstusõnnetustest teatamise süsteemi loomine ja kasutamine; süsteem sisaldab teavet tööstusõnnetuste ja ekspertide kohta, et kaasata eksperte võimalikult kiiresti abi osutamisse;

b) andmepanga loomine ja kasutamine tööstusõnnetuste, sealhulgas nende mõju ning samuti rakendatud meetmete ja nende efektiivsuse kohta oleva teabe vastuvõtmiseks, töötlemiseks ja levitamiseks;

c) ohtlike ainete, sealhulgas nende asjakohaste omaduste loetelu koostamine ja haldamine, samuti teave selle kohta, kuidas ohtlike ainetega tööstusõnnetuse korral toimida;

d) registri loomine ja pidamine ekspertide kohta, kes annavad nõu ja abistavad muul moel ennetavate, valmisoleku ja vastumeetmete, sealhulgas taastusmeetmete osas;

e) ohtlike tegevuste loetelu haldamine;

f) I lisa I osa sätetega hõlmatud ohtlike ainete loetelu loomine ja haldamine.

2. Teadustegevus, koolitus ja metoodika

a) tööstusõnnetuste kogemustel põhinevate mudelite ning ennetavate, valmisoleku- ja vastumeetmete väljatöötamine ja rakendamine;

b) väljaõppe ja koolituse edendamine, rahvusvaheliste sümpoosionide korraldamine ning teadus- ja arendustegevuse koostöö edendamine.

3. Tehniline abi

a) ennetavate, valmisoleku ja vastumeetmete rakendamise tugevdamisele suunatud nõuandvate funktsioonide täitmine;

b) taotluse esitanud osalise palvel võetud kohustus läbi viia oma ohtlike tegevuste ülevaatusi ja osutada vastavalt käesoleva konventsiooni nõuetele abi riigisiseste ülevaatuste korraldamisel.

4. Abi hädaolukorras

Osalise taotluse korral abi osutamine muu hulgas ekspertide saatmisega tööstusõnnetuse toimumiskohta nõu andmiseks ja muu abi osutamiseks tööstusõnnetuse lahendamisel.

--------------------------------------------------

XIII LISA

VAHEKOHUS

1. Nõude esitaja osaline või osalised teatavad sekretariaadile, et osalised on kokku leppinud vaidluse esitamise vahekohtusse vastavalt käesoleva konventsiooni artikli 21 lõikele 2. Vahekohtumenetluse taotluses esitatakse taotluse teema, eriti konventsiooni artiklid, mille tõlgendamine või rakendamine on põhjustanud vaidluse. Sekretariaat edastab saadud teabe kõigile konventsiooniosalistele.

2. Vahekohus koosneb kolmest liikmest. Nii kaebav osaline või osalised kui teine vaidluspool või teised vaidluspooled nimetavad oma vahekohtuniku ja kaks sel viisil nimetatud vahekohtunikku määravad ühisel kokkuleppel kolmanda vahekohtuniku, kes on kohtu esimees. Viimasena nimetatu ei tohi olla kummagi vaidleva osalisriigi kodanik, tema alaline elukoht ei tohi olla kummagi osalise territooriumil, ta ei tohi olla kummagi teenistuses ega tohi olla muul viisil vaidlusega seotud.

3. Kui kahe kuu jooksul arvates teise vahekohtuniku nimetamisest pole määratud vahekohtu esimeest, määrab selle ükskõik kumma osalise palvel Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretär järgmise kahe kuu jooksul.

4. Kui üks vaidluse osapool ei nimeta vahekohtunikku kahe kuu jooksul arvates nõude saamisest, võib teine osapool teatada sellest Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes määrab järgmise kahe kuu jooksul vahekohtu esimehe. Pärast määramist palub vahekohtu esimees vaidluse osapoolt, kes pole määranud vahekohtunikku, teha seda kahe kuu jooksul. Kui kõnealune osaline ei nimeta vahekohtunikku antud aja jooksul, teatab esimees sellest Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile, kes nimetab vahekohtuniku järgmise kahe kuu jooksul.

5. Vahekohus langetab oma otsuse kooskõlas rahvusvahelise õigusega ja käesoleva konventsiooni sätetega.

6. Käesoleva lisa nõuete alusel moodustatud vahekohus koostab oma töökorra ise.

7. Vahekohtu otsused nii menetluse kui asja sisu kohta tehakse tema liikmete häälteenamusega.

8. Vahekohus võib asjaolude selgitamiseks võtta kõik vajalikud meetmed.

9. Vaidluspooled hõlbustavad vahekohtu tööd ja eelkõige kasutades kõiki nende käsutuses olevaid vahendeid:

a) varustades kohut kõigi asjakohaste dokumentide, teabe ja muu vajalikuga;

b) võimaldades vahekohtul kutsuda vajaduse korral tunnistajaid või eksperte ütlusi andma.

10. Vaidluspooled ja vahekohtunikud hoiavad vahekohtumenetluse käigus saadud konfidentsiaalse teabe saladust.

11. Vahekohus võib ühe vaidluspoole taotlusel soovitada ajutisi vajalikke kaitsemeetmeid.

12. Kui üks vaidluspool ei ilmu vahekohtusse või ei suuda kaitsta oma kohtuasja, võib teine vaidluspool paluda kohtul siiski jätkata menetlust ja teha lõplik otsus. Ühe vaidluspoole puudumine või suutmatus kaitsta oma kohtuasja ei takista menetluse jätkumist.

13. Vahekohus võib ära kuulata ja lõpetada vastunõuded, mis tõusetuvad otse vaidlusalusest küsimusest.

14. Kui seoses juhtumi eritingimustega vahekohus ei otsusta teisiti, kannavad vaidluspooled võrdsetes osades vahekohtu kulud, kaasa arvatud kohtu liikmete töötasu. Vahekohus peab arvestust kõikide kulutuste kohta ja esitab vaidluspooltele lõpparuande.

15. Mis tahes käesoleva konventsiooni osaline, kes on vaidlusalusest teemast juriidiliselt huvitatud, sest otsus juhtumi kohta võib teda mõjutada, võib vahekohtu nõusolekul astuda menetlusse.

16. Vahekohus teeb oma otsuse teatavaks viie kuu jooksul arvates tema moodustamise päevast, välja arvatud juhul, kui ta peab vajalikuks pikendada tähtaega aja võrra, mis ei tohi ületada viit kuud.

17. Vahekohtu otsus peab olema põhjendatud. Otsus on lõplik ja kõigi vaidluspoolte jaoks siduv. Vahekohus edastab oma otsuse vaidluspooltele ja sekretariaadile. Sekretariaat edastab saadud teabe kõigile konventsiooniosalistele.

18. Kui seoses otsuse tõlgendamise või täitmisega tõusetub osaliste vahel vaidlus, võib ükskõik kumb osaline esitada selle lahendamiseks vahekohtule, kes otsuse tegi, või kui viimast ei ole võimalik kätte saada, siis teisele vahekohtule, mis moodustatakse sel eesmärgil ja samal viisil kui asja lahendanud vahekohus.

--------------------------------------------------