LISA

2021–2027 EUROOPA LIIDU JA MOLDOVA VABARIIGI ASSOTSIEERIMISKAVA

Sisukord

Sissejuhatus 106

1 Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid 106

2 ELi ja Moldova Vabariigi koostöö üldeesmärgid 107

I. Vastupidav, kestlik ja lõimitud majandus 108

II. Aruandekohustuslikud institutsioonid, õigusriik ja julgeolek 109

III. Keskkonna- ja kliimamuutustealane vastupanuvõime 109

IV. Vastupidavus digipöördes 110

V. Vastupidavad, õiglased ja kaasavad ühiskonnad 110

3 Assotsieerimiskava lühikese ja pika tähtajaga prioriteedid 111

I. Demokraatia, inimõigused ja hea valitsemistava 111

II. Välis- ja julgeolekupoliitika 117

III. Vabadus, turvalisus ja õigus 119

IV. Majanduskoostöö ja valdkondlik koostöö 124

V. Kaubandus ja kaubandusega seotud küsimused (põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping) 139

Sissejuhatus

Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskava

27. juunil 2014 sõlmisid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ning Moldova Vabariik (edaspidi „lepinguosalised“) ulatusliku ja uuendusliku assotsieerimislepingu, mis hõlmas ka põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda. Leping sisaldab siduvaid, reeglitel põhinevaid sätteid ning selles nähakse ette tõhustatud koostöö, et edendada poliitilist assotsieerimist ja majandusintegratsiooni, ning see on tavapäraste lepingutega võrreldes ulatuslikum ja hõlmab kõiki asjassepuutuvaid valdkondi. Lepingut kohaldati ajutiselt alates 1. septembrist 2014 kuni ratifitseerimise lõpuleviimiseni, mis võimaldas hakata assotsieerimislepingut täies ulatuses kohaldama alates 1. juulist 2016.

Lepinguosalised leppisid 26. juunil 2014 kokku assotsieerimiskavas, koostades loetelu ühise töö prioriteetidest aastateks 2014–2016. Lepinguosalised leppisid 4. augustil 2017 kokku, et 2014.–2016. aasta assotsieerimiskava asendatakse uue 2017.–2019. aasta assotsieerimiskavaga. ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimiskavad valmistavad ette ja hõlbustavad assotsieerimislepingu rakendamist.

30. septembril 2019 leppisid EL ja Moldova Vabariik assotsiatsiooninõukogu viiendal koosolekul kokku, et 2017.–2019. aasta assotsieerimiskava jääb kehtima üheaastaseks üleminekuperioodiks ning hakatakse koostama loetelu prioriteetidest, mis suunaksid assotsieerimislepingu (sealhulgas põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna) rakendamist lepinguga hõlmatud valdkondades. Käesoleva dokumendiga asendatakse 2017.–2019. aasta assotsieerimiskava ja kohandatakse rõhuasetusi ning kehtestatakse uued kõrgetasemelised ühise töö prioriteedid, mida järgitakse poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni saavutamisel, nagu on ette nähtud 2021.–2027. aasta assotsieerimiskavaga. Selles keskendutakse kogu perioodiks kehtestatud pika tähtajaga strateegilistele eesmärkidele ja prioriteetidele, samal ajal kui konkreetsete lühiajaliste meetmete kindlaksmääramist ja jälgimist ning elluviimise tegevusaspekte tuleks käsitleda assotsieerimislepingu alusel loodud institutsioonilises struktuuris, kuhu kuuluvad komiteed ja allkomiteed. Praegune kava võidakse vajaduse korral läbi vaadata, eelkõige pidades silmas Venemaa agressiooni Ukraina vastu ning Moldova Vabariigi uusi julgeolekuprobleeme.

Assotsieerimiskavas keskendutakse piiratud arvule prioriteetidele ning see ei mõjuta teiste asjakohaste lepingute ja partnerluste või idapartnerluse mitmepoolse mõõtme raames peetava dialoogi ulatust ega sellega seotud volitusi.

Lisaks sellele jõustus 2014. aasta aprillis biomeetrilist passi omavate Moldova Vabariigi kodanike õigus reisida viisavabalt Schengeni ala riikidesse. Viisanõude kaotamise kriteeriumid ja viisanõudest vabastamise peatamise korra korrapärastes aruannetes esitatud komisjoni soovitused peavad olema järjepidevalt täidetud, et tagada viisavabaduse jätkusuutlikkus ning aidata seeläbi kaasa liikuvusele ja inimeste kontaktidele ELi ja Moldova Vabariigi vahel.

1. Assotsieerimiskava rakendamise põhimõtted, vahendid ja ressursid

Käesoleva assotsieerimiskava rakendamisel juhindutakse jätkuvalt järgmistest ühistest põhimõtetest.

— Assotsieerimiskava raames võetavaid meetmeid tuleks rakendada poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni üldiste eesmärkide vaimus, järgides täiel määral assotsieerimislepingut (mis hõlmab põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda), sealhulgas selle preambulit.

— Assotsieerimiskava prioriteedid kajastavad ELi ja Moldova Vabariigi kohustust rakendada täiel määral omavahelise assotsieerimislepingu sätteid.

— Kumbki lepinguosaline peab assotsieerimiskava rakendamisel täiel määral järgima omaluse, läbipaistvuse, aruandekohustuse ja kaasatuse põhimõtteid.

— Assotsieerimiskavaga kaasatakse Moldova Vabariik veelgi enam käimasolevasse dialoogi, mis käsitleb assotsieerimisega seotud reforme.

— Assotsieerimiskava eesmärk on saavutada käegakatsutavaid ja jätkusuutlikke tulemusi, rakendades praktiliste meetmete abil järk-järgult strateegilisi prioriteete. Eelkõige tagavad mõlemad lepinguosalised, et assotsieerimiskava raames kavandatud õigusaktid ja strateegilised dokumendid koostatakse ja neid rakendatakse kohusetundlikult, kasutades kaasavaid, läbipaistvaid ning tõenduspõhiseid menetlusi, milles osalevad kodanikuühiskond ja muud asjaomased sidusrühmad.

— Lepinguosalised tunnistavad seda, kui tähtis on toetada kokku lepitud prioriteete asjakohaste ja piisavate riigisiseste poliitiliste, tehniliste ning rahaliste vahenditega.

— Assotsieerimiskava rakendamist jälgitakse, selle kohta antakse igal aastal aru (sealhulgas üldised tulemused) ja seda hinnatakse, muu hulgas üldtunnustatud indeksite ja ELi rahastatud projektide raames saadud andmete põhjal. Tehtud edusammud vaadatakse läbi, muu hulgas assotsieerimislepingu alusel loodud kahepoolsete üksuste kohtumistel. Kodanikuühiskonnale antakse samuti võimalus pöörata oma järelevalvetegevuse raames tähelepanu assotsieerimiskavale.

— Euroopa Liit toetab Moldova Vabariiki assotsieerimiskavas esitatud eesmärkide ja prioriteetide rakendamisel. Selleks teeb EL järgmist: pakub kõiki võimalikke ELi toetuse allikaid; jagab eriteadmisi ja nõuandeid; soodustab parimate tavade, erialaoskuste ja teabe jagamist; ning toetab suutlikkuse suurendamist ja institutsioonide tugevdamist. Samuti innustab Euroopa Liit Moldova Vabariigi teisi partnereid andma ja koordineerima toetusi ning tugevdab Euroopa tiimi koordineeritud toetust, mis ühendab ELi, selle liikmesriikide ja nende finantsasutuste vahendeid. Ta kasutab oma asjakohaseid rahastamisvahendeid selleks, et toetada assotsieerimiskava rakendamist. See toetus on siiski jätkuvalt rangelt tingimuslik ning seotud konkreetsete edusammudega reformikava elluviimisel, nagu on ELiga kokku lepitud, eelkõige demokraatia, kohtusüsteemi ja korruptsioonivastase võitluse valdkonnas. Assotsieerimiskava ei ole rahastamiskava ning see ei asenda rahastamise kavandamist lepinguosaliste poolt.

Assotsieerimiskavas kindlaks määratud prioriteedid on täielikult kooskõlas pika tähtajaga poliitiliste eesmärkidega, mis on esitatud ühisteatises „Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat. Vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile“; need prioriteedid koos liikmes- ja partnerriikide panusega moodustavad aluse 2020. aasta järgset idapartnerlust käsitleva talituste 2. juuli 2021. aasta ühisele töödokumendile, mis kinnitati 2021. aastal toimunud idapartnerluse kuuendal tippkohtumisel (1). Majandus- ja investeerimiskava ja Moldovale esitatud viis juhtalgatust toetavad sotsiaal-majanduslikku taastumist ja suurendavad riigi vastupidavust. Ühisteatise üle väljendati heameelt nõukogu 11. mai 2020. aasta järeldustes.

Assotsieerimiskavas kindlaks määratud prioriteedid moodustavad Moldova Vabariigile antava ELi abi aluse, nagu on märgitud naabruspiirkonna, arengu ja rahvusvahelise koostöö instrumendis, mitmeaastases sihtprogrammis ning mitut riiki hõlmavates kavades [heakskiitmisel], mis on koostatud Moldova Vabariigi jaoks naabruspiirkonna, arengu ja rahvusvahelise koostöö instrumendi raames. EL avaldas 2. juunil ühtlasi Moldova majanduse taastamise kava, et hoogustada pikaajalist sotsiaal-majanduslikku taastumist, edendada rohe- ja digipööret ning vallandada riigi kasutamata majanduslik potentsiaal. EL võib anda abi ka muudest ELi vahenditest, sealhulgas tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahendist. Mis tahes abi antakse täielikus kooskõlas ELi välisabi suhtes kehtivate rakenduseeskirjade ja menetlustega. ELi toetus kajastab ELi tingimuslikkuse- ja stiimulipõhist lähenemisviisi ning sõltub kokkulepitud reformide rakendamisest. Lepinguosalised teevad riiklike süsteemide ja institutsioonide tugevdamiseks koostööd kooskõlas abi prognoositavuse ja tõhususe parimate tavadega ning heakskiidetud strateegiate ja valitsuse poliitikadokumentidega.

Käesolevat assotsieerimiskava kohaldatakse alates selle vastuvõtmise hetkest kuni 2027. aasta lõpuni. Assotsieerimiskava võib ELi ja Moldova Vabariigi assotsiatsiooninõukogus sõlmitava kokkuleppega igal ajal muuta või ajakohastada.

2. ELi ja Moldova Vabariigi koostöö üldeesmärgid

EL ja Moldova Vabariik peavad assotsieerimislepingu ja -kava rakendamist esmatähtsaks, et kinnistada ja edendada ühiseid väärtusi ja põhimõtteid vastavalt ELi ja Moldova Vabariigi kokkuleppele. Assotsieerimislepinguga nähakse ette, et poliitilist assotsieerimist ja majandusintegratsiooni Euroopa Liiduga tuleb kiirendada Moldova Euroopa-suunaliste püüdluste ja valikute vaimus, nagu tunnistati 2017. aasta idapartnerluse tippkohtumise deklaratsioonis. EL kordab, et toetab kindlalt Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides.

Pärast assotsieerimislepingu allkirjastamist on Moldova Vabariik viinud ellu reforme, et lepingut tulemuslikult rakendada. Mõlemad lepinguosalised tunnistavad, et Moldova Vabariik on teinud edusamme ELiga tihedama poliitilise assotsieerimise ja majandusintegratsiooni saavutamisel ning et edaspidi on siiski vaja teha veel suuri ja jätkusuutlikke edusamme, et kodanikud saaksid ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingust täit kasu.

EL toetab ka edaspidi poliitilisi küsimusi käsitleva alalise konverentsi tööd osana 5+2 formaadis toimuvatest läbirääkimistest, mille eesmärk on leida Transnistria konfliktile terviklik, rahumeelne ja jätkusuutlik lahendus, mis põhineb Moldova Vabariigi suveräänsusel ja territoriaalsel terviklikkusel tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning OSCE ministrite 2020. aasta detsembri avaldusel.

ELi ja Moldova Vabariigi koostöö eesmärk on toetada ka üleilmsete poliitiliste eesmärkide, sealhulgas Pariisi kliimakokkuleppe ning kestliku arengu tegevuskava 2030 ja selle 17 kestliku arengu eesmärgi rakendamist, mida mõlemad on kohustunud täitma. Koostöö tugevdab reeglitel põhinevat rahvusvahelist korda ja aitab luua Euroopale maailmas tugevama positsiooni.

Määrates kindlaks järgmistel aastatel rakendatavate reformide strateegilist suunda, võtab Moldova Vabariik nõuetekohaselt arvesse idapartnerluse 2020. aasta järgseid pikaajalisi poliitilisi eesmärke, mis on üksikasjalikult esitatud 2020. aasta märtsi ühisteatises ja mida on kirjeldatud järgmistes punktides. Lepinguosalised annavad koos teada eelistest, mida nende koostöö endaga kaasa toob.

I. Vastupidav, kestlik ja lõimitud majandus

Lepinguosalised tõhustavad koostööd, et edendada Moldova Vabariigi, ELi liikmesriikide ja idapartnerlusriikide majandusarengut ja majandusintegratsiooni Moldova kodanike hüvanguks ja heaolu suurendamiseks. See vähendab majanduslikku ja hariduslikku ebavõrdsust ning parandab töötingimusi, tagades samal ajal majanduse süsinikuheite järkjärgulise vähendamise ja kliimaneutraalsuse kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega. Ühtlasi pingutatakse ka selle nimel, et COVID-19 järgne taastumine oleks keskkonnahoidlik ega ohustaks keskkonna- ja kliimaeesmärke. Kestlikuks ja õiglaseks taastumiseks on väga oluline säilitada töötajate kaitse ja edendada inimväärset tööd. Investeerimiskliima parandamiseks suurendatakse investeeringute kasutamise suutlikkust, luuakse ettevõtjatele võrdsed tingimused ning tagatakse õigusriiklus, kohtusüsteemi läbipaistvus ja sõltumatus, korruptsioonivastased jõupingutused ja tõhus valitsemistava.

Lepinguosalised teevad koostööd ka selleks, et investeerida inimestesse, eelkõige noortesse, et parandada nende tööalast konkurentsivõimet, tagades samal ajal inimväärsed töökohad ja töötajate tulemusliku kaitse ning sidudes hariduse, teadusuuringud ja innovatsiooni paremini erasektori vajadustega. Teadus- ja innovatsioonipoliitika toetamiseks edendatakse ja võimaldatakse arukat spetsialiseerumist ja tehnosiiret ning viiakse lõpule Moldova Vabariigi assotsieerumine teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammiga „Euroopa horisont“. Moldova Vabariik parandab tulemusi haridussektoris, ajakohastades ja reformides seda põhjalikult nii, et selle ressursse kasutataks tõhusamalt, et investeeritaks selle inimressursi arendamisesse ja tulemuste kvaliteedi parandamisse vastavalt rahvusvahelistele kvaliteedistandarditele, samuti koolitusse ja noortetöösse, ning tagataks kaasatus.

Lepinguosalised teevad koostööd, et aidata Moldova Vabariigil luua täielikult toimiv ja konkurentsivõimeline turumajandus ning viia oma poliitika järk-järgult vastavusse ELi poliitikaga. Seejuures peab ta järgima makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, tugeva finantssüsteemi ja jätkusuutliku maksebilansi juhtpõhimõtteid. Sisekontrolli ja -auditit tugevdatakse vastavalt Euroopa normidele ja tavadele. Lepinguosalised teevad koostööd pangandussektori reformide edasiseks tugevdamiseks. Esmatähtis on parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) jaoks õigusraamistikku ja tegevuskeskkonda ja tagada siseturu nõuetekohaseks toimimiseks Moldova konkurentsiõiguse järgimine, vähendades muu hulgas monopoolset käitumist. Erastamine toimub läbipaistvalt, kasutades strateegiliste varade ja elutähtsate taristute taustauuringumehhanisme. Parandada tuleb riigiettevõtete juhtimist ning suurendada avaliku omandi haldamise valdkonna pädeva asutuse sõltumatust ja aruandekohustust. Samuti tuleb tagada teiste järelevalve ja reguleerimisega tegelevate avalik-õiguslike asutuste sõltumatus ja aruandekohustus.

Assotsieerimislepingu ning selle juurde kuuluva põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna tõhus rakendamine, mis on seotud õigusnormide lähendamise laiema protsessi ja sellega seotud vajalike reformidega, aitab luua tingimused tõhustatud majandus- ja kaubandussuheteks ELiga, mis viib Moldova Vabariigi edasise järkjärgulise majandusintegratsioonini Euroopa Liidu siseturul, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingus.

Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada ELi õigustiku edasist rakendamist kõigi assotsieerimislepingus kirjeldatud transpordiliikide (lennu-, maantee-, mere- ja raudteetranspordi) puhul, pöörates suurt tähelepanu nii füüsiliste ühenduste parandamisele kui ka ohutusele. Selleks tuleb arendada majandusele olulisi taristuid ja keskenduda rohkem keskkonnahoidlikele transpordilahendustele, sealhulgas kavandatava laiendatud üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) arendamine ja mitmeliigilise transpordi edendamine.

Praegust olukorda arvesse võttes on väga oluline tegelda COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslike tagajärgedega, suurendades samal ajal lühi- ja pikaajalist vastupidavust.

II. Aruandekohustuslikud institutsioonid, õigusriik ja julgeolek

Lepinguosalised teevad koostööd, et järgida õigusriigi põhimõtteid, austada üldisi inimõigusi, tagada toimivad demokraatlikud institutsioonid ja kaasamine. Esmatähelepanu pööratakse õigusaktidele, mis puudutavad justiits- ja õiguskaitseasutusi, sealhulgas korruptsioonivastaseid asutusi, ja nende rakendamisele. Õigusakte kohandatakse vajaduse korral ning sektorile eraldatakse asjakohased inimressursid ja rahalised vahendid, et tagada kohtusüsteemi ja prokuratuuri (mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse) sõltumatus, aruandekohustus, erapooletus, ausameelsus, professionaalsus ja tõhusus. ELil on hea meel Moldova Vabariigi otsuse üle seada esikohale õigusriigi reformid. Võimaluse korral hõlmatakse ja järgitakse õigusaktidega Veneetsia komisjoni arvamusi. Korruptsiooni suhtes püütakse saavutada nulltolerantsi, et hoida ära igasugune korruptiivne käitumine. Poliitilist korruptsiooni käsitletakse GRECO soovituste kohaselt. Tugevdatakse avaliku sektori ausameelsust, keskendudes varade tõhusale kontrollile kooskõlas hea valitsemistava põhimõtetega.

Prioriteediks on riikliku kriminaaltulu jälitamise teenistuse tugevdamine ja selle toimimise parandamine. Moldova Vabariik uurib põhjalikult, erapooletult ja läbipaistvalt kõiki aastatel 2012–2014 riigi pangandussüsteemi mõjutanud pettusi ja rahapesujuhtumeid, näiteks Vene-Moldova rahapesuskeem (Laundromat), et saada tagasi pankadest välja viidud vahendid ja tuua süüdlased kohtu ette. Tugevdatakse Moldova ja asjaomaste Euroopa õiguskaitseorganite koostööd.

Moldova Vabariik tagab, et presidendi-, parlamendi- ja kohalikud valimised viiakse läbi demokraatlikult kooskõlas rahvusvaheliselt kokkulepitud ja Euroopa normidega ning et valimistega seotud sidusrühmadele ei avaldata poliitilist survet. Järgitakse ja austatakse rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas Euroopa Nõukogu ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) arvamusi ja soovitusi.

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada julgeolekusektori reformi rakendamine ning asjakohaste raamistike ja menetluste vastuvõtmine kriisiohjamise, elutähtsa taristu kaitse ja hübriidohtudega võitlemise valdkonnas, arendades muu hulgas riigiasutuste vastupidavust välissekkumise suhtes ja vähendades korruptsiooni mõju riigi julgeolekule.

Tähtsaks eesmärgiks jääb politseireformi ja piirikoostöö toetamine vastavalt parimatele rahvusvahelistele ja ELi normidele. Keskendutakse organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku üle piiri toimetamise vastase võitluse toetamisele ning kohtuasutuste ja ELis asuvate õiguskaitseasutuste koostöö tihendamisele.

Moldova Vabariik tagab kõigi viisanõude kaotamise kriteeriumide ja viisanõudest vabastamise peatamise korra aruannetes esitatud komisjoni soovituste järjepidava täitmise.

III. Keskkonna- ja kliimamuutustealane vastupanuvõime

Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada energiajulgeolekut energiaallikate mitmekesistamise ning energiatõhususe suurendamise ja taastuvenergia kasutamise kaudu. Ühine eesmärk on endiselt luua Moldova Vabariigis konkurentsivõimeline, korruptsioonivaba ja läbipaistev energiaturg ja see ELi energiaturuga täielikult lõimida, sealhulgas parandada energiaühendusi Moldova Vabariigi ja ELi vahel. Selleks tagab Moldova Vabariik, et eeskirjades, taristuprojektides ja ühenduste loomisel keskendutakse järjepidevalt energiasõltuvuse vähendamisele, energiasüsteemide stabiilsuse ja ohutuse suurendamisele ning energiavarustuse kindlusele.

Lepinguosalised jätkavad koostööd, et saavutada kliimamuutuste- ja keskkonnaalane vastupanuvõime, edendades tänapäevast, ressursitõhusat ja kestlikku ringmajandust, mis aitab teha majanduse keskkonnahoidlikumaks ja loodusvarasid kestlikumalt kasutada kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega, aga ka COVID-19st taastumise kontekstis. Selleks jätkatakse muu hulgas haldusreformide elluviimist ja nõuetekohase haldussuutlikkuse arendamist, et rakendada assotsieerimislepingu keskkonna- ja kliimameetmete peatükke ning saada üle mineviku pärandist keskkonnaõigusaktide, juhtimistavade ja taristu vallas. See tähendab ka vähese heite ja kliimamuutustele vastupanu võime saavutamise lõimimist kooskõlas Pariisi kokkuleppega, et piirata kliimamuutuste mõju kodanike elule. Peale selle tõhustatakse assotsieerimislepingu kohaselt toimuva koostöö raames ELi ja Moldova Vabariigi vahelist keskkonna- ja kliimadialoogi, millesse kodanikuühiskond annab asjakohase panuse.

Keskkonnaalast juhtimist tugevdatakse, võttes vastu ja rakendades uusi õigusakte ning tagades üldsuse juurdepääsu keskkonnateabele ja üldsuse osalemise otsuste tegemises. Lisaks aitab rohepöördele kaasa ka suurem osalemine kliimamuutuste leevendamiseks tehtavas teadus- ja arendustöös.

Õhu- ja veekvaliteedi ning jäätmekäitluse parandamine vastavalt Euroopa normidele käib käsikäes kestliku põllumajanduse võimaldamise ja soodustamisega ning elurikkuse ja ökosüsteemide säilitamisega.

IV. Vastupidavus digipöördes

COVID-19 pandeemia on näidanud, et ühiskonnas on olemas digilõhe ja et digipööret on vaja kindlasti toetada. E-tervise, kaugõppe, telemeditsiini, viiruste seire ja desinformatsiooni ennetamise lahendused ei aita mitte ainult pandeemia ajal, vaid toetavad meie partnerite vastupidavust ja arengut ka tulevastel aastatel. Seepärast teevad lepinguosalised koostööd, et soodustada majanduskasvu ja kiirendada kestlikku arengut ning investeerida kooskõlas ELi õigusaktide ja parimate tavadega veelgi enam Moldova Vabariigi digipöördesse. On ülimalt tähtis rakendada poliitikat, mille eesmärk on arendada ja mitmekesistada IT-tööstust, tugevdada selle konkurentsivõimet, ergutada idufirmasid ning hoogustada digitaalvaldkonna teadus- ja innovatsioonitegevust kõigis majandussektorites. Selles valdkonnas on esmatähtis töötada välja VKEde digipöörde toetusprogrammid ning jälgida digimajanduse näitajaid ja koguda selle kohta statistilist teavet. Samal ajal tuleks veelgi arendada e-valitsust ja digiteenuseid, et suurendada avaliku halduse, sealhulgas avaliku sektori investeerimisraamistiku ja -teenuste juurdepääsetavust, tõhusust, läbipaistvust ja vastutust. Selle juurde kuulub kõigi elanike digioskuste, sh digikirjaoskuse arendamine ja täiustamine. Peale selle toetab EL rändlus- ja spektrilepingute rakendamist Moldova Vabariigi ja teiste partnerriikide vahel ning rändlustasude vähendamist Moldova Vabariigi ja ELi vahel kui pikaajalist eesmärki. Moldova Vabariik kohustub ületama selliste lepingute õiguslikud ja tehnilised takistused, investeerides täiendavalt digipöördesse ning tagades kvaliteetse ja taskukohase juurdepääsu turvalistele sidevõrkudele ja -teenustele. Lepinguosalised teevad koostööd, et suurendada Moldova Vabariigi elektroonilise side valdkonna reguleeriva asutuse aruandekohustust, haldussuutlikkust ja sõltumatust, mis on asjaomase turu nõuetekohase toimimise põhitingimus. Lepinguosalised pingutavad koos ka selle nimel, et töötada välja ELi õigusaktidel ja parimatel tavadel põhinevad usaldusväärsed õiguslikud, poliitilised ja praktilised küberturvalisuse raamistikud.

V. Vastupidavad, õiglased ja kaasavad ühiskonnad

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada läbipaistev, kodanikukeskne ja vastutav avalik haldus ning turvalised, vabad ja õiglased valimised.

Moldova Vabariik jätkab avaliku halduse reformi strateegia ja selle aluseks olevate strateegiate rakendamist. Selleks tuleb ümber korraldada valitsus- ja haldusasutused ning riigile kuuluvad ettevõtted, et suurendada aruandekohustust, mõjusust ja tõhusust. Lisaks tuleks jätkata poliitika kujundamise ja kooskõlastamise süsteemi, muu hulgas ametissenimetamise ja vallandamise korra kohandamist, et suurendada otsuste tegemisel kaasatust, sidusust, tõhusust, prognoositavust ning läbipaistvust. Ühtlasi tagatakse professionaalne avalik teenistus ja kaasaegne personalijuhtimise süsteem. Moldova Vabariik püüab teha kodanikele kohalikul tasandil kättesaadavaks võimalikult palju ressursse. Lepinguosalised teevad koostööd, et suurendada riigi rahanduspoliitika ja rahanduse juhtimise läbipaistvust, järelevalvet ja aruandekohustust. Endiselt on tähelepanu keskmes eelarve konservatiivsus, eelarvedistsipliin ja eelarve täitmine, et tugevdada aruandekohustusega seotud protsesse ja juhtida tulemusi paremini. Selleks tuleks jätkata eelarve parlamentaarse kontrolli ja järelevalve reformimist.

Lepinguosalised teevad koostööd, et tugevdada ühiskonna vastupidavust, edendada Moldova ühiskonnas sotsiaalset ühtekuuluvust ja sotsiaalkaitset, tõhustada noorsootööd ning kehtestada meetmeid selleks, et hoida ära ajude äravool, tagada sooline võrdõiguslikkus ja võidelda koduvägivalla vastu. Kuna rändeprobleemide lahendamine on samuti ühine prioriteet, jätkavad lepinguosalised koostööd, et tagada kooskõlas ELi ja riiklike pädevustega liikuvus ja inimeste kontaktid turvalises ja hästi hallatud keskkonnas ning kaitsetute rändajate ja pagulaste toetamine. Ülioluline on tulemuslikult rakendada kehtivat tagasivõtulepingut ning jätkata asjakohaste viisanõude kaotamise kriteeriumide järgimist. Lisaks sellele aitab jätkusuutlikku koostööd tagada ELi ja Moldova liikuvuspartnerlus. Kaalutakse tööjõurände algatusi, mille eesmärk on tõhustada koostööd ning oskuste ja pädevuste vastastikust rikastamist, võttes arvesse ajude äravoolu mõju partnerriikide inimkapitalile ja tegutsedes kooskõlas kehtivate siseriiklike õigusaktide ja pädevustega. Selleks et aidata inimestel ja kaupadel liikuda üle piiride, tugevdatakse tehnilist ja halduskoostööd integreeritud piirihalduse valdkonnas. Esmatähtis on investeerida sotsiaalsesse ja majanduslikku ümberkujundamisse kohalikul tasandil ning parandada seejuures inimeste juurdepääsu paremale füüsilisele taristule, kommunaalteenustele ja elutingimustele. Moldova Vabariik tagab põhiõiguse saada tervishoiuteenuseid ning EL toetab rahvatervise sektori tugevdamist. See on hädavajalik selleks, et töötada välja tõhusad kriisireageerimismehhanismid nakkushaiguste vastu võitlemiseks, sealhulgas COVID-19 pandeemia tagajärgedega tegelemiseks.

Üldisemalt hoiab EL COVID-19 pandeemiale reageerimisel ja sellest taastumisel jätkuvalt au sees head valitsemistava, inimõigusi, õigusriiki, mittediskrimineerimist, inimväärset tööd ning põhiväärtusi ja humanitaarpõhimõtteid.

Moldova Vabariik tagab tõhusa ja tugeva raamistiku, et valitsusvälised organisatsioonid saaksid vabalt tegutseda, ning annab kodanikuühiskonna organisatsioonidele, eelkõige kohalikul tasandil tegutsevatele organisatsioonidele, võimalused suutlikkust suurendada, mis tähendab, et neil on võimalik mõttestatult osaleda poliitika kujundamise protsessides, edendades reforme, avalike teenuste osutamist ja avalikku vastutust.

Moldova Vabariik toetab meedia vabadust, sõltumatust ja pluralismi, austades ELi ja universaalseid norme, tagades tingimused vabaks ja tervislikuks meediakeskkonnaks ning edendades kvaliteetset meediat ka kohalikul tasandil. Esmatähtsaks peetakse, et riigis oleks toimiv, erapooletu, tõhus ja läbipaistev audiovisuaalnõukogu. Moldova Vabariik kaitseb ja edendab õigust pääseda ligi avalikku huvi pakkuvale teabele ning täpsele ja erapooletule aruandlusele.

Lepinguosalised edendavad poliitiliste algatuste vallas parimate tavade vahetamist, et tõsta meediapädevuse taset ühiskonnas (nt haridusprogrammide, koolide õppekavade kaudu).

Esmatähtis on rakendada uut riiklikku inimõiguste tegevuskava, keskendudes kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele. Moldova Vabariik tagab Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste tulemusliku täitmise ja loob tõhusa mehhanismi nimetatud otsuste täitmise parlamentaarseks kontrollimiseks.

3. Assotsieerimiskava lühikese ja pika tähtajaga prioriteedid

Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades.

I. Demokraatia, inimõigused ja hea valitsemistava

1. Demokraatiat tagavad eeskirjad ja institutsioonid

— Tagatakse presidendi-, parlamendi- ja kohalike valimiste demokraatlik korraldamine kooskõlas rahvusvaheliste ja Euroopa normidega. Tagatakse keskvalimiskomisjoni sõltumatus ja suurendatakse selle professionaalsust.

— Tagatakse erakondade ja valimiskampaaniate rahastamise läbipaistvus, aruandekohustuslikkus ja seaduslikkus kooskõlas rahvusvaheliste normide ja parimate tavadega ning rakendatakse rangeid, õigeaegseid ja nõuetekohaseid järelevalve- ja karistusmehhanisme.

— Tagatakse poliitiline pluralism ning aidatakse saavutada haavatavatesse ja vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste poliitiline esindatus ja kaasamine, sealhulgas täidetakse valitavatel ametikohtadel 40 % sooline kvoot ning püütakse saavutada sarnane kvoot ametissenimetamistes tsentraalsel ja rajoonide tasandil.

— Tagatakse riiklikul ja kohalikul tasandil vastutavad, läbipaistvad, tõhusad, tulemuslikud ja hästi rahastatud valitsus- ja haldusasutused, kus puudub korruptsioon ja lubamatu mõjutamine.

— Tugevdatakse parlamendi rolli ja toimimist, tagades muu hulgas, et võetakse vajalikud meetmed ressursside eraldamiseks ning mehhanismide täiustamiseks, et õigusloomeprotsess oleks täielikult läbipaistev, prognoositav ja kaasav, et tagada läbipaistev ametissenimetamine kooskõlas parimate rahvusvaheliste tavadega ning et seaduste täitmise järelevalve ja kontroll oleks tõhusam.

— Muudetakse otsustusprotsessi läbipaistvust käsitlevat seadust ja parlamendi määrust, et määrata kindlaks parlamendi kasutatav kiirmenetluse mehhanism ning tagada kodanikuühiskonna piisav osalemine.

— Parandatakse veelgi e-seadusandluse platvormi ja võetakse parlamendis kasutusele e-valimised.

— Tagatakse kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus kooskõlas Euroopa normidega.

— Tugevdatakse konstitutsioonikohtu rolli, parandades õigusraamistikku (näiteks põhiseadusliku jurisdiktsiooni seadustik) ja institutsioonilisi mehhanisme, et suurendada konstitutsioonikohtu otsuste täitmise määra ja taastada üldsuse usaldus.

— Tagatakse avalikus teenistuses konkurentsivõimeline töötasu ning läbipaistev ja tulemuspõhine karjäärisüsteem, et meelitada avalikku teenistusse võimekaid inimesi ning hoida neid lahkumast.

2. Inimõigused ja põhivabadused

— 3–4 aasta jooksul — Tagatakse tõhus inimõiguste kaitse institutsiooniline raamistik, mis sisaldab eelkõige piisavaid inimressursse ja rahalisi vahendeid. — Rakendatakse 2018.–2022. aasta inimõiguste tegevuskava ning töötatakse välja ja rakendatakse uus 2022. aasta järgne poliitikadokument. — Tagatakse, et inimõigustel põhinev lähenemisviis lõimitakse tulemuslikult tulevastesse valitsuse poliitikadokumentidesse. — Tagatakse, et riiklik inimõiguste nõukogu ja inimõigustega tegelev alaline sekretariaat toimivad nõuetekohaselt, sest need on üliolulised nii inimõiguste tegevuskava kui ka rahvusvahelistest inimõiguste kaitse mehhanismidest saadud soovituste rakendamise järelevalves ja hindamises. — Tugevdatakse ombudsmani bürood, muutes muu hulgas ombudsmani seadust ja rikkumistest teatamise seadust ning eraldades piisavad inimressursid, rahalised vahendid ning ruumid kooskõlas riikliku inimõiguste tegevuskavaga, et büroo saaks oma ülesandeid tulemuslikult täita. — Tagatakse riigi piinamisvastase ennetusasutuse toimimine ja täielik sõltumatus vastavalt piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni fakultatiivprotokolli artikli 18 lõikele 3. — Parandatakse märkimisväärselt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste täitmist. — Ratifitseeritakse inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni diskrimineerimisvastane protokoll nr 12. — Võetakse vastu ja rakendatakse vihakuritegusid käsitlevate õigusaktide muudatused, et viia need õigusaktid vastavusse Euroopa normidega. Suurendatakse jõupingutusi, et uurida ja võtta meetmeid juhtumite puhul, mis on seotud vihakõne ja -kuritegudega, ning tagatakse nende ohvritele tõhus juurdepääs õigusemõistmisele. — Tugevdatakse diskrimineerimise ennetamise ja kaotamise ning võrdõiguslikkuse tagamise nõukogu (ehk võrdõiguslikkuse nõukogu) suutlikkust asjakohaste inimressursside ja rahaliste vahendite ning piisava õiguspädevusega ning suurendatakse selle sõltumatust ja tulemuslikkust kooskõlas Euroopa Komisjoni soovitusega võrdõiguslikkusega tegelevaid asutusi käsitlevate standardite kohta. — Tagatakse võrdõiguslikkuse tagamise seaduse muudatuste vastuvõtmine ning igasuguse diskrimineerimise vastaste seaduste ja määruste, sealhulgas võrdõiguslikkuse tagamise seaduse kohaldamine. — Toetatakse riiklike institutsioonide suutlikkuse suurendamist ja tugevdamist, alustades riiklikest inimõiguste struktuuridest, et võimaldada neil tulla toime tehisintellekti kasutamise mõjuga, suurendades kõigepealt üldist teadlikkust sellest, kuidas digikeskkonnas inimõigusi kaitstakse. — Tagatakse inimõiguslastele turvaline ja soodne keskkond.

— 7 aasta jooksul — Tagatakse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni tõhus rakendamine. — Rakendatakse rahvustevaheliste suhete konsolideerimise strateegia 2017–2027. — Tõhustatakse puuetega inimeste ligipääsu käsitlevate õigusaktide rakendamist. Suurendatakse ja lihtsustatakse puuetega inimeste ligipääsu üldkasutavatele hoonetele, transpordivahenditele ja teabele. — Tagatakse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhus rakendamine. — Ratifitseeritakse puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll. — Tagatakse usu- ja veendumusvabadusega seotud rahvusvaheliste kohustuste täitmine ja rakendamine.

3. Avaliku halduse reform, sealhulgas riigi rahanduse juhtimine

— Hinnatakse alates 2016. aasta avaliku halduse reformi strateegiast tehtud järeldusi ja olukorra arengut ning tehakse hindamistulemuste põhjal täiendavaid ümberkorraldusi.

— Jätkatakse mõju eelhindamiste korrapärast kasutamist ja tagatakse reformide kulude süstemaatiline hindamine. Suurendatakse institutsioonide võimet neid tegevusi ellu viia. Tagatakse ministeeriumidevaheliste konfliktide lahendamise foorumite toimimine nii kõrgel haldus- kui ka poliitilisel tasandil.

— Jätkatakse valitsus- ja haldusasutuste ning riigile kuuluvate ettevõtete ümberkorraldamist, et suurendada vastutust, mõjusust ja tõhusust. Jätkatakse poliitika kujundamise ja kooskõlastamise süsteemi läbivaatamist, et suurendada otsuste tegemisel kaasatust, sidusust, tõhusust, prognoositavust ning läbipaistvust.

— Jätkatakse avalike teenuste kvaliteedi ja juurdepääsetavuse parandamist, aidates muu hulgas kaasa nende digitaliseerimisele ja rakendades hästi toimivaid järelevalve ning kasutajate tagasiside mehhanisme. Tagatakse professionaalne avalik teenistus ja kaasaegne personalijuhtimise süsteem.

— Jätkatakse kodanikuühiskonnaga konsulteerides ja kodanikuühiskonda üha enam kaasates avaliku halduse reformi vastavalt avaliku halduse põhimõtetele eesmärgiga luua vastutustundlik, tõhus, läbipaistev ja professionaalne tulemus- ja tõenduspõhine avalik teenistus, millel on oma nõuetekohane eetikakoodeks ning mis on vaba poliitilisest survest.

— Analüüsitakse kohalike haldusasutuste kogumi ülesehituse mõju kodanike huvidele. Töötatakse välja viisid kohaliku demokraatia, autonoomia ja detsentraliseerimise tugevdamiseks kooskõlas kõigi rahvusvaheliste ja Euroopa normidega, et tagada kodanike osalemine kohalikul tasandil ja parandada kodanikele kohalike teenuste osutamist, uurides muu hulgas võimalust viia ellu territoriaalne haldusreform.

— Luuakse stiimulite paketid, et hõlbustada vabatahtlikku ühinemist ja kohalikku sotsiaal-majanduslikku arengut.

— EL toetab veelgi Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse osalemist asjakohaste riiklike poliitikastrateegiate rakendamisel kooskõlas 1994. aastal vastu võetud Gagauusia õigusliku eristaatuse seadusega.

— Parandatakse riigi rahanduse juhtimist, jätkates riigi rahanduse juhtimise strateegial põhinevat riigi rahanduse juhtimise reformi.

— Parandatakse avaliku sektori investeeringute haldamist, et suurendada avaliku sektori investeeringute tõhusust, sealhulgas tagatakse läbipaistev otsuste tegemine vahendite eraldamise kohta, töötatakse välja investeerimisvalmis projektide register, arendatakse projektijuhtimise suutlikkust ja järelevalvesüsteeme, et parandada vahendite kasutamist, ning tagatakse lõpule viidud projektide kõrge kvaliteet.

— Suurendatakse juhtide vastutust avalikus sektoris, tuginedes ELi ja SIGMA põhimõtetele avaliku sektori sisefinantskontrolli ja auditi kohta.

— Tagatakse avaliku välisauditi edasine vastavusse viimine Rahvusvahelise Kõrgeimate Kontrolliasutuste Organisatsiooni standarditega, suurendatakse kõrgeima kontrolliasutuse töö kvaliteeti ja mõju ning tugevdatakse parlamentaarset kontrolli ja järelevalvet riigi rahanduse üle.

4. Väljendusvabadus

— Jätkatakse tööd sõnavabaduse ja ajakirjanduse sõltumatuse tagamiseks nii internetis kui ka mujal kooskõlas Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu ja OSCE soovitustega.

— Jätkatakse dialoogi, et vahetada teavet parimate tavade kohta meediavabaduse, meediakanalite paljususe, au teotamise dekriminaliseerimise, ajakirjanike allikakaitse ja meedia kultuurilise mitmekesisuse alal.

— Võetakse vastu uued õigusaktid, millega parandatakse juurdepääsu teabele ning milles käsitletakse reklaami ning massimeedia, sealhulgas avalikku huvi pakkuvate sõnumite koostamise ja levitamise toetusmeetmeid.

— Võetakse massimeedia kontseptsiooni alusel vastu ja rakendatakse strateegia ja selle meetmeprogramm ning arendatakse muu hulgas järelevalvemehhanisme ja -suutlikkust.

— Tegeldakse massimeedias, sealhulgas internetis ja sotsiaalmeedias, levitatava vihakõnega ning võideldakse desinformatsiooni vastu.

— Luuakse tingimused audiovisuaalvaldkonna järelevalveasutuse (audiovisuaalnõukogu) ja ringhäälingu täielikuks sõltumatuseks, professionaalsuseks, toimimiseks ja aruandekohustuseks.

— Toetatakse omavalitsusorganeid trükiajakirjanduses ning võetakse meetmeid kohaliku ja piirkondliku meedia toetamiseks.

— Tagatakse konkurentsivõime reklaamiturul ning muudetakse lõplikud kasusaajad ja poliitiline kuuluvus läbipaistvaks.

— Luuakse tõhusad ja tulemuslikud vahendid reklaamiturgude monopoliseerimisega seotud küsimuste lahendamiseks.

5. Väärkohtlemine ja piinamine

— 3–4 aasta jooksul — Parandatakse kinnipidamistingimusi, et viia need vastavusse Euroopa normidega. Jätkatakse tingimuste parandamist ajutise kinnipidamise ruumides. — Rakendatakse konkreetseid meetmeid, et võidelda vangide mitteametliku hierarhia vastu Moldova karistussüsteemis, et tagada vangide julgeolek ja turvalisus ning võimaldada kinnipeetavatel pärast nende vabastamist ühiskonnas toime tulla. — Luuakse kinnipeetavate asjakohase jaotamise ja klassifitseerimise süsteem ja vanglatöötajate tõhus värbamis- ja koolitussüsteem ning tagatakse, et kinnipidamiskohtades teeb personal ööpäevaringset järelevalvet. — Tagatakse kinnipeetavatele (sealhulgas eelvangistuses olevatele isikutele) asjakohane ravi. — Tugevdatakse vabadusekaotuseta ja kohtueelsete ennetusmeetmete ja sanktsioonide kohaldamist. — Tagatakse teatatud piinamis- ja väärkohtlemisjuhtumite tõhus uurimine ja mõjusad karistused. — Lahendatakse psühhiaatriaasutustes ja kohtueelsetes kinnipidamisasutustes esineva piinamise ja väärkohtlemise probleem ning ennetatakse sellist tegevust.

— 7 aasta jooksul — Töötatakse välja aruandekohustuslik, tõhus, läbipaistev ja korruptsioonivaba professionaalne ja piisavate ressurssidega vanglasüsteem. — Ehitatakse uus rangetele normidele vastav vangla. — Luuakse Euroopa ja rahvusvahelistele normidele ja parimatele tavadele vastav astmeline karistuste täideviimise süsteem. — Politsei territoriaalsetes allüksustes luuakse ja varustatakse ELi normide kohased ülekuulamisruumid, isiku tuvastamise ruumid, konfidentsiaalsust tagavad ruumid kaitseadvokaatide ja kahtlustatavate/süüdistavate vahelisteks kohtumisteks, ning ooteruumid (üleviimiseks). — Arendatakse kinnipidamisasutuste sektorit.

6. Kodanikuühiskonna koostöö

— Tagatakse, et rakendatakse valitsusväliste organisatsioonide seadust, mille eesmärk on parandada õigusraamistikku, et kodanikuühiskond saaks tulemuslikult otsustusprotsessis osaleda.

— Võetakse vastu uus kodanikuühiskonna arengut käsitlev poliitikadokument ja rakendatakse seda.

— Jätkatakse kodanikuühiskonna jaoks soodsa keskkonna loomist ja kaitsmist. Reageeritakse kodanikuühiskonna organisatsioonide vastu suunatud süstemaatilistele laimukampaaniatele ja rünnakutele.

— Tugevdatakse raamistikku, mille alusel kodanikuühiskond saab osaleda avaliku poliitika väljatöötamisel ja selle rakendamise kontrollimisel.

— Edendatakse ja tugevdatakse kodanikuühiskonna rahalist jätkusuutlikkust. Rakendatakse toimivat mehhanismi, et tagada läbipaistev ja tulemuspõhine vahendite eraldamine riigilt kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas riigiasutuste avalik teavituskampaania.

— Toetatakse kodanikuaktiivsust ja vabatahtlikku tegevust ning sotsiaalset ettevõtlust.

— Korraldatakse avalikke teavituskampaaniaid, et levitada täpset teavet kodanikuühiskonna rolli ja tähtsuse kohta ning võimaldatakse inimestel avaldada huvi kodanikualgatuste vastu ja neis osaleda.

7. Lapse õigused

— Jätkatakse laste deinstitutsionaliseerimist ja tagatakse, et laste arv hoolekandeasutustes väheneks järk-järgult nullini, et deinstitutsionaliseerimise saaks sel viisil lõpule viia; samal ajal luuakse alternatiivsed hooldusvõimalused.

— Võetakse vastu lastekaitseprogramm kooskõlas valitsuse otsuse nr 386/2020 ja sellega seotud tegevuskavaga.

— Parandatakse rände tõttu maha jäetud laste kaitset, sealhulgas pakutakse sotsiaalset ja psühholoogilist tuge.

— Lastekaitseprogrammi raames tegeldakse laste kuritegevuse ennetamisega.

— Sotsiaalkaitsemehhanismide ning rehabiliteerimise ja ühiskonda taasintegreerimise programmide kaudu tegeldakse tänavalaste probleemiga.

— Hoitakse ära ja kaotatakse igasugune vägivald laste vastu, kes on langenud või võivad langeda vägivalla, hooletussejätmise, väärkohtlemise, ärakasutamise ja lapstööjõu kasutamise ohvriks, tagades muu hulgas laste kaitset seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni ja muude asjakohaste rahvusvaheliste mehhanismide tõhusa rakendamise.

— Hoitakse ära laste lahutamine perekonnast ning tugevdatakse laste perekonda taasintegreerimist ja deinstitutsionaliseerimist.

— Tagatakse lapsesõbraliku õigusemõistmise, taasintegreerimise ja kaasatuse toetamine (kurjategijad, ohvrid ja tunnistajad).

— Tugevdatakse ja toetatakse valdkondadevaheliste lähenemisviiside järgimist, kui lastele ja peredele osutatakse kohalikke ja piirkondlikke teenuseid.

— Rakendatakse ÜRO lapse õiguste komitee lõppmärkusi ning parandatakse kodanikuühiskonna ja sõltumatute inimõigusasutuste (lasteombudsman) koostööd.

— Tagatakse haavatavas olukorras olevate laste ja puudega laste sotsiaalne kaasamine (heaolu, haridus, areng, kaitse ja tervishoid).

— Täiustatakse positiivseid vanemlikke oskusi, et tagada laste ja noorukite õiguste austamine ja kaitse.

— Parandatakse laste, teismeliste ja noorte tervisekäitumist (toitumine, füüsiline tegevus, ainete kuritarvitamise ennetamine, seksuaal- ja reproduktiivtervis, psühholoogiline tugi nakkushaiguste korral jne).

— Suurendatakse laste, teismeliste ja noorte osalemist otsuste tegemises eri tasanditel.

— Lapsekesksete lähenemisviiside kaudu tugevdatakse ja toetatakse kaasavat formaalset ja mitteformaalset haridust.

— Suurendatakse laste, teismeliste ja noorte teadlikkust ja digiohtudest ja võimet nendega toime tulla ning tagatakse laste turvalisus internetis.

— Pakutakse lastega töötavatele spetsialistidele (õiguskaitses, kohtusüsteemis, tervishoius, sotsiaalsektoris jne) põhjalikku ja spetsialiseeritud koolitust.

8. Sooline vägivald

— Kaitstakse kõiki naisi ja tüdrukuid igasuguse vägivalla eest ning hoitakse ära naistevastane ja perevägivald, võetakse selle eest vastutusele ja kaotatakse selline vägivald, sealhulgas ratifitseeritakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioon (Istanbuli konventsioon) ja rakendatakse see täielikult.

— Töötatakse selle nimel, et muuta arusaamu soolistest stereotüüpidest ja naiste võrdseid õigusi piiravatest patriarhaalsetest normidest.

— Toetatakse meeste osalemist lastehoius, suurendades teadlikkust isadusest.

— Tehakse tööd vägivallategude toimepanijatega, tuginedes parimatele rahvusvahelistele tavadele kõigi naiste ja tüdrukute vastase vägivalla vähendamiseks ja ennetamiseks.

— Töötatakse välja eluasemeprogrammid ja eriabi pere- ning seksuaal- ja soolise vägivalla ohvritele.

— Valitsuses käsitletakse naiste ja tüdrukute võrdsete õiguste kaitset ja edendamist ettevaatavalt.

— Pööratakse erilist tähelepanu soolise vägivalla ennetamisele kõigis selle vormides ning naiste tugevamale ja suuremale osalemisele ning juhtpositsioonile konfliktide ennetamises ja rahuprotsessides.

— Rakendatakse ÜRO naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise komitee lõppmärkusi.

— Töötatakse välja vägivallategude toimepanijatele suunatud psühholoogilise nõustamise programmid ja teenused, mille eesmärk on muuta käitumist ja edendada vägivallavastast kultuuri.

9. Võrdne kohtlemine

— Jätkatakse meetmete võtmist, et tagada kõigile võrdsed võimalused, ja võideldakse diskrimineerimise vastu, olenemata sellest, kas see toimub soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse, keele, sooidentiteedi, seksuaalse sättumuse või võimete alusel või muudel alustel sotsiaalses, poliitilises ja majanduselus, et tagada võrdsed ja õiglased võimalused.

— Rakendatakse ja jälgitakse siseriiklikke õigusakte, mis on ühtlustatud rassilise võrdõiguslikkuse direktiiviga (nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ).

— Tagatakse ÜRO rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni tõhus rakendamise.

— Võideldakse kõigi etniliste vähemuste, eelkõige romade diskrimineerimise vastu Moldova Vabariigis.

— Parandatakse romade kaasamist ja võrdseid võimalusi ning võideldakse romavastasusega.

— Valitsuse tasandil luuakse tõhus soolise võrdõiguslikkuse koordineerimise mehhanism.

— Tagatakse riiklikul tasandil soo ja vanuse alusel eristatud andmete kogumine, et toetada otsuste tegemist (eelhindamine), poliitika rakendamist eri etappides, järelevalvet ja hindamist (järelhindamine) (2).

— Saavutatakse naiste ja meeste tasakaalustatud osalemine (3) õigusloomes ja halduses (valitsusasutused, organid ja ametid) juhtivatel kohtadel ning sooline tasakaal riiklikus ja kohalikus otsustusprotsessis.

— Suurendatakse naiste osakaalu erasektoris, parandatakse naiste töötingimusi, võideldakse naiste ekspluateerimise vastu, sealhulgas põllumajanduses ja mitteametlikus hooldustöös, ning arendatakse naiste ettevõtlust maapiirkondades.

— Kaotatakse naiste diskrimineerimine, väärkohtlemine ja naistevastane vägivald tervishoiusüsteemis.

— Soolise võrdõiguslikkuse komponent lõimitakse ametiühingute töösse ning tehakse ametiühingutest nii peamised soolise võrdõiguslikkuse edendajad töökohal ja sotsiaalpartnerluse raames.

— Tagatakse, et valimiskampaaniates kujutatakse naisi ja mehi lugupidavalt ja täpselt, vähendades aktiivselt soolisi stereotüüpe.

— Tegeldakse meediasisus esinevate sooliste stereotüüpide ja romavastasusega.

10. Ametiühingute õigused ja tööõiguse põhireeglid

— 3–4 aasta jooksul — Tagatakse ametiühingute õigustest ja tööõiguse põhireeglitest kinnipidamine kooskõlas Euroopa normidega ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonidega. — Töötatakse välja põhimõtted lapstööjõu kasutamise kaotamiseks. — Toetatakse tööandjate ühenduste struktuuri arendamist, tugevdatakse nende liikmesust ja luuakse tööandjate ühenduste piirkondlikud struktuurid.

— 7 aasta jooksul — Rakendatakse ja jälgitakse lapstööjõu kasutamise kaotamiseks välja töötatud lähenemisviisi. — Edendatakse võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise tagamist tööturul.

II. Välis- ja julgeolekupoliitika

Kinnitades veel kord pühendumist suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse, piiride puutumatuse ja sõltumatuse põhimõtetele, tihendatakse täiendavalt dialoogi ja koostööd ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) valdkonnas, et edendada ELi ja Moldova Vabariigi vahelist lähenemist välis- ja julgeolekuküsimustes. See hõlmab järgmist tegevust.

— Jätkatakse koostöö laiendamist ja edendamist ning nõuetega vastavusse viimist välis- ja julgeolekupoliitika, sealhulgas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) valdkonnas, muu hulgas kooskõlas ELi ja Moldova assotsieerimislepingus sätestatud suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse põhimõtetega. Nii käsitletakse eelkõige konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise, piirkondliku stabiilsuse, desarmeerimise, massihävitusrelvade leviku tõkestamise, relvastus- ja ekspordikontrolli küsimusi, kasutades kahepoolseid, rahvusvahelisi ja piirkondlikke foorumeid.

— Jätkatakse konsultatsioone suutlikkuse suurendamiseks, et aidata kriisidele reageerida nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil ning anda panus ka rahvusvahelistesse rahuvalveoperatsioonidesse.

— Sooline võrdõiguslikkus lõimitakse julgeolekusektorisse ning edendatakse naiste osalemist ja juhtpositsiooni rahuläbirääkimistel ja rahuprotsessides.

— Tugevdatakse veelgi Moldova Vabariigi ja ELi koostööd julgeolekuvaldkonnas, eelkõige hübriidohtude ja desinformatsiooni vastu võitlemisel ning küberjulgeoleku tugevdamisel.

— Hübriidohtudega toimetuleku võime suurendamiseks aidatakse Moldova Vabariigil töötada välja hübriidohtudega võitlemise operatiivprotokoll, luua varajase hoiatamise suutlikkus, suurendada teadlikkust hübriidohtudest, korraldades koolitusi ja vastupidavusteste.

— Viiakse õigusaktid vastavusse elutähtsaid infrastruktuure käsitlevate ELi direktiivide normidega. Toetatakse jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada energiasektori vastupidavust küberrünnetele. Toetatakse valitsustevahelise ühenduvuse, sealhulgas andmevahetuseks vajaliku füüsilise taristu täiustamist ning riikliku suutlikkuse suurendamist, et küberrünnete eest tulemuslikult kaitsta.

— Tugevdatakse veelgi koostööd strateegilise kommunikatsiooni suutlikkuse arendamiseks, sealhulgas desinformatsiooni vastu võitlemisel, meediavabaduse ja -pluralismi tugevdamisel ning Moldova teabekeskkonna kaitsmisel desinformatsiooni eest.

— Edendatakse praktilist koostööd konfliktide ennetamise ja kriisiohjamise valdkonnas, hõlbustades Moldova Vabariigi osalemist ELi juhitavates tsiviil- ja sõjalistes kriisiohjeoperatsioonides ning pakkudes ÜJKP valdkonnas koolitustegevust.

— Tõhustatakse koostööd mitmepoolsetel foorumitel eesmärgiga säilitada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, selleks et muu hulgas suurendada mitmepoolsetel foorumitel joondumist ELi seisukohtade järgi.

Terrorismi, massihävitusrelvade leviku ja ebaseadusliku relvaveo tõkestamine

— Aidatakse vahetada teavet terroristlike organisatsioonide, rühmituste, nende tegevuse ja toetusvõrgustike kohta vastavalt rahvusvahelisele õigusele ja lepinguosaliste vastuvõetud õigusaktidele, sealhulgas Moldova Vabariigi ja Europoli operatiiv- ja strateegilise koostöö lepingu ning Moldova Vabariigi ja Eurojusti koostöölepingu alusel.

— Jätkatakse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2396 rakendamist ning eelkõige jagatakse teavet terrorismis kahtlustatavate isikute kohta, et tuvastada, avastada ja kohtu alla anda terroristidest välisvõitlejaid.

— Massihävitusrelvade leviku tõkestamise ning keemiliste, bioloogiliste, radioloogiliste ja tuumarünnakute (KBRT) riski maandamise riikliku strateegia heakskiitmise järel tugevdatakse koostööd KBRT-küsimustes seoses terrorismivastase võitluse, hübriidohtude ja katastroofiohu vähendamisega, toetades riigi suutlikkuse suurendamist KBRT-materjalidega kauplemise ennetamises ja selle vastu võitlemises, sealhulgas võimaldades riiklikel ekspertidel osaleda koolitustel ja vahetustes.

— EL toetab kohandatud koostööd, et võidelda ebaseadusliku tulirelvakaubanduse vastu.

— Võetakse järelmeetmeid, et rakendada MONEYVALi soovitused massihävitusrelvade leviku tõkestamise kohta.

— Suurendatakse riigi seadusandlikku, strateegilist ja tegevussuutlikkust, et ennetada, avastada ja tõkestada väike- ja kergrelvade ebaseaduslikku valmistamist, üleandmist ja liikumist.

Transnistria konflikt

Lepinguosalised teevad koostööd, et leida Transnistria konfliktile rahumeelne, terviklik ja jätkusuutlik lahendus, mis arvestab Moldova Vabariigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Koostöö keskendub järgmistele eesmärkidele:

— jätkata Transnistria konflikti lahendamist lepinguosaliste poliitilise dialoogi ja koostöö ühe keskse teemana kuni selle lahendamiseni, ilma et see piiraks läbirääkimiste jaoks kehtestatud vormi kohaldamist;

— töötada välja ühtne, terviklik ja sidus asutustevaheline lähenemisviis taasintegreerimispoliitika väljatöötamiseks ja rakendamiseks;

— tugevdada usaldust suurendavate meetmete rakendamist;

— jätkata kõigi asjaomaste osaliste ning vajaduse korral koostöös Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooniga konstruktiivset dialoogi olukorra üle Moldova Vabariigi ja Ukraina piiri keskmises (Transnistria) lõigus.

III. Vabadus, turvalisus ja õigus

Lepinguosalised teevad koostööd järgmistes valdkondades.

Kohtusüsteemi sõltumatus

— Töötatakse välja, võetakse vastu ja rakendatakse justiits- ja õiguskaitseasutusi käsitlevaid õigusakte, et tagada kohtusüsteemi ja prokuratuuri (mis peaksid olema vabad poliitilisest või muud laadi lubamatust sekkumisest nende tegevusse) sõltumatus, aruandekohustus, erapooletus, ausameelsus, professionaalsus ja tõhusus ning täisleppimatus korruptsiooni suhtes, ja hoitakse ära mis tahes korruptiivne käitumine.

— Tagatakse kohtusüsteemi sõltumatuse ja ausameelsuse tagamise strateegia (2021–2024) ja selle tegevuskava rakendamine.

— Tagatakse kohtusüsteemi ja prokuratuuri autonoomsete organite sõltumatus ja aruandekohustus, eelkõige kõrgema prokuröride nõukogu ja kõrgema justiitsnõukogu koosseisu käsitleva õigusraamistiku vastavusse viimisega Euroopa normidega, muu hulgas põhiseadust muutes.

— Tõhustatakse kohtusüsteemi sõltumatuse ja prokuratuuri sõltumatuse põhimõtete nõuetekohast rakendamist, et säilitada institutsiooniline ja individuaalne vastutus, kuid vältida lubamatut välismõju, eriti üksikjuhtudel.

— Tagatakse kahe eriprokuratuuri funktsionaalne sõltumatus, et võidelda suurkorruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega.

— Rakendatakse kohtunike ja prokuröride ametialast puutumatust käsitlevaid eeskirju kooskõlas Euroopa normide ja parimate rahvusvaheliste tavadega.

— Suurendatakse kohtunike ja prokuröride ausameelsust, sealhulgas tugevdades olemasolevaid mehhanisme, nagu vara ja isikliku huvi deklaratsioonide kontrollimine ning objektiivsed, tõhusad ja läbipaistvad distsiplinaarmenetlused.

— Tagatakse, et kandidaate nimetab kohtu- ja prokuratuuriametisse ning kohtunikke ja prokuröre edutab sõltumatu asutus läbipaistva ja üksnes tulemuspõhise menetlusega, mis põhineb seadusega kehtestatud objektiivsetel kriteeriumidel ja on kooskõlas Euroopa normidega.

— Parandatakse veelgi kohtunike ja prokuröride tulemuste hindamise süsteeme kooskõlas Euroopa normide ja parimate tavadega.

— Arendatakse veelgi õiguskoolitust kui valdkonnaülest ja praktilist koolitusliiki, mis täiendab õigusharidust ja on peamiselt mõeldud kutseoskuste ja -väärtuste edasiandmiseks ning kus raskuspunkt on kohtunikutööl.

— Viiakse lõpule kohtute territoriaalne ümberkorraldamine ning prokuröride teenuste optimeeritavuse hindamine.

Pettuste ja korruptsiooni ennetamine ja nende vastu võitlemine, vara tagasivõitmise tagamine

— Tugevdatakse korruptsioonivastaste asutuste finants- ja tegevussuutlikkust, tagatakse piisavad inimressursid ja juurdepääs asjakohastele andmebaasidele ning parandatakse asutustevahelist koordineerimist ja koostööd, piiritledes selgelt pädevused ja ülesanded.

— Tegeldakse ühtlustamisega, et tagada korruptsioonivastase võitluses osalevate asutuste pädevuste kõige tõhusam jaotus, keskendudes suurkorruptsiooni vastu võitlemise suutlikkuse suurendamisele.

— Korraldatakse korruptsioonivastase võitlusega tegelevate asutuste vahelist kohustuslikku koostöömehhanismi.

— Tugevdatakse rahvusvahelist õiguslikku ja operatiivkoostööd ühiste uurimisrühmade, vastastikuse õigusabi ja rakkerühma mehhanismide kaudu, et tagada suurkorruptsiooni tõhus ja tulemuslik riikidevaheline (piiriülene) uurimine.

— Tugevdatakse e-deklaratsioonide süsteemi, sealhulgas selle e-õppe komponenti, ning suurendatakse riikliku ametialase aususe ameti muud tegevus- ja analüüsisuutlikkust, muu hulgas riikliku ametialase aususe ameti organisatsioonilise struktuuri ümberkujundamise kaudu olemasoleva personali ja palgafondi piires, ning parandatakse varade ja huvide konflikti deklaratsioonide ja kontrolli õigusraamistikku, sealhulgas andes vajalikud ametlikud load ja kviteerides aususeinspektorite kontrollimenetluste korral juriidilistelt isikutelt saadud elektroonilisi päringuid/andmeid.

— Tagatakse pangapettusega seotud vara tagasivõitmise strateegia tõhus rakendamine, järelevalve ja ajakohastamine.

— Tugevdatakse kuritegeliku vara tagasivõitmise ameti suutlikkust ja võimekust ning parandatakse kuritegeliku vara arestimisel, konfiskeerimisel, haldamisel ja lõplikul tagasivõitmisel saavutatud tulemusi.

— Edendatakse parimaid tavasid laiendatud konfiskeerimise kohaldamisel suurkorruptsiooni, raske ja organiseeritud kuritegevuse ning rahapesu juhtumite puhul.

— Tagatakse uue riikliku korruptsioonivastase strateegia kui kõigil tasanditel korruptsiooni ennetamise ja selle vastu võitlemise põhivahendi heakskiitmine ja rakendamine.

— Jätkatakse teadlikkuse suurendamist korruptsiooni eri vormide ja liikide ning nende ärahoidmise kohta.

— Tõhustatakse kõrgete ametnike korruptsioonijuhtumite uurimise ja nende eest vastutusele võtmise süsteemi, tagades kohtumenetluste läbipaistvuse ja erapooletuse, muu hulgas luues avatud meediakajastuse jaoks vajalikud tingimused. Seoses sellega peaks korruptsioonijuhtumeid käsitlev prokuratuur keskenduma suurkorruptsioonile ja suurendama oma suutlikkust selle vastu võidelda.

— Korruptsioonijuhtumeid käsitlev prokuratuur peaks edendama rahvusvahelist õiguskoostööd oma välispartneritega suurkorruptsiooni ja rahapesu juhtumite uurimisel, pidades eelkõige silmas kuritegude rahvusvahelist mõõdet.

— Korruptsioonivastases võitluses saavutatakse konkreetsemaid tulemusi, parandades seda põhjendatud uurimiste, aga ka hoiatavamate sanktsioonide ja süüdimõistvate otsuste täideviimise abil, eelkõige kõrgete ametnike puhul.

— Tagatakse tõhus koostöö asjaomaste ELi institutsioonide ja asutustega, sealhulgas Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF), ja nende abistamine ELi vahendite haldamise ja kontrolliga seotud kohapealsetes kontrollides ja inspekteerimistel ning koostöö Euroopa Prokuratuuriga ja tema abistamine liidu finantshuve kahjustavate kuritegude uurimisel ja nende eest süüdistuse esitamisel.

— Jätkatakse Moldova Vabariigi õigusaktide ühtlustamist ELi pettustevastase võitluse valdkonna õigustikuga ning rakendatakse ELi õigusaktide sätteid, nagu on ette nähtud assotsieerimislepingu asjaomastes lisades.

Võitlus rahapesu, terrorismi rahastamise ja finantskuritegevuse vastu

— Tagatakse rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse õigusraamistiku nõuetekohane rakendamine ja täielik järgimine kooskõlas asjakohase ELi õigusraamistiku ja rahapesuvastase töökonna (FATF) standarditega.

— Võetakse MONEYVALi poolt vastastikuse hindamise protsessi viiendas voorus antud soovituste rakendamise järelmeetmeid.

— Võetakse vastu ajakohastatud riikliku rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase võitluse strateegia ning tagatakse selle tõhus rakendamine, et parandada rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemi kooskõlas MONEYVALi ja FATFi soovitustega.

— Tugevdatakse veelgi rahapesu andmebüroo suutlikkust ja võimekust ning tagatakse selle hea koostöö partneritega ELi liikmesriikides.

— Tagatakse läbipaistvus, a) rakendades juriidilise isiku registreerimisel tõhusat tuvastamist tegelike tulusaajate registris tehtava sidusa isikusamasuse kontrolliga, b) tagades üldsuse juurdepääsu tegelike tulusaajate registri põhiandmetele ja juriidiliste isikute põhiandmetele, c) tagades riiklikele õiguskaitseasutustele ja kuritegeliku vara tagasivõitmisega tegelevatele ametnikele ELi ja FATFi nõuete kohaselt veebipõhise juurdepääsu maksekontode registrile.

— Tugevdatakse rahvusvahelist õigus- ja operatiivkoostööd ühiste uurimisrühmade, vastastikuse õigusabi ja rakkerühma mehhanismide kaudu, et tagada kõrgema tasandi rahapesujuhtumite tõhus ja tulemuslik riikidevaheline (piiriülene) uurimine.

Organiseeritud kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine

— Töötatakse välja uus ja terviklik poliitikadokument organiseeritud kuritegevuse ennetamise ja selle vastu võitlemise kohta, tuginedes eelmisele, 2011.–2019. aasta strateegiale.

— Luuakse paralleelne finantsuurimise süsteem, mis keskendub organiseeritud kuritegevusest saadud vara tuvastamisele, arestimisele ja konfiskeerimisele, ning arendatakse seda tulemuslikult.

— Töötatakse koos Europoli, Eurojusti ja teiste rahvusvaheliste partneritega välja tõhus koostöösüsteem organiseeritud kuritegelike rühmituste uurimiseks ning organiseeritud kuritegevuse loodud ja välismaal asuva vara tuvastamiseks, arestimiseks ja konfiskeerimiseks.

— Tegeldakse ühtlustamisega, et tagada maksu- ja majanduskuritegude alaste pädevuste kõige tõhusam jaotus eri ametiasutuste vahel.

— Suurendatakse Moldova ametiasutuste osalemist Ida-Euroopa organiseeritud kuritegevuse analüüsiprojektis.

— Arendatakse kohtuekspertiisi keskuse suutlikkust ja võimekust kooskõlas Euroopa normide ja parimate tavadega kohalikul ja riiklikul tasandil.

Politsei/õiguskaitse

— Töötatakse välja uus poliitikadokument avaliku korra ja julgeoleku kohta, milles määratakse kindlaks asjaomaste institutsioonide (sealhulgas politsei ja karabinjeeride) ülesanded ja volitused siseministeeriumi haldusalas, võttes arvesse olemasolevaid probleeme ja häid rahvusvahelisi tavasid.

— Edendatakse operatiiv- ja strateegilist koostööd Europoliga, sealhulgas jagades operatiiv- ja strateegilist teavet.

— Osaletakse aktiivsemalt ELi poliitikatsüklis, milles käsitletakse organiseeritud ja rasket rahvusvahelist kuritegevust, ja EMPACTis.

— Jätkatakse ulatuslikku politseireformi kooskõlas Euroopa normide ja parimate tavadega, et veelgi täiustada riiklikul ja kohalikul tasandil kättesaadavat, aruandekohustuslikku, tõhusat, läbipaistvat, korruptsioonivaba, professionaalset ja piisavalt rahastatud politseiteenistust.

— Suurendatakse aruandekohustust ning tagatakse, et politseile ei avaldata lubamatut mõju.

— Tõhustatakse koostalitlusvõime ja andmevahetuse abil finantsteabe-, politsei-, finantsuurimis-, maksu- ja tolliasutuste ja -üksuste operatiivkoostööd (koostegutsemisvõimet), näiteks individuaalselt kohandatud andmevahetuskokkulepete alusel. Operatiivkoostöö hõlbustamiseks tuleks ametisse nimetada asutustevahelised kontaktametnikud. Tuleks kaaluda ajutisi töötajate vahetusi koolituseesmärgil.

— Jätkatakse ühise õiguskaitsekoolituse keskuse arendamist „Stefan cel Mare“ akadeemia funktsionaalselt iseseisva üksusena, et tagada piisav baaskoolitus ja erialane täienduskoolitus, sealhulgas vajaduse korral erikoolitus. Tuginedes Moldova Vabariigi ja Euroopa Politseikolledži (CEPOL) vahel 2012. aastal kokku lepitud töökorrale, arendab ühine õiguskaitsekoolituse keskus tihedaid tegevusalaseid sidemeid CEPOLi ja ELi liikmesriikide politsei koolitusasutustega.

Ebaseaduslikud uimastid

— Jätkatakse koostööd uimastiennetuse valdkonnas piirkondlike projektide ja programmide kaudu ning viies uimastipoliitika täielikult vastavusse ELi seisukohtadega. Tagatakse 2020.–2027. aasta riikliku uimastitevastase strateegia rakendamine ja täielik osalemine programmis „EU4Monitoring Drugs“, mida viib ellu Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus.

— Luuakse riikliku uimastitevastase võitluse amet ja rakendatakse see tööle.

Inimkaubandus

— Tagatakse inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise riikliku strateegia (2018–2023) jätkuv rakendamine.

— Suurendatakse õiguskaitse-, prokuratuuri- ja kohtuasutuste suutlikkust, et tagada koostöö ELi ametite ja liikmesriikidega inimkaubanduse tõkestamisel ja selle vastu võitlemisel.

— Suurendatakse suutlikkust tagada varajane tuvastamine ning tõhus ja nõuetekohane abi ja tugi kõigile inimkaubanduse ohvritele või võimalikele ohvritele, sealhulgas õiguslik, meditsiiniline, psühholoogiline ja sotsiaalne abi kutseasutuste / valitsusväliste organisatsioonide kaudu, võttes arvesse soopõhist ja laste suhtes tundlikku lähenemisviisi.

Küberkuritegevus

— Suurendatakse jõupingutusi küberkuritegevusevastases võitluses ja luuakse muu hulgas Budapesti konventsiooniga kooskõlas olev terviklik õigus- ja institutsiooniline raamistik.

— Suheldakse ELi partnerinstitutsioonidega koolitussuutlikkuse alal ja küberkuritegevusevastase võitluse tehnilise võimekuse loomiseks.

Küberturvalisus

— Tagatakse selliste meetmete rakendamine, mis on seotud Moldova Vabariigi 2019.–2024. aasta infoturbestrateegia küberturvalisuse komponendi ja sellega seotud tegevuskavaga.

— Tugevdatakse küberturvalisust, võttes siseriiklikku õigusesse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberturvalisuse direktiiv).

— Luuakse riiklik infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT) ja määratakse ametisse selle liikmed ning küberturvalisuse tagamisega tegelevate asutuste vahel kehtestatakse selge tööjaotus ja volituste jaotus.

— Töötatakse välja lähenemisviis koostöö tõhustamiseks küberjulgeoleku valdkonnas, vahetades teavet ja parimaid tavasid, eelkõige seoses ELi 5G küberturvalisuse meetmepaketi lähenemisviisi järgimise kohta.

Andmekaitse

— Jätkatakse isikuandmete kaitse valdkonnas siseriikliku õigusraamistiku ühtlustamist liidu õigusaktidega, keskendudes eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele nr 2016/679 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2016/680.

— Jätkatakse kõikides valdkondades isikuandmete kaitset reguleeriva õigusraamistiku rakendamist, et tagada kõrgetasemeline andmekaitse vastavalt Euroopa ja rahvusvahelistele õigusaktidele ja normidele.

Liikuvus, ränne, varjupaik ja piirihaldus

— 3–4 aasta jooksul — Tagatakse kõigi viisanõude kaotamise kriteeriumide ning viisanõudest vabastamise peatamise korra aruannetes esitatud komisjoni soovituste järjepidev täitmine. — Jätkuvalt tagatakse ELi ja Moldova Vabariigi tagasivõtulepingu tõhus rakendamine. — Tugevdatakse operatiivkoostööd, et kiiresti vähendada Moldova kodanike poolt Schengen+ alal esitatud alusetute varjupaigataotluste arvu. — Jätkatakse viisavaba reisimisega kaasnevate õiguste ja kohustuste teemaliste teabekampaaniate ja teadlikkuse suurendamise ürituste korraldamist. — Tugevdatakse veelgi piirihaldust, sealhulgas asjaomaste riiklike asutuste (nt piirivalve ja toll) tõhusat koostööd, ning säilitatakse piirikontrolli ja piirivalve kõrge kvaliteet. — ELi ja Moldova Vabariigi piiril tõhustatakse piirihaldusalast operatiivkoostööd ning parandatakse selleks muu hulgas strateegilise ja operatiivteabe vahetamist. — Jätkatakse koostöö tugevdamist Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga (Frontex), sealhulgas koostööd integreeritud piirihalduse valdkonnas, koolitustes, piirkonnast pärit vaatlejate osalemisel ühisoperatsioonides ja teabevahetuses idapartnerluse riskianalüüsi võrgustiku kaudu. — Töötatakse välja uus rände ja varjupaiga valdkonna strateegilise arengu käsitus, et täita riiklikus arengustrateegias esitatud valitsuse eesmärgid ja üleilmse rändekokkuleppe eesmärgid, millest Moldova Vabariik on kinni pidanud. — Valmistatakse ette ja rakendatakse uus rände- ja varjupaigapoliitika dokument (tuginedes varasemast, 2011.–2020. aasta strateegiast saadud kogemustele ja praegustele väljakutsetele). — Jätkatakse abi osutamist Moldova Vabariigi kodanike taasintegreerimiseks ja töötatakse välja uus poliitikadokument, et toetada välismaalt tagasipöörduvate Moldova kodanike taasintegreerimist (tuginedes esilekerkivatele vajadustele ja 2017.–2020. aasta tegevuskava rakendamisel saadud kogemustele) ning haavatavatesse ja marginaliseeritud kogukondadesse kuuluvate inimeste integreerimist, tegeldes samal ajal ebaseadusliku rände algpõhjustega nendes konkreetsetes rühmades. — Jätkatakse praktilise koostöö arendamist ELi ja Moldova Vabariigi liikuvuspartnerluse raames. — Tõhustatakse teabevahetust uues rände- ja varjupaigaleppes kavandatud raamistikus.

— 7 aasta jooksul — Jätkatakse ka edaspidi piisava taristu, tehnilise varustuse, IT-süsteemide, rahaliste vahendite ja inimressursi pakkumist vastavalt Moldova Vabariigi integreeritud piirihalduse strateegiale ja tegevuskavale. — Koostatakse ja rakendatakse neljas riikliku integreeritud piirihalduse poliitikadokument (eelmise 2018.–2023. aasta strateegia õppetundide alusel). — Parandatakse olemasolevat taristut (sealhulgas kinnipidamiskeskusi) ja vastutavate asutuste isikkoosseisu komplekteerimist, et tagada ebaseaduslikult riigis elavate ja/või sealt läbi sõitvate kolmandate riikide kodanike tõhus tagasisaatmine Moldova Vabariigi territooriumilt ning haldusarestis viibivate sisserändajate inimõiguste austamine. — Jätkatakse olemasoleva integratsiooniraamistiku tugevdamist integratsioonikeskuste kaudu ja eelkõige edendatakse haavatavatesse ja marginaliseeritud kogukondadesse kuuluvate inimeste integreerimist ning tegeldakse ebaseadusliku rände algpõhjustega nendes konkreetsetes rühmades. — Jätkuvalt rakendatakse tõhusalt varjupaigaalaseid õigusakte, milles nähakse ette kindel raamistik rahvusvahelist kaitset vajavate isikute kaitseks, ja selleks tugevdatakse varjupaigataotlejate vastuvõtukeskuse taristut. — Diasporaa valdkonnas rakendatakse terviklikku lähenemisviisi ning suurendatakse riigi ja kohalike omavalitsuste suutlikkust diasporaaga seotud küsimustes. — Töötatakse välja tõhusamad viisid seadusliku ja korduvrände võimaluste pakkumiseks, sealhulgas tööjõurände kavad, austades kehtivaid riiklikke õigusakte ja pädevusi ning kõigi võõrtöötajate inimõigusi.

Õiguskoostöö

— Tugevdatakse Moldova Vabariigi ja Eurojusti koostööd.

— Ühinetakse mitmepoolsete konventsioonidega, mis käsitlevad õigusalast koostööd tsiviilasjades, eelkõige 1970. aasta konventsiooniga tsiviil- ja kaubandusasjades välisriigis tõendite kogumise kohta, ning rakendatakse neid.

— Töötatakse selle nimel, et ühineda mitmepoolsete lastekaitse konventsioonidega, eelkõige Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverentsi konventsioonidega perekonnaõiguse kohta, näiteks 1996. aasta konventsiooniga vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvuse, kohaldatava seaduse, tunnustamise, kohtuotsuste täitmise ja koostöö kohta ning 2007. aasta konventsiooniga laste ja teiste pereliikmete elatise rahvusvahelise sissenõudmise kohta, ja neid rakendada, tuginedes kavandatavate teostatavusuuringute tulemustele.

IV. Majanduskoostöö ja valdkondlik koostöö

Lepinguosalised teevad koostööd majandusarengu ja majandusintegratsiooni edendamiseks tihedama valdkondliku koostöö kaudu. Moldova Vabariik teavitab ELi korrapäraselt ühtlustamise seisust spetsialiseerunud allkomiteede kaudu ning vajaduse korral ja mõlema lepinguosalise nõusolekul annab EL abi ja eksperditeadmisi, et aidata Moldova Vabariiki selles protsessis.

1. Kliimameetmed

Lepinguosalised teevad koostööd, et süvendada kliimamuutustealast dialoogi ja koostööd järgmistel eesmärkidel.

— 3–4 aasta jooksul — Teha Moldova Vabariigiga koostööd, et töötada välja ja rakendada pikaajaline poliitikadokument vähese kasvuhoonegaaside heite kohta, mis kajastab Euroopa rohelise kokkuleppe kogu majandust hõlmavat lähenemisviisi. — Jätkata koostööd Moldova Vabariigiga ja tema abistamist Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide ülevõtmisel. — Teha koostööd kodanikuühiskonna, noorte ja kohalike sidusrühmadega, et peavoolustada teadlikkust kliimamuutuste mõjust, mis peaks käitumises kaasas tooma positiivseid muutusi. — Jätkata õigusaktide ühtlustamist assotsieerimislepingus nimetatud ELi kliima-alaste õigusaktidega, samuti energiaühenduse kontekstis. — Teha koostööd Pariisi kokkuleppe rakendamiseks. — Püüda muuta COVID-19-järgsete majanduse keskkonnahoidliku taastamise meetmete raames majandus kliimamuutustele vastupanuvõimelisemaks ja keskkonnahoidlikumaks ning saavutada keskkonna- ja kliimaeesmärgid.

— 7 aasta jooksul — Teha Moldova Vabariigiga koostööd heitkogustega kauplemise süsteemi ja muude CO2 hinnastamise mehhanismide väljatöötamisel. — Teha Moldova Vabariigiga koostööd, et saavutada 2050. aastaks riigi majanduse kliimaneutraalsus.

2. Keskkond

Lepinguosalised teevad koostööd järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— 3–4 aasta jooksul — Jätkata ELi keskkonnaalaste õigusaktide ühtlustamist asjakohaste poliitikadokumentide, õigusaktide ja teiseste õigusaktidega, eelkõige jäätmekäitluse, reovee puhastamise, kestliku veemajanduse, tööstussaaste, kemikaalide, looduskaitse, metsade arendamise ja majandamise, õhukvaliteedi ja kliimamuutuste valdkonnas. — Viia lõpule sektori institutsiooniline reform, et luua usaldusväärne keskkonnahaldus, millel on vajalikud eelarveeraldised ja personal ELi keskkonnaõigustiku rakendamiseks ja selle täitmise tagamiseks. Arendada ja rakendada keskkonnavaldkonnas majandusvahendeid. — Teha Moldova Vabariigiga koostööd rohelise ja ringmajanduse arendamisel ning loodusvarade kestliku majandamise tagamisel, aidates sellega kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele. — Algatada keskkonnajuhtimis- ja -auditeerimissüsteemi (EMAS) edendamise protsess, et julgustada organisatsioone ja avaliku sektori asutusi parandama oma keskkonnaalaseid ja kestliku arengu tulemusi. — Teha koostööd selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamisel, milles EL ja Moldova Vabariik on osalised. — Teha koostööd sellistes konkreetsetes valdkondades nagu taasmetsastamine, metsastamine ja kestliku metsamajanduse kiirendamine, elurikkuse kaitse ja kaitsealade asjakohane majandamine. — Teha koostööd, et parandada Moldova Vabariigi veevarude majandamist piiriüleses kontekstis, järgides ELi tasandi parimaid tavasid. — Teha vajaduse korral koostööd sellise poliitika rakendamisel, mille eesmärk on tagada Dnestri jõe veeressursside kestlik majandamine vesikonna tasandil. — Luua hästi toimiv keskkonnaküsimustega tegelev kodanikuühiskonna võrgustik, mis suudab otsustusprotsessis tulemuslikult osaleda. — Tagada keskkonnaalaste õigusaktide tõhus täitmine.

— 7 aasta jooksul — Teha Moldova Vabariigiga koostööd, et liikuda kaasaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majanduse ülesehitamise suunas kooskõlas vähese heitega ringmajanduse arengu põhimõtetega ja Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärkidega, sealhulgas lõimides keskkonnaküsimused kõikidesse majandussektoritesse.

3. Digimajandus ja -ühiskond

Lepinguosalised teevad vajaduse korral koostööd, et ELi ja Moldova Vabariigi assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud ELi õigusaktid õigeaegselt ja täielikult rakendada. Peale selle teevad lepinguosalised koostööd, et tugevdada digitaalsete turgude ühtlustamist ELiga ja idapartnerluse riikide vahel ning edendada asjakohaseid riiklikke algatusi Moldova Vabariigis. Lepinguosalised soodustavad ELi kosmoseprogrammi, eelkõige Galileo, Copernicuse ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) pakutavate tasuta ja avatud andmete ja teenuste kasutuselevõttu, millel on oluline potentsiaal digimajanduses ja tõenduspõhises poliitikakujundamises. Lepinguosalised teevad koostööd järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— 3–4 aasta jooksul — Jätkata Moldova õigusaktide ühtlustamist ELi õigusaktidega elektroonilise side ja ruumiandmete taristu valdkonnas. — Teha tööd selle nimel, et saavutada elektrooniliste usaldusteenuste võimalik vastastikune tunnustamine ELiga, mis on projekti „EU4Digital“ peamine väljund. — Rakendada Moldova Vabariigis piirkondlikku rändlusteenuse lepingut ja kuue idapartnerluse riigi vahelist piirkondlikku raadiospektrilepingut. — Rakendada Moldova Vabariigis riikliku lairibaühenduse strateegia kooskõlas ELi õigusaktide ja parimate tavadega, eelkõige digitaristute turvalisuse osas. — Toetada e-valitsuse tegevuskava rakendamist, pöörates erilist tähelepanu kodanikele ja ettevõtjatele pakutavatele piiriülestele e-teenustele, mis on projekti „EU4Digital“ oluline väljund.

— 7 aasta jooksul — Edendada Moldova Vabariigis digimajandust, eelkõige digioskusi, IKT-haridust, kosmosepõhiste andmete ja teenuste kasutuselevõttu, digitaalset innovatsiooni, idufirmade ökosüsteeme ja küberturvalisust. — Hõlbustada digipöörde saavutamiseks digitaalset juhtimist ruumiandmete standardimise kaudu vastavalt ELi parimatele tavadele.

4. Haridus, koolitus, noored ja sport

Lepinguosalised teevad koostööd, et haridus- ja koolitussüsteeme üldiselt ajakohastada ja nende kvaliteeti suurendada. See koostöö hõlmab järgmist.

— Jätkatakse haridusreformide läbiviimist, et anda haridust tulemuslikumalt ja sobivamalt.

— Töötatakse välja ja rakendatakse uus riiklik haridusstrateegia „Haridus 2030“ ja selle rakendusprogramm.

— Digitaliseeritakse hariduse andmine. Viiakse innovatsioon ja digioskused kõigisse õpikeskkondadesse.

— Ühendatakse ja lõimitakse haridus, teadusuuringud ja innovatsioon paremini, et toetada Moldova Vabariigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut.

— Julgustatakse rakendama kutsehariduses ja -koolituses strateegilist lähenemisviisi, et tagada selle kättesaadavus, kvaliteet ja asjakohasus.

— ELi programmide ja algatuste kaudu tugevdatakse koostööd ning suurendatakse suutlikkust ja liikuvust ning soodustatakse Moldova Vabariigi aktiivset osalemist Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpuse programmides.

— Parandatakse õpetajate põhi- ja täiendkoolituse kvaliteeti, suurendatakse õpetajakarjääri atraktiivsust ning suurendatakse õpetajate karjäärivõimalusi.

— Parandatakse õppematerjalide, sealhulgas uute õppekavadega kohandatud õpikute kvaliteeti.

— Tugevdatakse noortepoliitikat käsitlevat strateegilist lähenemisviisi, tõhustatakse vahetusi ja koostööd mitteformaalse hariduse valdkonnas.

— Täiustatakse kaasavat haridust ja koolitust kõikidel tasanditel.

— Luuakse elukestva õppe ökosüsteem, mis sisaldab eelnevate töökogemuste funktsionaalset valideerimist.

Osana üldistest jõupingutustest haridussüsteemi kvaliteedi ja asjakohasuse parandamiseks ning tihedamate sidemete loomiseks tööturuga teevad lepinguosalised koostööd järgmiste eesmärkide täitmiseks.

— 3–4 aasta jooksul — Jätkatakse kutse- ja ülikoolihariduse, sealhulgas meditsiinihariduse kohandamist Euroopa miinimumnõuetega. — Korraldatakse Moldova ülikoolid, eelkõige pedagoogilised ülikoolid ümber, et optimeerida ressursse ning muuta õpingute asjakohasust ja sisu. — Tugevdatakse kvaliteedikontrolli süsteemi, sealhulgas rahvusvahelisemate hindamiste kaudu. — Jätkatakse korruptsioonivastaste meetmete tugevdamist kõigis valdkondades. — Lõimitakse koolipõhine kutseharidus ja -koolitus ning duaalne kutseõpe, et suurendada asjakohasust ja tööalast konkurentsivõimet. — Korraldatakse täielik uutele õppekavadele vastav õpetajakoolitustsükkel. — Luuakse usaldusväärne haridusandmebaas, et oleks võimalik ellu viia tõenduspõhiseid reforme, mille järel hinnataks võetud meetmeid. — Ajakohastatakse haridusvaldkonna poliitikaraamistikku vastavalt saadud kogemustele. — Jätkatakse kõigi hariduse juhtimisega seotud haldusasutuste ja ametite institutsioonilise suutlikkuse suurendamist.

Lepinguosalised teevad koostööd ka järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— Vahetatakse teavet ja häid tavasid spordi ja kehalise aktiivsuse valdkonnas, keskendudes tervislikele eluviisidele, keskkonnale, spordi sotsiaalsetele ja hariduslikele väärtustele ning heale juhtimistavale spordis.

— Jätkatakse koostööd iga-aastasel Euroopa spordinädalal.

5. Rahvatervis

Lepinguosalised teevad koostööd järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— Töötatakse välja uus tervishoiupoliitika dokument, mis sisaldab e-tervise komponenti, et parandada tervishoiuteenuste kättesaadavust ja kvaliteeti.

— Käsitletakse tervise soolisi aspekte, võttes eelkõige arvesse naistele eriomaseid terviseriske ja haigusi.

— Töötatakse välja ja rakendatakse mitmeaastane riiklik rahvatervise arendamise kava.

— Rakendatakse uus mittenakkuslike haiguste ennetamise ja tõrje riiklik programm, et vähendada haiguskoormust ja riskitegurite esinemissagedust ning parandada haiguste tõrjet vastavalt kestliku arengu tegevuskavale 2030.

— Suurendatakse terviseteadlikkust ning võimestatakse kogukondi ja elanikke, et nad võtaksid omaks tervislikuma elustiili.

— Tugevdatakse koostööd rahvatervise valdkonnas, eelkõige selleks, et parandada valmisolekut pandeemiaks ja rahvusvaheliste tervise-eeskirjade rakendamist, ning tugevdatakse tervishoiusüsteeme.

— Jätkatakse ELi õigusaktide ühtlustamist nakkushaiguste ning siirdamiseks ettenähtud inimelundite kvaliteedi ja ohutuse valdkonnas.

— Valmistatakse ette ja alustatakse inimtervishoius kasutatavate ravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlustamisnõukogu (ICH) suuniste rakendamist.

6. Majandusareng ja turuvõimalused

Lepinguosalised teevad koostööd, et toetada Moldova Vabariiki täielikult toimiva turumajanduse loomisel ning oma poliitika järkjärgulisel ELi poliitikaga paremini vastavusse viimisel kooskõlas makromajandusliku stabiilsuse, riigi rahanduse usaldusväärsuse, tugeva finantssüsteemi ja kestliku maksebilansi juhtpõhimõtetega. Koostöö aitab eelkõige kaasa järgmiste eesmärkide saavutamisele.

— Jälgida makromajanduslikku arengut, arutada peamisi poliitilisi probleeme ja vahetada teavet parimate tavade kohta, tugevdades korrapärast dialoogi makromajanduse teemal, et parandada majanduspoliitika kujundamise kvaliteeti.

— Jätkata Moldova Keskpanga ja riikliku finantsturgude komisjoni sõltumatuse, reguleerimisvolituste ja suutlikkuse suurendamist finantssektori reguleerimise ja järelevalve poliitika valdkonnas, et tagada finantssektori usaldusväärsus.

— Jagada ELi kogemusi raha- ja vahetuskursipoliitika alal, sealhulgas euro rahvusvahelise rolli teemal, et veelgi suurendada Moldova Vabariigi suutlikkust nimetatud valdkondades.

— Tugevdada riigi omandipoliitikat, et suurendada riigi omandis olevate ettevõtete tõhusust ja vähendada eelarveriske ning erastada avatult, konkurentsivõimeliselt ja läbipaistvalt kooskõlas ELi parimate tavadega.

— Täita ühtse euromaksete piirkonnaga (SEPA) ühinemise kriteeriumid.

— Parandada institutsioonilist suutlikkust, tõhusust, läbipaistvust ja konkurentsi reguleerivat raamistikku.

7. Äriühinguõigus, raamatupidamine ja auditeerimine ning ühingujuhtimine

Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistada Moldova Vabariiki ette assotsieerimislepingu asjaomastes lisades nimetatud liidu ja rahvusvaheliste õigusaktide rakendamiseks eelkõige järgmistel eesmärkidel.

— Ühtlustada Moldova Vabariigi auditeerimise ja raamatupidamise alased õigusaktid assotsieerimislepingu II lisas loetletud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega.

— Vahetada lepinguosaliste vahel kokku lepitud vormis ajakohast, asjakohast ja täpset teavet kehtivate õigusaktidega seotud olukorra ja ELi õigusele vastavuse kohta, et rakendada ELi õigust vastavalt kokku lepitud ajakavale.

— Teha kindlaks valdkonnad, kus tuleks pakkuda koolitusi, suurendada suutlikkust ning jagada eriteadmisi.

— Jätkata inspektuuride ja mitmesuguste kontrolliasutuste süsteemi reformi elluviimist, et suurendada tõhusust ja vähendada korruptsiooni ulatust, pidades silmas lõppeesmärki parandada ettevõtluskeskkonda ning tõhustada õigusaktide ja standardite täitmist.

— Arendada äriühinguõiguse, raamatupidamise ja auditeerimise ning ühingujuhtimisega tegelevate Moldova Vabariigi riigiasutuste haldussuutlikkust.

— Alustada arutelusid äriühingute tegelike tulusaajate registri loomiseks.

— Parandada õigusraamistikku, mis reguleerib ettevõtete maksejõuetuse lahendamist / ettevõtete sulgemist.

8. Tööhõive, sotsiaalpoliitika ja võrdsed võimalused

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada kõigile inimväärne töö ja õiglased töötingimused, suurendavad võrdseid võimalusi ja juurdepääsu tööturule ning võitlevad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu. Lepinguosalised teevad inimväärse töö ja õiglaste töötingimuste tagamiseks järgmist koostööd.

— 3–4 aasta jooksul — Assotsieerimislepingus ette nähtud ajakava kohaselt ühtlustatakse Moldova õigusaktid täielikult ELi õigusaktidega, mis käsitlevad töötajate õigusi ning tööohutust ja töötervishoidu, ning tagatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standardite järgimine. — Luuakse töötervishoiu ja tööohutuse ning töötaja õiguste ja töötingimuste jaoks tõhus tööinspektsioonisüsteem ning viiakse see kooskõlla ILO standarditega (õiguslik raamistik ja suutlikkus). — Töötatakse välja toimimisviis deklareerimata töö ja mitteametliku tööhõive vastu võitlemiseks. — Tugevdatakse tööturu vaatlusrühma suutlikkust. — Tagatakse tõhus sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised.

— 7 aasta jooksul — Rakendatakse tõhusalt töötajate õigusi ning töötervishoidu ja tööohutust käsitlevaid õigusakte, eelkõige: — tugevdatakse haldus- ja täitesuutlikkust, eelkõige tööinspektsiooni ja asjaomaseid kohtuorganeid; — koolitatakse sotsiaalpartnereid ja muid asjaomaseid sidusrühmi, nagu kohtunikke jms, ning suurendatakse nende teadlikkust. — Rakendatakse deklareerimata töö ja mitteametlikku tööhõive vastast toimimisviisi ja jälgitakse selle tulemusi.

Võrdsete võimaluste ja tööturule juurdepääsu suurendamine

— 3–4 aasta jooksul — Töötatakse välja poliitilised põhimõtted tööturul osalemise suurendamiseks. — Täiustatakse poliitilisi lähenemisviise, et toetada noorte tööellu astumist. — Suurendatakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest vastutavate riigiasutuste ja institutsioonide, eriti tööturuasutuste ja sotsiaalteenistuste suutlikkust. — Parandatakse naiste pääsu tööturule ja püütakse saavutada meeste ja naiste võrdõiguslikkus tasustataval tööl, kaitstes sealhulgas nõuetekohaselt rasedaid töötajaid ja tagades sooliselt võrdse töötasu.

— 7 aasta jooksul — Suurendatakse tööhõive- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamise ja rakendamise eest vastutavate riigiasutuste ja institutsioonide, eriti tööturuasutuste ja sotsiaalteenistuste suutlikkust.

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu

— 3–4 aasta jooksul — Tagatakse aktiveerimist (tööturul osalemist) toetav sotsiaalkaitsesüsteem ning sotsiaalabi- ja pensioniskeemide piisavus ja jätkusuutlikkus.

9. Tarbijakaitse

Lepinguosalised teevad koostööd, et valmistuda assotsieerimislepingu asjakohases lisas nimetatud ELi ja rahvusvaheliste õigusaktide rakendamiseks, tegutsedes järgmistel eesmärkidel.

— 3–4 aasta jooksul — Rakendada tarbijakaitseameti mitmeaastane institutsiooniline arengukava. — Rakendada riikliku toiduohutusameti mitmeaastane institutsiooniline arengukava. — Vaadata läbi tarbijakaitsealase koostöö määruse (EÜ) nr 2006/2004 ülevõtmine, arvestades, et see asendati alates 17. jaanuarist 2020 tarbijakaitsealase koostöö määrusega (EL) 2017/2394, millega kehtestati pädevatele asutustele täiendavad miinimumvolitused ja -nõuded ning muud asjakohased sätted. — Saavutada nõusolek lisada tarbijavaidluste kohtuvälist lahendamist käsitlev direktiiv 2013/11/EL (tarbijavaidluste kohtuvälise lahendamise direktiiv) nende ELi tarbijakaitse õigusnormide loetellu, millega tuleb saavutada kooskõla.

— 7 aasta jooksul — Luua ja käivitada riiklik süsteem, mille eeskujuks on ELi kiire teabevahetuse süsteem ning mis võimaldab riigi sidusrühmadel vahetada tõhusalt teavet toiduks mittekasutatavate ohtlike tarbekaupade kohta ja neid tagasi kutsuda. — Tuginedes ELi hinnangule kõnealuse riikliku süsteemi vastavuse kohta üldise tooteohutuse direktiivile, arutavad lepinguosalised võimalikke edasisi samme oma koostöös. — Luua ja käivitada ELi toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi mudelil põhinev süsteem teabe vahetamiseks ohtlike toidukaupade kohta. — Lõimida erinevad toiduohutusega tegelevad kontrolliüksused (piiripunktid, taime- ja loomatervisega tegelevad asutused ning riiklik põllumajanduskultuuride ja mulla katsetamise ja sertifitseerimise keskus) ühtselt hallatavasse juhtimisinfosüsteemi. — Arendada edasi riskipõhiseid juhtimisanalüüsi kontrollimenetlusi toiduainete ja toiduks mittekasutatavate toodete valdkonnas ja neid rakendada. — Hinnata perioodiliselt tarbijakaitseameti mitmeaastast institutsioonilist arengukava ja muuta seda vajaduse korral. — Hinnata perioodiliselt riikliku toiduohutusameti mitmeaastast institutsioonilist arengukava ja muuta seda vajaduse korral. — Jätkata Moldova Vabariigi sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete õigusliku ja normatiivse raamistiku ELi õigustikuga vastavusse viimist. — Jätkata Moldova Vabariigi õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist asjakohaste ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega. — Soodustada sõltumatute tarbijaühenduste, sealhulgas valitsusväliste tarbijaorganisatsioonide arengut, parandada kontakte tarbijate esindajate vahel ning edendada ametiasutuste ja valitsusväliste organisatsioonide tarbijakaitsealast koostööd. — Tugevdada haldussuutlikkust tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamisel Moldova Vabariigis, eelkõige pakkudes valitsusametnikele ja muudele tarbijate huve kaitsvatele isikutele koolitust ELi õigusaktide ülevõtmise ning rakendamise ja täitmise kohta.

10. Statistika

Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada Moldova Vabariigi riikliku statistikasüsteemi vastavus Eurostati statistikanõuete kogumikus olevatele ELi statistikanormidele ning vastavus Euroopa statistika tegevusjuhisele, milles on esitatud Euroopa statistikasüsteemis kehtivad statistika arendamise, tegemise ja levitamise põhimõtted. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— 3–4 aasta jooksul — Tagada riikliku statistikaameti ja muude riiklike asutuste (ametliku statistika tegijate) ametialane sõltumatus. — Arendada riikliku statistikaameti, Moldova Keskpanga ja muude riiklike ametliku statistika tegijate suutlikkust. — Ajakohastada riikliku statistikaameti ja Moldova Keskpanga infotehnoloogiasüsteeme. Ajakohastamise käigus tuleks (riikliku statistikaameti) IKT-taristu kinnistada kehtivas õigusraamistikus ning võtta statistika tegemisel ja andmete levitamisel kasutusele uued tehnoloogiad ning ajakohased meetodid. — Tugevdada riikliku statistikasüsteemi koordineerimist, sealhulgas teiste riiklike asutuste (ametliku statistika tegijate) identifitseerimist, heakskiitmist ja formaliseerimist. — Tugevdada kvaliteedijuhtimist kooskõlas Euroopa kvaliteedistandarditega ja tugevdada riikliku statistikaameti suutlikkust võtta vastu kvaliteedijuhtimissüsteem. — Töötada välja Euroopa kvaliteedinormide kohased süstemaatilised kvaliteedi hindamise ja aruandluse suunised. — Standardida vastamiskadude liigitust kõigis leibkondade uuringutes. — Töötada välja kava statistikaseaduse nende sätete rakendamiseks, mis käsitlevad statistilistel eesmärkidel vajalikku tasuta juurdepääsu haldusandmete allikatele, ning luua ametlikud mehhanismid, et kõrvaldada asjaolud, mis takistavad individuaalsetele andmetele statistilistel eesmärkidel juurdepääsu saamist. — Ajakohastada ja parandada levitamis- ja kommunikatsioonipoliitikat. — Valmistada ette ja viia läbi rahva ja eluruumide loenduse 2020. aasta voor. — Tugevdada veelgi riikliku statistikaameti koolitussuutlikkust, muu hulgas luues pideva statistikakoolituse keskuse.

— 7 aasta jooksul — Töötada välja piisavad ja usaldusväärsed andmed, et Moldova Vabariik saaks liituda Euroopa innovatsiooni tulemustabeliga. — Hinnata sektoripõhiselt (vähemalt viit) statistilist valdkonda, et selgitada välja, kas need on kooskõlas Euroopa statistikanormidega, ning kohandada andmete koostamist ja levitamist vastavalt soovitustele. — Tõhustada konfidentsiaalsuspoliitika andmekaitsemenetlusi ja nendega seotud suuniseid kooskõlas statistikaseaduse ja ELi normidega.

11. Maksusüsteem ja toll

Lepinguosalised jätkavad koostööd tolli- ja maksuküsimustes. Koostöö eesmärgid lühikeses ja keskpikas perspektiivis on muu hulgas järgmised.

— Jätkata õigusaktide ühtlustamist tollivaldkonnas, võttes vastu 2021. aasta tolliseadustiku, mis on kooskõlas liidu tolliseadustiku ja muude assotsieerimislepingu XXVI lisas loetletud õigusaktidega.

— Rakendada uus arvutipõhine transiidi andmevahetuse süsteemi 5. etapp ja ühineda ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga (praegu ainult vaatlejastaatus).

— Jätkata volitatud ettevõtjate vastastikuse tunnustamise protsessi.

— Rakendada tollimaksust, aktsiisist ja käibemaksust vabastatud aktsiisikaupade (alkohol ja tubakatooted) impordi tõhusat järelevalvesüsteemi. Kavandatavate meetmete elluviimiseks paigaldatakse erimärgiseid ja vähendatakse künniseid, mille alusel loetakse nende kaupade ebaseaduslik üle piiri toimetamine kriminaalvastutuse määramisel kuriteoks.

— Suurendada maksuameti suutlikkust, et vältida maksuvõlgnevuste kuhjumist, tagada tõhus maksukogumine ning tugevdada maksupettuste ja maksustamise vältimise vastast võitlust.

— Jätkata koostöö arendamist Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ja ELi liikmesriikide maksuhalduritega, vahetades uusi kogemusi ja teavet maksustamise valdkonna suundumuste kohta.

— Tagada, et rakendatakse OECD ülemaailmse foorumi ekspertide soovitusi läbipaistvuse ja teabevahetuse kohta maksuasjades.

— Tagada, et hoitakse jõus tollimaksuvabade kaupluste eeskirjad, mis on täielikult kooskõlas ELi eeskirjadega ja mille kohaselt maksuvabalt võib müüa üksnes reisijatele, kes lahkuvad välismaale õhu- või mereteed pidi.

— Tugevdada sigarettide salakaubaveo vastases võitluses koostööd Euroopa Pettustevastase Ameti ja Euroopa Prokuratuuriga.

— Vaadata läbi karistusseadustikus ja õigusrikkumiste seadustikus sätestatud karistused ja muuta need rangemaks, et tagada nõuetekohane heidutav mõju salakaubaveo ja maksudest kõrvalehoidumise ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.

— Ühineda Maailma Terviseorganisatsiooni tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni tubakatoodetega ebaseadusliku kauplemise tõkestamise protokolliga.

— Viia riigi õigusaktid vastavusse ELi õigusega vastavalt assotsieerimislepingu asjaomasele lisale, nimelt käibemaksu ja aktsiisi käsitlevate sätetega. Tubakatooted — Tõsta kooskõlas assotsieerimislepinguga järk-järgult tubakaaktsiis ELi miinimumkünniseni. Alkoholiaktsiis — Viia õigusaktid vastavusse alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri käsitleva ELi direktiiviga, tagades kooskõla ELi struktuuriga. Energiatoodete ja elektrienergia maksustamine — Viia õigusaktid vastavusse assotsieerimislepingu asjaomase lisa sätetega, tagades vastavuse ELi miinimumkünnisele.

12. Tööstus- ja ettevõtluspoliitika

Lepinguosalised teevad koostööd, et parandada Moldova Vabariigi ettevõtlus- ja regulatiivkeskkonda ning pakkuda kõikidele ettevõtetele investeerimis- ja äritegevusstiimuleid, pöörates sealjuures erilist tähelepanu VKEdele, sealhulgas mikroettevõtjatele. Muu hulgas tehakse järgmist koostööd.

— Võetakse vastu ja rakendatakse uus VKEde sektori arenguprogramm (2021–2025), tuginedes väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act“ viimatisele hindamisele.

— Suurendatakse Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Arengu Organisatsiooni suutlikkust VKEde toetusprogrammide rakendamisel.

— Hõlbustatakse Moldova Vabariigi osalemist uues ühtse turu, konkurentsivõime ja ettevõtete programmis (mis on ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi osa, sealhulgas Euroopa ettevõtlusvõrgustiku ja programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ järelmeetmed).

— Tugevdatakse ettevõtete ühenduste (sh valdkondlike ühenduste) rolli, et parandada avaliku ja erasektori dialoogi.

— Tehakse koostööd, muu hulgas rahvusvaheliste finantsasutustega, et parandada veelgi VKEde juurdepääsu rahastamisele.

— Tugevdatakse ettevõtluse arendamise teenuste osutajaid.

— Edendatakse VKEde keskkonnahoidlikke tavasid ressursitõhususe ja kestliku majandusega seotud tööprotsessides.

— Luuakse stiimuleid töötada välja selliseid programme ja vahendeid, mille eesmärk on suurendada VKEde konkurentsivõimet, järgides aruka spetsialiseerumise riiklikku ja piirkondliku arendamise lähenemisviisi.

— Hõlbustatakse tehnosiiret ning suurendatakse VKEde teadmisi, suutlikkust ja valmisolekut uuendusi rakendada.

— Toetatakse erasektori digipööret, suurendades digikirjaoskust ning luues automaatika ja tehisintellekti kasutamise stiimuleid.

— Tehakse sotsiaalne ettevõtlus Moldova VKEdele kättesaadavaks ärivõimaluseks, eelkõige maapiirkondades, et vähendada sotsiaalset ebavõrdsust, luua töökohti ja hõlbustada ebasoodsas olukorras olevate rühmade juurdepääsu majanduslikele võimalustele.

— Tehakse Moldova Vabariigiga koostööd ja toetatakse teda tulemuslike tõenduspõhiste meetmete võtmisel, et aidata Moldova VKEsid ja töötajaid COVID-19 pandeemia ajal ja COVID-19-järgses taastumises.

13. Põllumajandus ja maaelu areng

Lepinguosalised teevad koostööd poliitika ja õigusaktide ühtlustamisel ELi ühise põllumajanduspoliitikaga (ÜPP), eelkõige järgmist koostööd.

— Edendatakse põllumajanduse ajakohastamist, arendatakse lisandväärtuse ja ekspordipotentsiaaliga sektoreid, tagades samal ajal teadmiste edasiandmise põllumajandustootjatele.

— Tagatakse loodusvarade kestlik majandamine, eelkõige kaitstakse pinnast erosiooni eest, ning toetatakse mahepõllumajandust ja rakendatakse kliimameetmeid.

— Vähendatakse põllumajandussektori haavatavust kliimaohtude suhtes.

— Parandatakse maapiirkondades elukvaliteeti, sealhulgas mitmekesistades maapiirkondade majandustegevust ja arendades maaturismi.

— Jätkatakse LEADERi lähenemisviisi rakendamist ja laiendatakse koostööd kohalike algatusrühmadega. Lõimitakse see riiklikusse maaelu arengu poliitikasse.

— Arendatakse, edendatakse ja rakendatakse valdkondlikke programme põllumajanduse allsektorites.

— Arendatakse keskvalitsuse ja kohalike omavalitsuste suutlikkust maaelu arengu poliitika valdkonnas.

— Suurendatakse põllumajandusturu sekkumis- ja makseasutuse suutlikkust tagada välja makstud riigiabi läbipaistvus, tõhusus ja prognoositavus.

— Töötatakse välja ja rakendatakse programm NARDS 2020+.

14. Kalandus- ja merenduspoliitika

Lepinguosalised teevad koostööd järgmiste eesmärkide saavutamiseks.

— 3–4 aasta jooksul — Edendada lõimitud lähenemisviisi vee-, mere- ja merendusküsimustes, luues ministeeriumidevahelise merendusküsimuste koordineerimismehhanismi, mis koosneb asjaomastest ministeeriumidest ja teenistustest, et juhtida Musta mere ühise merenduskava ja ELi Doonau piirkonna strateegia rakendamist, ning luua nende vahel asjakohane sünergia. — Aidata aktiivselt kaasa Musta mere ühise merenduskava rakendamisele, toetada pangalaenukõlblike projektide väljaselgitamist ja osaleda juhtrühma korrapärastel kohtumistel. — Tõhustada kahe- ja mitmepoolset koostööd ning toetada Vahemere üldises kalanduskomisjonis (GFCM) tehtavat tööd, et edendada kalapüügi jätkusuutlikkust ning täita kalanduse ja vesiviljelusega seotud rahvusvahelisi kohustusi. — Toetada 2018. aastal Sofias toiminud ministrite konverentsi deklaratsiooni (Musta mere kalapüügi jätkusuutlikkuse ja vesiviljeluse kestliku arengu kohta) ning GFCMi uue 2030. aasta strateegia rakendamist. — Tõhustada tehnilist ja teaduslikku koostööd GFCMi vesiviljelusfoorumites, eelkõige Musta mere vesiviljeluskeskustes, et edendada vesiviljeluse kestlikku arengut. — Tagada, et ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja kantud laevu ei registreerita piirkondlikes kalandusorganisatsioonides Moldova Vabariigi riiklikus laevaregistris. — Tagada, et kalalaevadena käsitatakse kõiki laevu, mis tegelevad kalapüügi ja sellega seotud tegevustega, sealhulgas kala püüdmine, töötlemine, tarnimine või transportimine, ning et neid ei registreerita enam Moldova Vabariigi lipu all. Moldova siseriiklikes õigusaktides sätestatud mõiste „kalalaev“ peaks olema kooskõlas rahvusvaheliste kalandusalaste õigusaktidega. — Teha ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemiseks aktiivset koostööd.

— 7 aasta jooksul — Edendada vesiviljelusressursside kestlikku majandamist ja vesiviljelust käsitlevate andmete kogumist. — Parandada turgude tõhusust turustusnormide ja kalandustoodete jälgitavuse abil. — Jätkata Musta mere ühise merenduskava ja selle muudatuste rakendamist konkreetsete projektide ja kestliku sinise majanduse alaste poliitiliste kohustuste kaudu nii riiklikul kui ka piirkondlikul tasandil.

15. Energeetika

Lepinguo