ÜHEL T POOL T EUR OOP A LIIDU JA EUR OOP A AATOMIENER GIA ÜHENDUSE NING TEISEL T 
POOL T SUURBRIT ANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS- JA 
KOOSTÖÖLEPING  ET Euroopa Liidu Teata ja L 444/14                                                                                                                                       31.12.2020   
 
  
PREAMBUL  ................................ ................................ ................................ ................................ .... 19 
ESIMENE OSA. ÜHIS - JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED  ................................ ................................ . 22 
I jaotis. Üldsätted  ................................ ................................ ................................ ..........................  22 
II jaotis. Tõlgendamise põhimõtted ja mõisted  ................................ ................................ ............  22 
III jaotis. Institutsiooniline raamistik  ................................ ................................ .............................  23 
TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED  ................................  30 
ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS  ................................ ................................ ................................ .......  30 
I jaotis. Kaubavahetus  ................................ ................................ ................................ ...................  30 
II jaotis. Teenused ja investeerin gud ................................ ................................ ............................  85 
III jaotis. Digikaubandus  ................................ ................................ ................................ ..............  126 
IV jaotis. Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed  .............................  133 
V jaotis. Intellektuaalomand  ................................ ................................ ................................ .......  135 
VI jaotis. Riigihanked  ................................ ................................ ................................ ...................  158 
VII jaotis. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad  ................................ ...............................  163 
VIII jaotis. Energeetika  ................................ ................................ ................................ ................  166 
IX jaotis. Läbipaistvus  ................................ ................................ ................................ ..................  181 
X jaotis. Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö  ................................ ..............................  183 
XI jaotis. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng  ............................  188 
XiI jaotis. Erandid  ................................ ................................ ................................ ........................  226 
TEINE RUBRIIK. LENNUNDUS  ................................ ................................ ................................ ..........  230 
I jaotis. Lennutransport  ................................ ................................ ................................ ...............  230 
II jaotis. Lennundusohutus  ................................ ................................ ................................ ..........  250 
KOLMAS RUBRIIK. MAANTEETRANSPORT  ................................ ................................ .......................  256 
I jaotis. Kaupade maanteevedu  ................................ ................................ ................................ .. 256 
II jaotis. Sõitjate maanteevedu  ................................ ................................ ................................ ... 261 
NELJAS RUBRIIK. SOTSIAALKI NDLUSTUSE KOORDINEERIMINE JA LÜHIAJALISTE KÜLASTUSTE VIISAD
 ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  270 
I jaotis. Sotsiaalkindlustuse koordineerimine  ................................ ................................ .............  270 
II jaotis. Lühiajaliste külastuste viisad  ................................ ................................ .........................  270 
VIIES RUBRIIK. KALANDUS  ................................ ................................ ................................ ...............  271 
KUUES RUBRIIK. MUUD SÄTTED  ................................ ................................ ................................ ..... 284 
KOLMAS OSA. ÕIGUSKAITSE - JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES  ............................  291 
I jaotis. Üldsätted  ................................ ................................ ................................ ........................  291 
II jaotis. DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine  ..........................  293 
III jaotis. Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine  ................................ ................................ . 299 
IV jaotis. Koostöö operatiivteabe valdkonnas  ................................ ................................ ............  310 
V jaotis. Koostöö Europoliga  ................................ ................................ ................................ .......  311 
 
16 
 VI jaotis. Koostöö Eurojustiga  ................................ ................................ ................................ ..... 317 
VII jaotis. Üleandmine  ................................ ................................ ................................ .................  320 
VIII jaotis. Vastastikune abi  ................................ ................................ ................................ .........  337 
IX jaotis. Karistusregistri andmete vahetamine  ................................ ................................ ..........  341 
X jaotis. Võitlus rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu  ................................ .........................  344 
XI jaotis. Vara arestimine ja konfiskeerimine ................................ ................................ ..............  347 
XII jaotis. Muud sätted  ................................ ................................ ................................ ................  360 
XIII jaotis. Vaidluste lahendamine  ................................ ................................ ...............................  365 
NELJAS OSA. TEMAATILINE KOOSTÖÖ  ................................ ................................ .........................  368 
I jaotis. Terviseturve  ................................ ................................ ................................ ....................  368 
II jaotis. Küberturvalisus  ................................ ................................ ................................ ..............  369 
VIIES OSA. LIIDU PROGRAMMIDES OSALEMINE, USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE JA 
FINANTSSÄTTED  ................................ ................................ ................................ ..........................  371 
KUUES OSA. VAIDLUSTE LAHENDAMINE JA HORISONTAALSED SÄTTED  ................................ .......  388 
I jaotis. Vaidluste lahendamine  ................................ ................................ ................................ ... 388 
II jaotis. Koostöö alus  ................................ ................................ ................................ ..................  401 
III jaotis. Kohustuste täitmine ja kaitsemeetmed  ................................ ................................ .......  404 
SEITSMES OSA. LÕPPSÄTTED  ................................ ................................ ................................ .......  406 
LISAD  ................................ ................................ ................................ ................................ ..........  418 
LISA INST.  PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD  ................................ ...................  418 
LISA ORIG -1. TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED  .........................  423 
LISA ORIG -2. TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID  ................................ ................................ ...........  431 
LISA ORIG -2A. PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG -2 [TOOTEPÕHISED 
PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE  ................................  479 
LISA ORIG -2B. ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD 
TOOTEPÕHISED REEGLID  ................................ ................................ ................................ ................  482 
LISA ORIG -3. TARNIJA DEKLARATSIOON  ................................ ................................ .........................  486 
LISA ORIG -4. PÄRITOLUKINNITUSE TEKST  ................................ ................................ .......................  490 
LISA ORIG -5. ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA  ................................ ..............  492 
LISA ORIG -6. SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON  ................................ ........  493 
LISA SPS -1. ARTIKLI  SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID  ................................ ................  494 
LISA TBT -1. MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD  ................................ ................  495 
LISA TBT -2.RAVIMID  ................................ ................................ ................................ ........................  500 
LISA TBT -3. KEMIKAALID  ................................ ................................ ................................ .................  512 
LISA TBT -4. MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED  ................................ ................................ ...... 515 
LISA TBT -5. VEINIKAUBANDUS  ................................ ................................ ................................ ........  523 
 
17 
 LISA TBT -XX – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS 
TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE 
JA PARANDUSME ETMETE KOHTA  ................................ ................................ ................................ ... 531 
LISA TBT -ZZ – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS 
NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOI DUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD 
MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4  ................................ .........  532 
LISA CUSTMS -1. VOLITATUD  ETTEVÕTJAD  ................................ ................................ ......................  533 
LISA SERVIN -1. KEHTIVAD MEETMED  ................................ ................................ .............................  537 
LISA SERVIN -2. EDASISED MEETMED  ................................ ................................ ..............................  648 
LISA SERVIN -3. INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT 
ÜLEVIIDAVAD ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD  ................................ ...............  745 
LISA SERVIN -4. LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID  ...................  751 
LISA SERVIN -5.  FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE  ................................ ................................ .............  773 
LISA SERVIN -6. SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA  .............  775 
LISA PPROC -1. RIIGIHANKED  ................................ ................................ ................................ ...........  780 
LISA ENER -1. ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD  ................................ . 785 
LISA ENER -2. ENERGEETIKA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID  ................................ ...........................  787 
LISA ENER -3. KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE 
MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES  ................................ ................................ .........................  788 
LISA ENER -4.  ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA 
TURU AJAL  ................................ ................................ ................................ ................................ .......  789 
LISA AVSAF -1. LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESKKONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE  ......................  791 
LISA ROAD -1. KAUPADE MAANTEEVEDU  ................................ ................................ ........................  805 
LISA ROAD -2. RAHVUSVAHEL ISE LIINIVEO JA ERIO TSTARBELISE LIINIVEO  LOA NÄIDIS ..................  887 
LISA ROAD -3. RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMIS E VORM
 ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  891 
LISA ROAD -4. JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS  ................................ ................................ ............  893 
LISA FISH.1  ................................ ................................ ................................ ................................ .......  895 
LISA FISH.2  ................................ ................................ ................................ ................................ .......  900 
LISA FISH.3  ................................ ................................ ................................ ................................ .......  904 
LISA FISH.4. PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA  ................................ ...............................  906 
LISA LAW -1. DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE  .......  907 
LISA LAW -2.  BRONEERINGUINFO  ................................ ................................ ................................ . 1001  
LISA LAW -3. EUROPOLI PÄDEVUS SE KUULUVAD KURITEOLIIGID  ................................ .................  1003  
LISA LAW -4. EUROJUSTI PÄDEVUSSE KUULUVAD RASKETE KUR ITEGUDE LIIGID  .........................  1005  
LISA LAW -5. VAHISTAMISMÄÄRUS  ................................ ................................ ...............................  1007  
LISA LAW -6. KARISTUSREGISTRI AND METE VAHETAMINE – TEHNILISED SPETSIFIKAT SIOONID JA 
MENETLUSNÕUDED  ................................ ................................ ................................ ......................  1015  
LISA LAW -7. TERRORISMI MÄÄRATLUS  ................................ ................................ ........................  1038  
 
18 
 LISA LAW -8. VARA ARESTIMINE JA K ONFISKEERIMINE  ................................ ................................ . 1042  
LISA UNPRO -1. FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE  ................................ ................................ . 1059  
LISA INST.  VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORD  ................................ ....................  1062  
LISA INST. VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND  ................................ ................................ ...........  1068  
KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST 
NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT 
VASTASTIKUST ABI KÄSITLEV PROTOKOLL  ................................ ................................ .................  1071  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  ................................ ................................ ................................ .................  1071  
II JAOTIS. HALDUSKOOSTÖÖ JA KÄIBEMAKSUPETTUSTE VASTANE VÕITLUS  ...........................  1075  
III JAOTIS. SISSENÕUDMISABI  ................................ ................................ ................................ ... 1079  
IV JAOTIS. RAKENDAMINE JA KOHA LDAMINE  ................................ ................................ ..........  1088  
V JAOTIS. LÕPPSÄTTED  ................................ ................................ ................................ ..............  1089  
KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST 
NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT 
VASTASTIKUST ABI KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA  ................................ ................................ .........  1090  
PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES  ................................ ..........  1134  
PROTOKOLL SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE KOHTA  ................................ ..............  1140  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  ................................ ................................ ................................ .................  1140  
II JAOTIS. KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE  ................................ .........  1145  
III JAOTIS. ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE HÜVITISTE KOHTA  ................................ ..................  1149  
IV JAOTIS. MUUD SÄTTED  ................................ ................................ ................................ .........  1164  
V JAOTIS. LÕPPSÄTTED  ................................ ................................ ................................ ..............  1168  
LISA SSC -1. TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA  ..... 1169  
LISA SSC -2. MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE 
PUHUL  ................................ ................................ ................................ ................................ ...........  1185  
LISA SSC -3. TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL  ..........  1186  
LISA SSC -4. JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA  ..... 1187  
LISA SSC -5. HÜVITISED JA LEPINGUD,  MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 
[Samaliigiliste hüvitiste kattumine]  ................................ ................................ ..............................  1192  
LISA SSC -6. ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1195  
LISA  SSC-7. RAKENDUSOSA  ................................ ................................ ................................ ...........  1207  
LISA  SSC-8. ARTIKLI  SSC.11 [Lähetatud töötajad] KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED
 ................................ ................................ ................................ ................................ ......................  1249  
 
  
 
19 
 ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT 
POOLT SUURBRITANNIA JA  PÕHJA -IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELINE KAUBANDUS - JA 
KOOSTÖÖLEPING  
 
PREAMBUL  
EUROOPA LIIT JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS  
NING  
SUURBRITANNIA JA PÕHJA -IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,  
 
KINNITADES VEEL KORD oma pühendumust demokraatlikele põhimõtetele, õigusriigi põhimõttele, 
inimõigustele, massihävitusrelvade leviku tõkestamisele ja võitlusele kliimamuutuste vastu, mis on 
käesoleva lepingu ning lisalepingute olulised osad;  
TUNNUSTADES ülemaailmse koostöö tähtsust ühist huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel;  
TUNNUS TADES läbipaistvuse olulisust rahvusvahelistes kaubandus - ja investeerimissuhetes kõigi 
osaliste jaoks;   
PÜÜDES kehtestada poolte vahel selgeid ja vastastikku kasulikke kaubandus - ja investeerimiseeskirju;  
ARVESTADES, et käesoleva lepingu ja lisalepingu tõ husa haldamise ning õige tõlgendamise ja 
kohaldamise ning nendest lepingutest tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks on väga oluline 
kehtestada sätted, millega kindlustatakse lepingu üldine haldamine, eriti vaidluste lahendamist ja 
jõustamist käsitlevad  õigusnormid, mis austavad täielikult liidu ja Ühendkuningriigi õiguskorda ning 
Ühendkuningriigi staatust riigina väljaspool Euroopa Liitu;  
TUGINEDES 15. aprillil 1994 sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamisleping ust 
(Marrakechi leping) ning mu udest mitmepoolsetest ja kahepoolsetest koostöövahenditest 
tulenevatele õigustele ja kohustustele;  
TUNNUSTADES poolte sõltumatust ja õigusi kehtestada oma territooriumil õigusnorme, et saavutada 
õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, nagu rahvatervise, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, 
ohutuse, keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal - ja tarbijakaitse, loomade 
heaolu, eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kultuurilise mitmekesisuse edendamine ja kaitse, 
püüdes samal ajal para ndada oma vastavaid kõrgeid kaitsetasemeid;  
USKUDES prognoositavast ärikeskkonnast saadavasse kasusse, mis soodustab nendevahelist 
kaubandust ja investeeringuid ning väldib kaubanduse moonutamist ja ebaõiglasi 
konkurentsieeliseid, ning viisil, mis soodusta b kestlikku arengut selle majanduslikus, sotsiaalses ja 
keskkonnaalases mõõtmes;  
TUNNUSTADES vajadust ambitsioonika, laiaulatusliku ja tasakaalustatud majanduspartnerluse 
järele, eesmärgiga tagada avatud ja ausa konkurentsi huvides võrdsed tingimused ning kestlik areng, 
toetudes tõhusatele ja tugevatele subsiidiumide ja konkurentsi raamistikele ning kohustusele toetada 
nende kõrgetasemelist kaitset tööjõu ja sotsiaalsete standardite, keskkonna, kliimamuutuste vastase 
võitluse ja maksustamise valdkonnas;  
 
20 
 TUNNUSTADES vajadust tagada avatud ja turvaline turg ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja 
keskmise suurusega ettevõtjatele, ning nende kaupadele ja teenustele, kõrvaldades selleks 
põhjendamatud kaubandus - ja investeerimistõkked;  
MÄRKIDES, et on oluline h õlbustada ettevõtjate ja tarbijate uusi võimalusi digitaalkaubanduse kaudu 
ning kõrvaldada põhjendamatud tõkked, mis takistavad elektrooniliste vahendite abil toimuvat 
andmevoogu ja kaubavahetust, järgides samal ajal poolte isikuandmete kaitse eeskirju;  
SOOVIDES, et käesolev leping aitaks kaasa suurendada tarbijate heaolu poliitikameetmete kaudu, 
millega tagatakse tarbijate kaitsmise kõrge tase ja nende majanduslik heaolu, ning ergutades 
koostööd asjaomaste asutuste vahel;  
VÕTTES ARVESSE piiriülese õhu -, ma antee - ja meretranspordi, reisijate ja kaupade liikuvuse tähtsust 
ning vajadust tagada poolte vahel veoteenuste osutamisel kõrged standardid;  
TUNNUSTADES energia ja toorainetega kauplemisest ja nendesse investeerimisest saadavat kasu 
ning kulutõhusa, puhta  ja turvalise energiavarustuse toetamise tähtsust liidule ja Ühendkuningriigile;  
MÄRKIDES poolte huvi luua raamistik tehnilise koostöö hõlbustamiseks ja töötada võrkudevaheliste 
ühenduste jaoks välja uus kauplemiskord, mis tagab kõigiks ajavahemikeks kindl ad ja tõhusad 
tulemused;  
MÄRKIDES, et kõnealustes valdkondades peaks pooltevahelise koostöö ja kaubanduse aluseks olema 
aus konkurents energiaturgudel ja mittediskrimineeriv juurdepääsul võrkudele;  
TUNNISTADES säästva energia ja taastuvenergia, eelkõige Põ hjamere avamere energiatootmise, 
ning energiatõhususe eeliseid;  
SOOVIDES edendada nende rannikutega piirnevate vete rahulikku kasutamist ning nendes vetes 
leiduvate mere bioloogiliste ressursside optimaalset ja erapooletut kasutamist, sealhulgas ühiste 
kalavarude jätkuvat kestlikku majandamist;  
MÄRKIDES, et Ühendkuningriik on Euroopa Liidust välja astunud ja alates 1. jaanuarist 2021 on 
Ühendkuningriik sõltumatu rannikuriik, kellel on rahvusvahelisest õigusest tulenevad vastavad 
õigused ja kohustused;  
KINNI TADES, et rannikuriikide suveräänsed õigused, mida pooled kasutavad nende vetes leiduvate 
bioloogiliste ressursside uurimisel, kasutamisel, kaitsmisel ja majandamisel, peaksid olema kooskõlas 
rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsio oni 1982. aasta 10. detsembri 
mereõiguse konventsiooni põhimõtetega;  
TUNNUSTADES poolte vahel töötamise, riigis viibimise või elamise eesmärgil liikuvate isikute ning 
nende pereliikmete ja ülalpidamisel olnud isikute sotsiaalkindlustusõiguste koordineerimi se tähtsust;  
ARVESTADES, et koostöö ühist huvi pakkuvates valdkondades, nagu teadus ja innovatsioon, 
tuumauuringud või kosmos, toob Ühendkuningriigi vastavates liidu programmides õiglastel ja 
asjakohastel tingimustel osalemise kaudu kasu mõlemale poolele;  
ARVESTADES, et Ühendkuningriigi ja liidu vaheline koostöö, mis on seotud kuritegude tõkestamise, 
uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmisega ning kriminaalkaristuste täitmisele 
pööramisega, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude e est kaitsmisel ja nende 
ennetamisel, võimaldab tugevdada Ühendkuningriigi ja liidu julgeolekut;  
 
21 
 SOOVIDES, et Ühendkuningriigi ja liidu vahel sõlmitaks leping, mis oleks sellise koostöö õiguslikuks 
aluseks;  
Tõdedes, et pooled võivad täiendada käesolevat lep ingut muude lepingutega, mis on käesoleva 
lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa, ning et sellise lisalepinguna 
sõlmitakse salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping ning see võimaldab 
pooltel vahetada salastatud teavet käesoleva lepingu või mis tahes muu lisalepingu alusel,  
 
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
 
 
  
 
22 
 ESIMENE OSA. ÜHIS - JA INSTITUTSIOONILISED SÄTTED  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  
Artikkel COMPROV.1. Eesmärk  
Käesoleva lepinguga luuakse alus pooltevahelistele  laiaulatuslikele suhetele heaolu ja 
heanaaberlikkuse alal, mida iseloomustavad tihedad ja rahumeelsed suhted ja mis põhinevad 
koostööl poolte sõltumatust ja suveräänsust austades.  
Artikkel COMPROV.2. Lisalepingud   
1. Liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmit avad muud kahepoolsed lepingud on käesoleva lepingu 
lisalepingud, kui kõnealustes lepingutes ei ole sätestatud teisiti. Sellised lisalepingud on käesoleva 
lepinguga reguleeritud üldiste kahepoolsete suhete lahutamatu osa ja moodustavad osa üldisest 
raamist ikust.  
2. Lõiget  1 kohaldatakse ka  
(a) ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud 
lepingute suhtes; ning  
(b) ühelt poolt Euratomi ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel sõlmitud lepingute suhtes.  
Artikkel COMPROV.3. Hea usu põhimõte  
1. Pooled abistavad üksteist käesolevast lepingust ja selle lisalepingutest tulenevate ülesannete 
täitmisel täielikus vastastikuses austuses ja heas usus.  
2. Nad võtavad kõik asjakohased üld - või erimeetmed, et tagada  käesolevast lepingust ja selle 
lisalepingutest tulenevate kohustuste täitmine, ning hoiduvad igasugustest meetmetest, mis võiksid 
ohustada käesoleva lepingu või selle lisalepingute eesmärkide saavutamist.  
II JAOTIS. TÕLGENDAM ISE PÕHIMÕTTED JA MÕ ISTED  
Artikkel COMPROV.13. Rahvusvaheline avalik õigus  
1. Käesoleva lepingu ja selle lisalepingute sätteid tõlgendatakse heas usus, lähtudes nende 
tavatähendusest kontekstis ning pidades silmas lepingu eset ja eesmärki rahvusvahelise avaliku 
õiguse tõlgendamise tav areeglite, sealhulgas 23. mail 1969 Viinis sõlmitud rahvusvaheliste lepingute 
õiguse Viini konventsiooniga kodifitseeritud normide kohaselt.  
2. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ei käesoleva lepingu ega selle lisalepingutega ei 
sätestata kohustust tõlgendada nende sätteid kooskõlas kummagi poole siseriikliku õigusega.  
3. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kummagi poole kohtute tõlgendus käesoleva 
lepingu või selle lisalepingute kohta ei ole teise poole kohtutele siduv.  
 
23 
 Artikkel COMPROV.16. Üksikisiku õigused  
1. Ilma et see piiraks artikli MOBI.SSC.67 [Subjektiivsete õiguste kaitse] kohaldamist ja välja 
arvatud kolmanda osa [Õiguskaitse - ja õigusalane koostöö] puhul seoses liiduga, ei tõlgendata 
käesolevat lepingust ega selle lisalepinguid nii, nagu annaksid need isikutele muid õigusi või paneksid 
isikutele muid kohustusi kui need, mis on pooltele antud rahvusvahelise avaliku õiguse alusel, ega 
viisil, mis võimaldab käesolevale lepingule või selle lisalepingutele tugineda  otse poole siseriiklikus 
õigussüsteemis.  
2. Pool ei näe oma siseriiklikus õiguses ette nõudeõigust teise poole vastu põhjusel, et teine 
pool on tegutsenud käesolevat lepingut või selle lisalepinguid rikkudes.  
Artikkel COMPROV.17. Mõisted   
1. Kui ei ole s ätestatud teisiti, kasutatakse käesolevas lepingus ja selle lisalepingutes järgmisi 
mõisteid :  
(a) „andmesubjekt“ – tuvastatud või tuvastatav füüsiline isik; tuvastatav isik on isik, keda saab 
otseselt või kaudselt tuvastada, eelkõige sellise identifitseerimist unnuse põhjal nagu nimi, 
isikukood, asukohateave, võrguidentifikaator, või ühe või mitme tema füüsilise, füsioloogilise, 
geneetilise, vaimse, majandusliku, kultuurilise või sotsiaalse tunnuse põhjal;  
(b) „päev” – kalendripäev;  
(c) „liikmesriik“ – Euroopa Liidu lii kmesriik;  
(d) „isikuandmed“ – igasugune teave andmesubjekti kohta;  
(e) „riik“ – olenevalt kontekstist kas liikmesriik või Ühendkuningriik;  
(f) „poole territoorium“ – kummagi poole territooriumid, mille suhtes kohaldatakse käesolevat 
lepingut kooskõlas artikliga FINPRO V.1 [Territoriaalne kohaldamisala];  
(g) „üleminekuperiood“ – väljaastumislepingu artiklis  126 sätestatud üleminekuperiood ning  
(h) „väljaastumisleping“ – Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa 
Aatomienergiaühendusest väljaastumise  leping, sealhulgas selle protokollid.  
2. Kui ei ole sätestatud teisiti või kui kontekst ei nõua teisiti, mõistetakse käesolevas lepingus ja 
selle lisalepingutes kõiki viiteid „liidule“, „poolele“ või „pooltele“ selliselt, et need ei hõlma Euroopa 
Aatomien ergiaühendust.  
III JAOTIS. INSTITUT SIOONILINE RAAMISTIK  
Artikkel INST.1. Partnerlusnõukogu  
1. Käesolevaga moodustatakse partnerlusnõukogu. Partnerlusnõukogu koosneb liidu ja 
Ühendkuningriigi esindajatest. Partnerlusnõukogu võib olenevalt arutlusel olevates t küsimustest 
kokku tulla erinevates koosseisudes.  
 
24 
 2. Partnerlusnõukogu juhivad ühiselt Euroopa Komisjoni liige ja Ühendkuningriigi valitsuse 
esindaja ministrite tasandil. Komitee tuleb kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul 
vähemalt kor d aastas ning määrab vastastikusel kokkuleppel kindlaks oma koosolekute ajakava ja 
päevakorra.  
3. Partnerlusnõukogu jälgib käesoleva lepingu ja selle lisalepingute eesmärkide saavutamist. Ta 
jälgib ja hõlbustab käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rak endamist ja kohaldamist. Kumbki pool 
võib partnerlusnõukogu poole pöörduda kõigi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise, 
kohaldamise ja tõlgendamisega seotud küsimustega.  
4. Partnerlusnõukogul on õigus  
(a) võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle 
lisalepingutega nii ette nähtud;  
(b) anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise ja kohaldamise 
kohta;  
(c) võtta otsusega vastu käesoleva lepingu ja selle lisalepingute muudatusi, kui see on käesoleva 
lepingu või selle lisalepingutega nii ette nähtud;  
(d) välja arvatud esimese osa [Ühis - ja institutsioonilised sätted] III jaotise [Institutsiooniline 
raamistik] puhul, võtta kuni käesoleva lepingu  jõustumisele järgneva neljanda aasta lõpuni 
vastu otsuseid, millega muudetakse käesolevat lepingut või selle lisalepinguid, tingimusel et 
sellised muudatused on vajalikud selleks, et parandada vigu, kõrvaldada väljajätte ja muid 
puudusi;  
(e) arutada kõiki kä esoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud valdkondadega seotud 
küsimusi;  
(f) delegeerida teatavad oma õigused kaubanduspartnerluse komiteele või erikomiteele, välja 
arvatud artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punktis g osutatud õigused ja ülesa nded;  
(g) luua otsusega muid kui artikli INST.2 [Komiteed] lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid 
ja erikomiteesid, saata laiali kaubanduse erikomiteesid või erikomiteesid või muuta neile 
määratud ülesandeid ning  
(h) anda pooltele soovitusi käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud konkreetsetes 
valdkondades isikuandmete edastamise kohta.  
5. Partnerlusnõukogu tööd reguleerib LISAS INST -1 [Partnerlusnõukogu ja komiteede 
kodukord] sätestatud töökord. Partnerlusnõukogu võib seda lisa muuta.  
Artikkel INST.2. Komiteed  
1. Käesolevaga luuakse järgmised komiteed:  
(a) kaubanduspartnerluse komitee, mis lahendab I –VII jaotise, VIII jaotise 4. peatüki 
[Energiakaubad ja toorained], teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] IX –XII jaotisega, teise osa 
kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER -2 [ENERGIA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] 
hõlmatud küsimusi;  
 
25 
 (b) kaupadega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi I jaotise 1. 
peatüki ja teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga [Energiakaub ad ja toorained] 
hõlmatud küsimusi;  
(c) tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab küsimusi, mis 
on hõlmatud teise osa esimese rubriigi I  jaotise 2. ja 5. peatükiga ning sätetega, mis käsitlevad 
intellektuaalomandi õiguskait se tagamist tollis, lõive ja tasusid, tolliväärtuse määramist ja 
parandatud kaupu;  
(d) sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa 
esimese rubriigi I jaotise 3. peatükiga hõlmatud küsimusi;  
(e) tehniliste kaubandustõk etega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese 
rubriigi I jaotise 4. peatüki ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika] artikliga 
ENER.25 [Koostöö standardite valdkonnas] hõlmatud küsimusi;  
(f) teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab 
teise osa esimese rubriigi II –IV jaotise ning teise osa esimese rubriigi VIII jaotise 4. peatükiga 
[Energiakaubad ja toorained] hõlmatud küsimusi;  
(g) intellektuaalomandiga tegelev kaubanduse erikomi tee, mis lahendab teise osa esimese 
rubriigi V jaotisega hõlmatud küsimusi;  
(h) riigihangetega tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi VI 
jaotisega hõlmatud küsimusi;  
(i) regulatiivse koostööga tegelev kaubanduse erikomitee, mis lahe ndab teise osa esimese 
rubriigi X jaotisega hõlmatud küsimusi;  
(j) avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev 
kaubanduse erikomitee, mis lahendab teise osa esimese rubriigi XI jaotise ja lisaga ENER -2 
[ENERGIA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud küsimusi;  
(k) käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev 
kaubanduse erikomitee, mis lahendab käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja 
maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tolli maksudega seotud nõuete sissenõudmisel 
antavat vastastikust abi käsitleva protokolliga hõlmatud küsimusi;  
(l) energeetika erikomitee, mis  
(i) lahendab teise osa esimese rubriigi VIII jaotisega hõlmatud küsimusi, välja arvatud 4. 
peatüki [Energiakaubad ja tooraine d], artikliga ENER.25 [Koostöö standardite 
valdkonnas] ning lisaga ENER -2 [ENERGIA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] hõlmatud 
küsimusi, ning  
 
(ii) võib arutada ja anda nõu asjaomasele kaubanduse erikomiteele 4. peatüki 
[Energiakaubad ja toorained] ja teise osa esimes e rubriigi VIII jaotise artikli ENER.25 
[Koostöö standardite valdkonnas] jaoks olulistes küsimustes;  
(m) lennutranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi I jaotisega hõlmatud 
küsimusi;  
 
26 
 (n) lennundusohutuse erikomitee, mis lahendab teise osa teise rubriigi II jaotisega hõlmatud 
küsimusi;  
(o) maanteetranspordi erikomitee, mis lahendab teise osa kolmanda rubriigiga 
[Maanteetransport] hõlmatud küsimusi;  
(p) sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee, mis lahendab teise osa neljanda rubriigiga 
[Sotsiaalkindlustuse koordineerimine] ja sotsiaalkindlustuse koordineerimist käsitleva 
protokolliga hõlmatud küsimusi;  
(q) kalanduse erikomitee, mis lahendab teise osa viienda  rubriigiga [Kalandus] hõlmatud küsimusi;  
(r) õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erik omitee, mis lahendab kolmanda osaga [Õiguskaitse ja 
õigusalane koostöö kriminaalasjades] hõlmatud küsimusi; ning  
(s) liidu programmides osalemise erikomitee, mis lahendab viienda osaga [Liidu programmid] 
hõlmatud küsimusi.  
2. I–VII jaotiste, 4. peatüki [Energi akaubad ja toorained] VIII jaotise, teise osa esimese rubriigi 
[Kaubandus] IX –XII jaotiste, teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] ja lisaga ENER -2 [ENERGIA - JA 
KESKKONNASUBSIIDIUMID] seotud küsimustes on lõikes 1 osutatud kaubanduspartnerluse komiteel 
õigus 
(a) aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja 
täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;  
(b) jälgida käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamist;  
(c) võtta vastu otsuseid või anda soovitusi, nagu on sä testatud käesolevas lepingus või selle 
lisalepingutes, või kui partnerlusnõukogu on talle selleks sellised õigused delegeerinud;  
(d) jälgida käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteede tööd;  
(e) uurida kõige sobivamat viisi, kuidas hoida ära või lahendada käesoleva lepingu või selle 
lisalepingute tõlgendamisel ja kohaldamisel tekkida võivaid probleeme, ilma et see piiraks 
kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist;  
(f) kasutada õigusi, mille partnerlusnõukogu on talle artikli INST.1 [Pa rtnerlusnõukogu] lõike 4 
punkti f alusel delegeerinud;  
(g) luua otsusega muid kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kaubanduse erikomiteesid, saata 
selliseid kaubanduse erikomiteesid laiali või muuta neile määratud ülesandeid; ning  
(h) luua, jälgida, koordineeri da ja saata laiali töörühmi või delegeerida nende jälgimine 
kaubanduse erikomiteele.  
3. Kaubanduse erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus  
(a) teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see lä bi 
ning tagada nende nõuetekohane toimimine;  
 
27 
 (b) aidata kaubanduspartnerluse komiteed oma ülesannete täitmisel ning eelkõige anda 
kaubanduspartnerluse komiteele aru ja täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;  
(c) teha partnerlusnõukogu ja kaubanduspartnerluse komitee ülesannete toetamiseks vajalikku 
tehnilist ettevalmistustööd, sealhulgas juhul, kui need organid peavad vastu võtma otsuseid 
või soovitusi;  
(d) võtta vastu otsuseid kõikides küsimustes, mille puhul see on käesoleva lepingu või selle 
lisalepingutega nii  ette nähtud;  
(e) arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisel tekkida võivaid tehnilisi 
küsimusi, ilma et see piiraks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] kohaldamist; ning  
(f) tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada p arimaid tavasid ja jagada 
rakendamise kogemusi.  
4. Erikomiteedel on oma pädevusvaldkonnaga seotud küsimustes õigus  
(a) teha järelevalvet käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise üle ja vaadata see läbi 
ning tagada nende nõuetekohane toimimine;  
(b) aidata partnerlusnõukogul täita oma ülesandeid ja eelkõige anda partnerlusnõukogule aru ja 
täita talle viimase poolt pandud ülesandeid;  
(c) võtta vastu otsuseid, sealhulgas muudatusi, ja soovitusi kõikides küsimustes, mille puhul see 
on käesoleva lepingu või s elle lisalepingutega nii ette nähtud või mille jaoks on 
partnerlusnõukogu oma õigused artikli INST.1 [Partnerlusnõukogu] lõike 4 punkti f alusel 
erikomiteele delegeerinud;  
(d) arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute rakendamisest tulenevaid tehnilisi  küsimusi;  
(e) tagada foorum, kus pooled saavad vahetada teavet, arutada parimaid tavasid ja jagada 
rakendamise kogemusi;  
(f) luua, jälgida, koordineerida ja saata laiali töörühmi; ning  
(g) tagada foorum konsultatsioonideks kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine ] artikli 13 
[Konsultatsioonid] lõike 7 kohaselt.  
5. Komiteed koosnevad poolte esindajatest. Kumbki pool tagab, et nende esindajatel 
komiteedes on asjakohane oskusteave arutlusel olevates küsimustes.  
6. Kaubanduspartnerluse komiteed juhivad ühiselt kauband usega seotud küsimuste eest 
vastutav liidu juhtiv esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja või nende määratud isikud.  Komitee tuleb 
kokku liidu või Ühendkuningriigi taotlusel ja igal juhul vähemalt kord aastas ning määrab 
vastastikusel kokkuleppel kindlaks om a koosolekute ajakava ja päevakorra.  
7. Kaubanduse erikomiteesid ja erikomiteesid juhivad ühiselt liidu esindaja ja Ühendkuningriigi 
esindaja . Kui käesoleva lepinguga ei ole ette nähtud teisiti või kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, 
tulevad erikomitee d kokku vähemalt kord aastas.  
 
28 
 8. Komiteed määravad oma koosolekute ajakava ja päevakorra kindlaks vastastikusel 
kokkuleppel.  
9. Komiteede tööd reguleerib LISAS INST -X [Partnerlusnõukogu ja komiteede kodukord] 
sätestatud töökord.  
10.  Erandina lõikest 9 võ ib komitee võtta vastu oma töökorra, mis reguleerib tema tööd, ja seda 
hiljem muuta.  
Artikkel INST.3. Töörühmad  
1. Käesolevaga luuakse järgmised töörühmad:  
a) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mahepõllumajanduslike 
toodete töörühm;  
b) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses mootorsõidukite ja 
nende osade töörühm;  
c) tehniliste kaubandustõketega tegeleva kaubanduse erikomisjoni alluvuses ravimite töörühm;  
d) sotsiaalkindlustuse koordineeri mise erikomitee alluvuses sotsiaalkindlustuse koordineerimise 
töörühm.  
2. Töörühmad aitavad komiteede alluvuses komiteesid nende ülesannete täitmisel ning 
eelkõige valmistavad ette komiteede tööd ja täidavad neile viimaste poolt määratud ülesandeid.  
3. Töörühmadesse kuuluvad liidu ja Ühendkuningriigi esindajad ning neid juhivad ühiselt liidu 
esindaja ja Ühendkuningriigi esindaja .  
4. Töörühmad lepivad vastastikku kokku oma kodukorra, koosolekute ajakava ja päevakorra.  
Artikkel INST.4. Otsused ja soovitused  
1. Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee vastu võetud otsused on pooltele ning 
kõigile käesoleva lepingu ja selle lisalepingute alusel loodud organitele, sealhulgas kuuenda osa I 
jaotises [Vaidluste lahendamine] osutatud vahekohtule siduvad. Soovit used ei ole siduvad.  
2. Partnerlusnõukogu või vajaduse korral komitee võtab vastu otsuseid ja annab soovitusi 
vastastikusel kokkuleppel.  
Artikkel INST.5. Parlamentaarne koostöö  
1. Euroopa Parlament ja Ühendkuningriigi parlament võivad partnerluse kohta arv amuste 
vahetamise foorumina moodustada Euroopa Parlamendi ja Ühendkuningriigi parlamendi liikmetest 
koosneva parlamentaarse partnerlusassamblee.  
2. Pärast parlamentaarse partnerlusassamblee asutamist  
(a) võib parlamentaarne partnerlusassamblee nõuda partnerlus nõukogult asjakohast teavet 
käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise kohta ning partnerlusnõukogu esitab 
seejärel assambleele nõutud teabe;  
 
29 
 (b) teavitatakse teda partnerlusnõukogu otsustest ja soovitustest ning  
(c) võib ta anda partnerlusnõukogule soov itusi.  
Artikkel INST.6. Kodanikuühiskonna osalemine  
Pooled konsulteerivad kodanikuühiskonnaga käesoleva lepingu ja selle lisalepingute rakendamise 
üle, eelkõige artiklites INST.7 [Sisenõuanderühmad] ja INST.8 [Kodanikuühiskonna foorum] osutatud 
[sisenõuand erühmade ja kodanikuühiskonnaga suhtlemise kaudu.   
Artikkel INST.7. Sisenõuanderühmad  
1. Kumbki pool konsulteerib käesoleva lepingu ja selle lisalepingutega hõlmatud küsimustes 
uute või olemasolevate sisenõuanderühma või -rühmadega, milles peavad olema es indatud 
sõltumatud kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas vabaühendused, ettevõtjate ja 
tööandjate organisatsioonid ning ametiühingud, kes tegelevad majanduse, säästva arengu, sotsiaal -, 
inimõiguste, keskkonna - ja muude küsimustega. Kumbki pool või b oma sisenõuanderühma või -
rühmad kokku kutsuda erinevates koosseisudes, et arutada käesoleva lepingu või selle lisalepingute 
eri sätete rakendamist.  
2. Kumbki pool võtab arvesse oma sisenõuanderühma või -rühmade esitatud seisukohti või 
soovitusi. Kummagi  poole esindajad püüavad oma vastava sisenõuanderühma või -rühmadega 
konsulteerida vähemalt kord aastas. Kohtumisi võib korraldada virtuaalselt.  
3. Selleks et suurendada üldsuse teadlikkust sisenõuanderühmadest, püüab kumbki pool 
avaldada nimekirja organis atsioonidest, kes osalevad tema sisenõuanderühmas või -rühmades, ja 
selle rühma või nende rühmade kontaktpunkti.  
4. Pooled edendavad oma sisenõuanderühmade vahelist suhtlust, sealhulgas vahetades 
võimaluse korral oma sisenõuanderühmade liikmete kontaktandm eid. 
Artikkel INST.8. Kodanikuühiskonna foorum  
1. Pooled hõlbustavad kodanikuühiskonna foorumi korraldamist, et pidada dialoogi käesoleva 
lepingu teise osa rakendamise üle. Partnerlusnõukogu võtab vastu foorumi korraldamise 
tegevussuunised.  
2. Kodanikuühis konna foorum tuleb kokku vähemalt kord aastas, kui pooled ei lepi kokku 
teisiti. Kodanikuühiskonna foorum võib kohtuda virtuaalselt.  
3. Kodanikuühiskonna foorum on osalemiseks avatud poole territooriumil asutatud 
sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele, sealhulgas artiklis INST.7 
[Sisenõuanderühmad] osutatud sisenõuanderühmade liikmetele. Kumbki pool edendab 
tasakaalustatud esindatust, mis hõlmab muu hulgas majandus -, säästva arengu, sotsiaal -, 
inimõiguste, keskkonna - ja muudes küsimu stega tegelevaid vabaühendusi, ettevõtjaid ja tööandjate 
organisatsioone ning ametiühinguid.  
 
  
 
30 
 TEINE OSA. KAUBANDUS, TRANSPORT, KALANDUS JA MUUD KOKKULEPPED  
ESIMENE RUBRIIK. KAUBANDUS  
I JAOTIS. KAUBAVAHET US 
1. peatükk. Võrdne kohtlemine ja kaupade turulep ääs (sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmed)  
Artikkel GOODS.1. Eesmärk  
Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada poolte vahel kaubavahetust ja säilitada liberaliseeritud 
kaubavahetus vastavalt käesoleva lepingu sätetele.  
Artikkel GOODS.2. Kohaldamisala  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat peatükki poole kaupadega kauplemise suhtes.  
Artikkel GOODS.3. Mõisted  
Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „konsulaartehingud“ – menetlus, mille kaudu hangitakse eksportiva poole territooriumil või 
kolmanda isiku territooriumil asuva importiva poole konsulilt konsulaararve või konsulaarviisa 
faktuurarvele, päritolusertifikaadile, manifestile, kaubasaatjate eksp ordideklaratsioonile või 
muule kauba impordiga seotud tollidokumendile;  
(b) „tolliväärtuse määramise leping“ – GATT 1994 VII  artikli rakendamise leping;  
(c) „ekspordi litsentsimise protseduur – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse 
litsentsimis eks või mitte), mida pool kasutab ekspordilitsentside väljastamiseks ning mille 
puhul nõutakse eksportivalt poolelt ekspordi eeltingimusena taotluse või muude dokumentide 
(lisaks tavaliselt tollivormistuseks vajalikele dokumentidele) esitamist asjaomasele 
haldusasutusele;  
(d) „impordi litsentsimise protseduur“ – haldusmenetlus (olenemata sellest, kas seda nimetatakse 
litsentsimiseks või mitte), mida pool kasutab impordi litsentsimise korra rakendamiseks ning 
mille raames nõutakse importiva poole territooriumile  importimise eeltingimusena taotluse 
või muude dokumentide esitamist, välja arvatud need, mida tavaliselt nõutakse 
tollivormistuseks;  
(e) „päritolustaatusega kaup“ – kui ei ole sätestatud teisiti, siis kaup, mis vastab käesoleva jaotise 
2. peatükis [Päritolur eeglid] sätestatud päritolureeglitele;  
(f) „tulemuslikkusnõue“ – nõue, mille kohaselt   
(i) kaupa eksporditakse kindlaksmääratud koguse, väärtuse või protsendimäära ulatuses;  
(ii) impordilitsentsi välja andnud poole kaubad asendatakse imporditud kaupadega;  
(iii) impordilits entsi kasutav isik ostab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil 
muid kaupu või eelistab omamaiselt toodetud kaupu;  
 
31 
 (iv) impordilitsentsi kasutav isik toodab impordilitsentsi välja andnud poole territooriumil 
kaupu, millel on kindlaksmääratud koguse , väärtuse või protsendimäära ulatuses 
omamaine osalus, või  
(v) on mingil viisil seotud impordi mahu või väärtuse ekspordi mahu või väärtusega või 
välisvaluuta sissevoolu summaga;  
(g) „ümbertöötatud kaup“ – HSi gruppidesse 32, 40, 84 –90, 94 või 95 klassifitseeritud kaup,  
(i) mis täielikult või osaliselt koosneb kasutatud kaupadest saadud osadest;  
(ii) millel on uute kaupadega võrreldes sarnane eeldatav eluiga ja toimivus ning  
(iii) millele antakse sama garantiikaitse, mida kohaldatakse selliste kaupade suhtes, kui 
need on uued; ning  
(h) „parandamine“ – kauba igasugune töötlemine, mille eesmärk on parandada toimimispuudus 
või oluline kahjustus ning millega taastatakse kauba algne funktsioon või tagatakse  kauba 
kasutamise tehniliste nõuete täitmine. Kauba parandamine hõlmab ennistamist ja hooldust, 
millega võib kaasneda kauba väärtuse suurenemine kõnealuse kauba algse funktsionaalsuse 
taastamise tõttu, kuid see ei hõlma toimingut või protsessi,  
(i) mille tule musena hävitatakse kauba põhiomadused või luuakse uus või 
kaubanduslikult erinev kaup;  
(ii) millega muudetakse lõpetamata toodang valmistoodanguks või  
(iii) mida kasutatakse kauba tehnilise taseme parandamiseks või täiustamiseks.  
Artikkel GOODS.3A. Kaupade klassif itseerimine  
Käesoleva lepingu kohases pooltevahelises kaubanduses kasutatav kaupade klassifikatsioon 
esitatakse kummagi poole tariifinomenklatuuris kooskõlas harmoneeritud süsteemiga.  
Artikkel GOODS.4. Võrdne kohtlemine siseriiklikul maksustamisel ja regu leerimisel  
Kumbki pool tagab teise poole kaupade võrdse kohtlemise vastavalt GATT 1994 (sh selle märkused ja 
lisasätted) III artiklile. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) III 
artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetak se mutatis mutandis  selle osaks.  
Artikkel GOODS.4A. Transiidivabadus  
Kumbki pool tagab transiitliikluse teise poole või mis tahes kolmanda riigi territooriumile või 
territooriumilt transiidivabaduse läbi oma territooriumi mööda teid, mis on rahvusvahelise ks 
transiidiks kõige mugavamad.  Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) 
V artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis  selle osaks. Pooled mõistavad, 
et GATT 1994 V  artikkel hõlmab energiakaupade liikumis t muu hulgas torujuhtmete või 
elektrivõrkude kaudu.  
 
32 
 Artikkel GOODS.5. Tollimaksude keelamine  
Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on teiselt poolelt pärit kaupade suhtes tollimaksude 
kohaldamine keelatud.  
Artikkel GOODS.6. Eksporditollimaks ud ja muud ekspordimaksud või -tasud  
1. Pool ei või kehtestada ega jätta kehtima ühtegi tollimaksu, muud maksu ega muud tasu, mis 
on kehtestatud kauba teise poole territooriumile eksportimisele või sellega seoses; ega ühtegi teisele 
poolele eksporditavalt kau balt tasutavat siseriiklikku maksu või muud tasu, mis ületab maksu või 
tasu, mis on kehtestatud samasugustele kaupadele, kui need on ette nähtud omamaiseks 
tarbimiseks.  
2. Käesoleva artikli kohaldamisel ei hõlma mõiste „muud tasud“ artikli GOODS.7 [Tasud ja 
formaalsused] kohaselt lubatud lõive ja muid tasusid.  
Artikkel GOODS.7. Tasud ja formaalsused  
1. Lõivud ja muud tasud, mille pool on kehtestanud teise poole kauba impordile või ekspordile 
või mis on nendega seotud, ei tohi olla suuremad osutatud teenuste lig ilähedasest maksumusest ega 
või kujutada endast kodumaiste kaupade kaudset kaitset ega fiskaalotstarbelist impordi - või 
ekspordimaksu. Kumbki pool ei kehtesta impordile või ekspordile või nendega seoses lõive ega muid 
tasusid väärtuse alusel.  
2. Kumbki pool v õib kehtestada tasusid või nõuda kulude hüvitamist üksnes juhul, kui 
osutatakse konkreetseid teenuseid, eelkõige, kuid mitte ainult, järgmisi teenuseid:  
(a) tolli personali kohalolu väljaspool tolliasutuse ametlikke lahtiolekuaegu või väljaspool 
tolliasutuse tööruume, kui selleks on esitatud taotlus;  
(b) analüüsid või eksperdiaruanded kauba kohta ja postimaksud kauba tagastamise eest 
taotlejale, eelkõige otsuste puhul, mis on seotud siduva teabega või teabe andmisega 
tollialaste õigusnormide kohaldamise kohta;  
(c) kauba läbivaatamine või proovide või näidiste võtmine tõendamise eesmärgil või kauba 
hävitamine, kui sellega kaasnevad muud kulud kui tollitöötajate kasuta misega seotud kulud; 
ning  
(d) erakorralised kontrollimeetmed, kui need on vajalikud kauba laadi või võimaliku ohu tõttu.  
3. Kumbki pool avaldab ametliku veebisaidi kaudu viivitamata kõik tasud ja lõivud, mis ta on 
kehtestanud seoses impordi või ekspordiga, viisil , mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel 
huvitatud isikutel nendega tutvuda. See teave peab sisaldama osutatava teenuse eest võetava tasu 
või lõivu kehtestamise põhjust, vastutavat asutust, kohaldatavaid tasusid ja lõive ning makse 
tegemise aega  ja viisi. Uusi või muudetud lõive ja tasusid ei või kehtestada enne, kui käesoleva lõike 
kohane teave on avaldatud ja hõlpsasti kättesaadavaks tehtud.  
4. Kumbki pool ei nõua teise poole mis tahes kauba impordi puhul konsulaartehinguid ega 
nendega seotud lõive ega tasusid.  
 
33 
 Artikkel GOODS.8. Parandatud kaubad  
1. Kumbki pool ei kohalda tollimaksu kauba suhtes, olenemata selle päritolust, mis siseneb 
uuesti poole territooriumile pärast seda, kui kaup on ajutiselt eksporditud tema territooriumilt teise 
poole terr itooriumile parandamiseks.  
2. Lõiget  1 ei kohaldata tollilattu või vabakaubanduspiirkonda või sarnase staatuse alusel 
imporditud kauba suhtes, mis eksporditakse seejärel parandamiseks, kuid mida ei reimpordita 
tollilattu, vabakaubanduspiirkonda või sarnase s taatusega piirkondadesse.  
3. Sõltumata kauba päritolust ei kohalda kumbki pool tollimaksu kauba suhtes, mis 
imporditakse ajutiselt teise poole territooriumilt remondi eesmärgil.  
Artikkel GOODS.9. Ümbertöötatud kaubad  
1. Kumbki pool ei kohalda teise poole ümber töötatud kaupade suhtes korda, mis on 
ebasoodsam kui see, mida ta kohaldab samaväärsete uute kaupade suhtes.  
2. Ümbertöötatud kaupade impordi - ja ekspordikeeldude või -piirangute suhtes kohaldatakse 
artiklit GOODS.10 [Impordi - ja ekspordipiirangud]. Kui pool  võtab vastu või jätab kehtima kasutatud 
kaupade suhtes impordi - ja ekspordikeelud või -piirangud, ei kohalda ta neid meetmeid 
ümbertöötatud kaupade suhtes.  
3. Pool võib nõuda, et ümbertöötatud kaubad tuleb tema territooriumil turustamiseks või 
müügiks ident ifitseerida ümbertöötatud kaupadena ning et need peavad vastama kõigile 
kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, mida kohaldatakse samaväärsete uute kaupade suhtes.  
Artikkel GOODS.10. Impordi - ja ekspordipiirangud  
1. Kumbki pool ei kehtesta ega jäta kehtima te ise poole kauba impordi suhtes ega teise poole 
territooriumile suunatud kauba ekspordi või ekspordiks müügi suhtes keelde ega piiranguid, mis ei 
ole kooskõlas GATT 1994 (sh selle märkused ja lisasätted) XI artikliga. Selleks inkorporeeritakse GATT 
1994 (sh  selle märkused ja lisasätted) XI artikkel käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis 
mutandis  selle osaks.  
2. Pool ei kehtesta ega jäta kehtima  
(a) ekspordi - ja impordihinna nõudeid, välja arvatud juhul, kui see on lubatud tasakaalustavate ja 
dumpinguvasta ste tollimaksudega seotud korralduste ja kohustuste täitmise tagamiseks või  
(b) impordi litsentsimist, mis eeldab tulemuslikkusnõude täitmist.  
Artikkel GOODS.11. Impordi - ja ekspordimonopolid  
Kumbki pool ei määra ega säilita ühtegi impordi - ega ekspordimonopoli. Käesoleva artikli 
kohaldamisel tähendab impordi - või ekspordimonopol ühe poole poolt teatavale üksusele antud 
ainuõigust või -volitust importida kaupa teiselt poolelt või eksportida kau pa teisele poolele.  
 
34 
 Artikkel GOODS. 13. Impordi litsentsimise protseduurid  
1. Kumbki pool tagab, et kõiki pooltevahelise kaubavahetuse suhtes kohaldatavaid impordi 
litsentsimise protseduurireegleid kohaldatakse neutraalselt ning hallatakse ausalt, õiglaselt,  
mittediskrimineerivalt ja läbipaistvalt.  
2. Pool kehtestab või säilitab litsentsimise korra teise poole territooriumilt tema territooriumile 
importimise tingimusena üksnes juhul, kui halduseesmärgi saavutamiseks ei ole mõistlikult võimalik 
kasutada muid asja kohaseid menetlusi.  
3. Kumbki pool ei kehtesta ega säilita impordi mitteautomaatse litsentsimise protseduure, välja 
arvatud juhul, kui see on vajalik käesoleva lepinguga kooskõlas oleva meetme rakendamiseks. Pool, 
kes kehtestab impordi mitteautomaatse litsent simise protseduuri, märgib selgelt ära selle 
protseduuri kaudu rakendatava meetme.  
4. Kumbki pool kehtestab impordi litsentsimise protseduuri ja haldab seda kooskõlas WTO 
impordi litsentsimise lepingu (edaspidi „impordi litsentsimise leping“) artiklitega 1 –3. Sel eesmärgil 
inkorporeeritakse impordi litsentsimise lepingu artiklid 1 –3 käesolevasse lepingusse ja muudetakse 
mutatis mutandis  selle osaks.  
5. Pool, kes kehtestab impordi litsentsimise protseduuri või muudab seda, teeb kogu 
asjakohase teabe kättesaadavaks  ametlikul veebisaidil. See teave tehakse võimaluse korral 
kättesaadavaks vähemalt 21  päeva enne uue või muudetud litsentsimisprotseduuri kohaldamise 
kuupäeva ja igal juhul mitte hiljem kui nimetatud kuupäeval. See teave peab sisaldama impordi 
litsentsimis e lepingu artikli  5 kohaselt nõutavaid andmeid.  
6. Teise poole taotluse korral esitab pool viivitamata kogu asjakohase teabe impordi 
litsentsimise protseduuride kohta, mille ta kavatseb kehtestada või säilitada, sealhulgas impordi 
litsentsimise lepingu artikl ites 1 –3 osutatud teabe.  
7. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt 
andma impordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsioonidest või mitmepoolsetest mass ihävitusrelvade leviku tõkestamise 
kokkulepetest ja impordikontrolli kokkulepetest.  
Artikkel GOODS. 14. Ekspordi litsentsimise protseduurid  
1. Kumbki pool avaldab igasuguse uue ekspordi litsentsimise protseduuri või senise ekspordi 
litsentsimise protseduuri muudatused viisil, mis võimaldab valitsustel, kauplejatel ja teistel huvitatud 
isikutel nendega tutvuda. Selline avaldamine toimub võimaluse korral 45  päeva enne protseduuri või 
muudatuse jõustumist ja igal juhul hiljemalt protseduuri või muudatuse jõustum ise kuupäeval, ning 
kui see on asjakohane, tehakse seda asjakohastel valitsuse veebisaitidel.  
2. Ekspordi litsentsimise protseduuride avaldamisel tuleb esitada järgmine teave:  
(a) ekspordi litsentsimise protseduure või nende muudatusi kirjeldav tekst;  
(b) kaubad, mi lle suhtes iga litsentsimisprotseduuri kohaldatakse;  
(c) iga protseduuri kohta litsentsi taotlemise menetluse kirjeldus ja kriteeriumid, millele taotleja 
peab vastama, et tal oleks õigus litsentsi taotleda, näiteks tegevusloa omamine, investeeringu 
tegemine v õi säilitamine või poole territooriumil teatava ettevõtte vormis tegutsemine;  
 
35 
 (d) kontaktpunkt või -punktid, kust huvitatud isikud saavad lisateavet ekspordilitsentsi saamise 
tingimuste kohta;  
(e) haldusorgan või -organid, kellele taotlus või muu asjakohane dokum entatsioon tuleb esitada;  
(f) ekspordi litsentsimise protseduuri kaudu rakendava(te) meetme(te) kirjeldus;   
(g) ajavahemik, mille jooksul iga ekspordi litsentsimise protseduur kehtib, välja arvatud juhul, kui 
protseduur jääb jõusse kuni selle tühistamise või muu tmiseni uues väljaandes;  
(h) kui pool kavatseb ekspordikvoodi haldamiseks kasutada litsentsimisprotseduuri, siis kvoodi 
üldkogus ja vajaduse korral väärtus ning kvoodi avamise ja sulgemise kuupäevad, ning  
(i) võimalikud vabastused või erandid, mis asendavad ekspor dilitsentsi saamise nõuet, see, 
kuidas neid vabastusi või erandeid taotleda või kasutada, ning nende andmise kriteeriumid.  
3. Kumbki pool teatab 45  päeva jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist teisele poolele 
oma kehtivatest ekspordi litsentsimise protse duuridest. Kumbki pool teavitab teist poolt kõigist 
uuest ekspordi litsentsimise protseduuridest ja kehtivatesse ekspordi litsentsimise protseduuridesse 
tehtud muudatustest 60  päeva jooksul alates nende avaldamisest. Teade peab sisaldama viidet 
allikatele,  kus on avaldatud lõike  2 alusel nõutud teave, ja vajaduse korral asjaomaste valitsuse 
veebisaitide aadresse.  
4. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt 
andma ekspordilitsentsi ega takista poolt täitmast oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO 
Julgeolekunõukogu resolutsioonidest ning mitmepoolsetest massihävitusrelvade leviku tõkestamise 
kokkulepetest ja ekspordikontrolli kokkulepetest,  sealhulgas Wassenaari kokkuleppest 
tavarelvastuse ning kahesuguse kasutusega kaup ade ja tehnoloogiate ekspordikontrolli kohta, 
Austraalia grupist, tuumatarneriikide grupist ja raketitehnoloogia kontrollirežiimist, ega 
kehtestamast, säilitamast või rakendamast sõltumatuid  sanktsioone.  
Artikkel GOODS.15. Tolliväärtuse määramine  
Kumbki pool määrab tema territooriumile imporditud teise poole kaupade tolliväärtuse vastavalt 
GATT 1994 VII  artiklile ja tolliväärtuse määramise lepingule. Selleks inkorporeeritakse GATT 1994 (sh 
selle märkused ja lisasätted) VII artikkel ning tolliväärtu se määramise lepingu (sh 
tõlgendusmärkused) artiklid 1 –17 käesolevasse lepingusse ning muudetakse mutatis mutandis  selle 
osaks.  
Artikkel GOODS.16. Soodustuste kasutamine  
1. Käesoleva lepingu toimimise jälgimiseks ja soodustuste kasutamise määrade arvutamiseks  
vahetavad pooled igal aastal impordistatistikat kümneaastase ajavahemiku jooksul, mis algab üks 
aasta pärast käesoleva lepingu jõustumist. Kui kaubanduspartnerluse komitee ei otsusta teisiti, 
pikendatakse seda ajavahemikku automaatselt viie aasta võrra ja  seejärel võib 
kaubanduspartnerluse komitee otsustada seda veelgi pikendada.  
2. Impordistatistika vahetamine hõlmab andmeid kõige viimase aasta kohta, mille andmed on 
kättesaadavad, sealhulgas väärtust ja vajaduse korral mahtu tariifirea tasandil teise poole nende 
kaupade impordi puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu kohast sooduskohtlemist, ja 
nende kaupade puhul, mille suhtes ei kohaldata sooduskohtlemist.  
 
36 
 Artikkel GOODS.17. Kaubanduse kaitsemeetmed  
1. Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mi s tulenevad GATT 1994 VI artiklist, 
dumpinguvastasest lepingust, WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingust, GATT 1994 
XIX artiklist, kaitsemeetmete lepingust ja põllumajanduslepingu artiklist 5.  
2. Käesoleva jaotise 2. peatükki [Päritolureeglid] e i kohaldata dumpinguvastaste, 
tasakaalustavate ja kaitsemeetmetega seotud uurimiste ja meetmete suhtes.  
3. Kumbki pool kohaldab dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid kooskõlas 
dumpinguvastase lepingu ja subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu nõue tega ning õiglase 
ja läbipaistva menetluse kohaselt.    
4. Igale huvitatud isikule antakse võimalus kaitsta dumpinguvastaste ja tasakaalustusmeetmete 
uurimise1 ajal igati oma huve, tingimusel et see ei põhjusta uurimises põhjendamatuid viivitusi.   
5. Kummagi pool e uurimisasutus võib kooskõlas poole õigusega kaaluda, kas kehtestatava 
dumpinguvastase või tasakaalustava tollimaksu summa vastab kogu dumpingumarginaalile või 
subsiidiumi kogusummale või on sellest väiksem.  
6. Kummagi poole uurimisasutus võib kooskõlas pool e õigusega kaaluda, kas dumpinguvastase 
või tasakaalustava tollimaksu kehtestamine ei ole avalikes huvides.  
7. Pooled ei tohi kehtestada või jätta kehtima sama kauba suhtes samal ajal  
(a) põllumajanduslepingu artikli 5 kohast meedet ega   
(b) GATT 1994 XIX artikli ja  kaitsemeetmete lepingu kohast meedet.  
8. Käesoleva artikli lõigete 1 –6 suhtes ei kohaldata kuuenda osa I  jaotist [Vaidluste 
lahendamine].  
Artikkel GOODS.18. Olemasolevate WTO tariifikvootide kasutamine  
1. Ühelt poolelt pärit tooteid ei või importida teise poole  territooriumile olemasolevate WTO 
tariifikvootide alusel, nagu need on määratletud lõikes  2. See hõlmab tariifikvoote, mis on poolte 
vahel jaotatud vastavalt GATTi XXVIII  artikli kohastele läbirääkimistele, mille Euroopa Liit on 
algatanud WTO dokumendiga G/SECRET/42/Add.2 ja Ühendkuningriik WTO dokumendiga 
G/SECRET/44, ning mis on sätestatud kummagi poole vastavates siseriiklikes õigusaktides. Käesoleva 
artikli kohaldamisel määratakse toodete päritolustaatus kindlaks importiva poole territooriumil 
kohaldat avate mittesooduspäritolureeglite alusel.  
2. Lõike  1 kohaldamisel tähendavad „olemasolevad WTO tariifikvoodid“ tariifikvoote, mis on 
Euroopa Liidu WTO kontsessioonid, mis sisalduvad GATT 1994 kohase EL  28 kontsessioonide ja 
kohustuste loendi projektis, mis on  WTO -le esitatud dokumendis G/MA/TAR/RS/506, mida on 
muudetud dokumentidega G/MA/TAR/RS/506/Add.1 ja G/MA/TAR/RS/506/Add.2.  
                                                            
1 Käesoleva artikli kohaldamisel määratletakse huvitatud pooled dumpinguvastase lepingu artikli 6 lõike 11 
ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 12 lõike 9 kohaselt.  
 
37 
 Artikkel GOODS.19. Meetmed tollialaste õigusaktide rikkumise või nendest kõrvalehoidmise korral  
1. Pooled teevad koostööd, et ennetada,  avastada ja tõkestada tollialaste õigusaktide rikkumisi 
või nende õigusaktide täitmisest kõrvalehoidmist, kooskõlas kohustustega, mis neil on 
käesoleva  jaotise 2. peatüki [Päritolureeglid] ja tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist 
käsitleva protok olli alusel. Kumbki pool võtab Ühendkuningriigi või liidu tolliterritooriumile 
sisenevate kaupade suhtes tollimaksude kehtestamisel sobilikud ja võrreldavad meetmed, et kaitsta 
enda ja teise poole finantshuve.   
2. Kui nõudeid täitvatele kauplejatele on võimalik teha lõike  7 alusel tagasiulatuvalt erand, võib 
pool lõigetes  3 ja 4 sätestatud korras ajutiselt peatada asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise, kui  
a) pool on objektiivse, veenva ja kontrollitava teabe põhjal järeldanud, et tollialaseid õigusakte on 
ulatuslikult rikutud või neist on ulatuslikult kõrvale hoitud, ning  
b) teine pool keeldub korduvalt ja põhjendamatult lõikes  1 osutatud kohustustest või ei täida neid.  
3. Pool, kes on teinud järelduse, nagu on osutatud lõikes  2, teavitab sellest 
kaubanduspartnerluse komiteed ja alustab teise poolega kaubanduspartnerluse komitees 
konsultatsioone, et jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.  
4. Kui pooled ei jõua mõlemat poolt rahuldava lahenduse suhtes kokkuleppele kolme kuu 
jooksul pärast teavitamis e kuupäeva, võib järelduse teinud pool otsustada ajutiselt peatada 
asjaomas(t)e too(de)te sooduskohtlemise. Sellisel juhul teatab järelduse teinud pool 
kaubanduspartnerluse komiteele viivitamata ajutisest peatamisest, sealhulgas sellest, kui pika aja 
jooks ul ta plaanib ajutist peatamist kohaldada.  
5. Ajutist peatamist kohaldatakse üksnes sellise ajavahemiku jooksul, mil see on vajalik 
rikkumise või kõrvalehoidmise tõkestamiseks ja asjaomase poole finantshuvide kaitsmiseks, ning igal 
juhul mitte kauem kui kuue kuu jooksul. Asjaomane pool jälgib olukorda ja kui ta leiab, et ajutine 
peatamine ei ole enam vajalik, lõpetab ta selle enne kaubanduspartnerluse komiteele teatatud 
ajavahemiku lõppu. Kui peatamise tinginud olukord ei ole kaubanduspartnerluse komiteele tea tatud 
ajavahemiku lõpus muutunud, võib asjaomane pool otsustada peatamist pikendada. Peatamise 
korral toimuvad kaubanduspartnerluse komitees korrapärased konsultatsioonid.  
6. Kumbki pool avaldab vastavalt oma siseriiklikele menetlustele importijatele suunatud  
teadaanded lõigetes  4 ja 5 osutatud ajutise peatamisega seotud otsuste kohta.  
7. Olenemata lõikest  4, kui importija suudab importiva poole tollile tõendada, et asjaomased 
tooted vastavad täielikult importiva poole tollialastele õigusaktidele, käesoleva lepin gu nõuetele ja 
muudele asjakohastele ajutise peatamisega seotud tingimustele, mille importiv pool on kehtestanud 
kooskõlas oma õigusnormidega, lubab importiv pool importijal taotleda sooduskohtlemist ja nõuda 
tagasi kõik toodete importimisel kohaldatavaid soodustariife ületavad tasutud tollimaksud.  
Artikkel GOODS.20. Haldusvigade menetlemine  
Pädevate asutuste süstemaatiliste vigade või probleemide korral ekspordi soodussüsteemi 
nõuetekohasel haldamisel, eelkõige seoses käesoleva  jaotise 2. peatüki või tolli küsimustes 
vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli kohaldamisega, ning kui need vead või 
probleemid toovad kaasa imporditollimaksudega seotud tagajärgi, võib pool, keda need tagajärjed 
mõjutavad, paluda kaubanduspartnerluse komiteel uurida võim alust võtta olukorra lahendamiseks 
vajaduse korral vastu otsused.  
 
38 
 Artikkel GOODS.21. Kultuuriväärtused  
1. Pooled teevad koostööd, et hõlbustada poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud 
kultuuriväärtuste tagastamist, võttes arvesse 17.  novembril 1970  Pariisis allkirjastatud UNESCO 
kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning 
ärahoidmise abinõude konventsioonis sätestatud põhimõtteid.  
2. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „kultuuriväärtus“ – ese, mis on kummagi poole asjakohaste normide ja menetluste kohaselt 
liigitatud või määratletud kunstilise, ajaloolise ja arheoloogilise väärtusega rahvusliku 
rikkusena, ning  
(b) „poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud“ – 
i) kultuuriväärtus on po ole territooriumilt välja viidud 1.  jaanuaril 1993 või pärast seda, 
rikkudes selle poole norme rahvusliku rikkuse kaitse kohta või poole norme 
kultuuriväärtuste ekspordi kohta või  
ii) kultuuriväärtust ei ole tagastatud seadusliku ajutise väljaviimise perio odi lõpuks 
1. jaanuaril 1993 või pärast seda või on rikutud muud sellise ajutise väljaviimise 
tingimust.   
3. Poolte pädevad asutused teevad omavahel koostööd eelkõige järgmiselt:  
a) teavitavad teist poolt, kui nende territooriumil leitakse kultuuriväärtus ja  on alust arvata, et 
see kultuuriväärtus on teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud;  
b) menetlevad teise poole sellise kultuuriväärtuse tagastamise taotlusi, mis on teise poole 
territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud;  
c) hoiavad vajal ike ajutiste meetmete abil ära igasuguse tegevuse sellise kultuuriväärtuse 
tagastamisest kõrvalehoidmiseks ning  
d) võtavad kõik vajalikud meetmed teise poole territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud 
kultuuriväärtuse füüsiliseks säilitamiseks.  
4. Kumbki pool määrab kontaktpunkti, kes vastutab teise poole kontaktpunktiga suhtlemise 
eest käesolevast artiklist tulenevates küsimustes, sealhulgas seoses lõike  3 punktides  a ja b osutatud 
teadete ja taotlustega.  
5. Poolte kavandatav koostöö hõlmab vajadust mööda po olte tolliasutusi, kes vastutavad 
kultuuriväärtuste ekspordiprotseduuride haldamise eest.  
6. Käesoleva artikli suhtes ei kohaldata kuuenda osa I  jaotist [Vaidluste lahendamine].  
 
2. peatükk. Päritolureeglid  
1. jagu. Päritolureeglid  
 
39 
 Artikkel ORIG.1. Eesmär k 
Käesoleva peatüki eesmärk on kehtestada sätted, mille kohaselt määratakse kindlaks kaupade 
päritolu, et kohaldada käesoleva lepingu kohast tariifset sooduskohtlemist, ja milles sätestatakse 
sellega seotud päritolumenetlused.  
Artikkel ORIG.2. Mõisted  
Käes olevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „klassifikatsioon“ – toote või materjali klassifitseerimine harmoneeritud süsteemi teatavasse 
gruppi, rubriiki või alamrubriiki;  
(b) „kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samal ajal ühelt eksportijalt ühele kaubasaajale või 
mis saadetakse eksportijalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi 
puudumisel üheainsa kaubaarve alusel;  
(c) „eksportija“ – pooleks olevas rii gis asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega 
toodet kooskõlas asjaomase poole õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes koostab 
päritolukinnituse;  
(d) „importija“ – isik, kes impordib päritolustaatusega toodet ja kes taotleb selleks tariifset 
sood uskohtlemist;  
(e) „materjal“ – kõik ained, sealhulgas komponendid, koostisained, tooraine või osad, mida 
kasutatakse toote tootmisel;  
(f) „päritolustaatuseta materjal“ – materjal, mis käesoleva peatüki kohaselt ei ole 
päritolustaatusega materjal, sealhulgas materj al, mille päritolustaatust ei ole võimalik kindlaks 
teha;  
(g) „toode“ – tootmise tulemusel saadud toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõne teise 
toote valmistamisel materjalina kasutamiseks;  
(h) „tootmine“ – iga liiki töö või töötlemine, kaasa arvatud kompl ekteerimine.  
Artikkel ORIG.3. Üldnõuded  
1. Kui pool kohaldab vastavalt käesolevale lepingule teise poole päritolustaatusega kauba 
suhtes tariifset sooduskohtlemist, tingimusel et tooted vastavad kõigile käesolevas peatükis 
kehtestatud kohaldatavatele nõuet ele, käsitatakse teise poole päritolustaatusega kaubana järgmisi 
tooteid:  
(a) täielikult selle poole territooriumil saadud tooted artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel 
territooriumil saadud tooted] tähenduses;  
(b) tooted, mis on toodetud selle poole ter ritooriumil üksnes selle poole päritolustaatusega 
materjalidest, ning  
(c) selle poole territooriumil toodetud tooted, mis sisaldavad päritolustaatuseta materjale, 
tingimusel et need vastavad LISAS ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele.  
 
40 
 2.  Kui toode on saanud päritolustaatuse, ei käsitata selle toote valmistamisel kasutatud 
päritolustaatuseta materjale päritolustaatuseta materjalidena, kui kõnealust toodet kasutatakse 
materjalina teise toote tootmisel.  
3.  Päritolustaatuse saamise nõuded peavad olema Ühendkuningriigis või liidus katkestusteta 
täidetud.  
Artikkel ORIG.4. Päritolu kumulatsioon  
1. Poolelt pärinevat toodet käsitatakse teiselt poolelt pärinevana, kui seda toodet kasutatakse 
materjalina teise toote tootmisel kõnealuse teise poole te rritooriumil.  
2. Päritolustaatuseta materjalist toodete valmistamist kummagi poole territooriumil võib 
arvesse võtta selle kindlakstegemisel, kas asjaomase toote puhul on tegemist teise poole 
territooriumilt pärit tootega või mitte.  
3. Lõikeid  1 ja 2 ei kohald ata, kui teise poole territooriumil toimuv tootmine ei ole artiklis 
ORIG.7 [Ebapiisav töötlus] osutatud toimingutest ulatuslikum.  
4. Selleks et eksportija saaks täita käesoleva artikli lõikes 2 osutatud toote kohta 
päritolukinnituse, millele on osutatud artik li ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 
punktis a, peab eksportija saama tarnijalt lisas ORIG -3 [Tarnija deklaratsioon] sätestatud tarnija 
deklaratsiooni või muu samaväärse dokumendi, mis sisaldab sama teavet ja kirjeldab asjaomaseid 
päritol ustaatuseta materjale piisavalt üksikasjalikult, nii et neid on võimalik identifitseerida.  
Artikkel ORIG.5. Täielikult saadud või toodetud tooted  
1. Järgmisi tooteid käsitatakse täielikult ühe poole territooriumil saadud toodetena:  
(a) nende pinnasest ja merep õhjast kaevandatud mineraalsed maavarad;  
(b) seal kasvatatud või koristatud taimed ning taimsed tooted;  
(c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;   
(d) seal kasvatatud elusloomadest saadud tooted;  
(e) seal sündinud ja kasvatatud tapetud loomadest saadud tooted;  
(f) seal toi munud jahi ja kalapüügi saadused;  
(g) seal vesiviljelusest saadud tooted, kui veeorganismid, sealhulgas kalad, molluskid, 
koorikloomad ja muud veeselgrootud ja veetaimed, on kasvatatud seemnevarust, nagu 
munad, maimud, vastsed, tähnikud ja noorlõhed või muud s uguküpsuse -eelses ja 
vastsejärgses arenguetapis olevad kalad, sekkudes seejuures tootmise suurendamiseks 
kasvatusprotsessi korrapärase varude täiendamise, toitmise ja röövloomade eest kaitsmise 
teel;  
(h) merekalapüügisaadused ja muud saadused, mille poole laev  on väljaspool territoriaalmerd 
püüdnud;  
(i) poole kalatöötlemislaeva pardal üksnes punktis  h osutatud saadustest valmistatud tooted;  
 
41 
 (j) merepõhjast või selle aluspinnasest väljaspool territoriaalmerd kaevandatud tooted, 
tingimusel et poolel on õigus sellist mere põhja või selle aluspinnast kasutada või töödelda;  
(k) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid;  
(l) seal kogutud kasutatud toodetest saadud jäätmed ja jäägid, tingimusel et need tooted sobivad 
ainult toorainete taaskasutamiseks;  
(m) tooted, mis on seal toodetud üksn es punktides a –l nimetatud saadustest ja toodetest.  
2.  Lõike  1 punktides  h ja  i osutatud mõisted „poole laev“ ja „poole kalatöötlemislaev“ 
tähendavad laeva ja kalatöötlemislaeva, mis  
a) on registreeritud liikmesriigis või Ühendkuningriigis;  
b) sõidab lii kmesriigi või Ühendkuningriigi lipu all ning  
c) vastab ühele järgmistest tingimustest:  
 i) kuulub vähemalt 50  % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi kodanikele või  
 ii) kuulub juriidilistele isikutele, millest  
  A) igaühe peakontor ja peamine tegevuskoht on liidus või Ühendkuningriigis ning  
  B) igaüks kuulub vähemalt 50 % ulatuses liikmesriigi või Ühendkuningriigi avalik -
õiguslikele asutustele, kodanikele või juriidilistele isikutele.  
 Artikkel ORIG.6. Lubatud k õrvalekalded  
1. Kui toode ei vasta LISAS ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõuetele 
tulenevalt päritolustaatuseta materjali kasutamisest selle tootmisel, loetakse see toode siiski poolelt 
pärit tooteks, tingimusel et  
a)  toodete tootmisel kasut atud harmoneeritud süsteemi gruppidesse 2 ja 4 –24 klassifitseeritud 
päritolustaatuseta materjalide (v.a gruppi  16 kuuluvad töödeldud kalandustooted) kogumass 
ei ületa 15  % toote massist;  
 b)  kõigi muude toodete, välja arvatud harmoneeritud süsteemi gruppi desse 50 –63 kuuluvate 
toodete päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ei ületa 10  % toote tehasehinnast; või  
c)  harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50 –63 klassifitseeritud toodete puhul kohaldatakse LISA 
ORIG -1 [Sissejuhatavad märkused] märkustes  7 ja 8] sätestatud lubatud kõrvalekaldeid.  
2.  Lõiget  1 ei kohaldata, kui toote tootmisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus 
või mass ületab päritolustaatuseta materjalide väärtuse või massi suhtes kehtestatud 
maksimummäära, mis on kindlaks määratu d LISAS ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud 
nõuetes.  
3.  Käesoleva artikli lõiget  1 ei kohaldata toodete suhtes, mis on täielikult saadud poole 
territooriumil artikli ORIG.5 [Täielikult ühes riigis või ühel territooriumil saadud tooted] tähend uses. 
Kui LISAS ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] nõutakse, et toote tootmiseks kasutatavad 
 
42 
 materjalid oleksid täielikult saadud ühes riigis või ühel territooriumil, siis kohaldatakse käesoleva 
artikli lõikeid 1 ja 2.  
Artikkel ORIG.7. Ebapiisav tootmin e 
1. Olenemata artikli ORIG.3 [Üldnõuded] lõike 1 punktist c, ei käsitata toodet poolelt 
pärinevana, kui toote tootmine poole territooriumil hõlmab ainult ühte või mitut järgmist toimingut 
päritolustaatuseta materjalidega:  
a) säilitustoimingud, nagu kuivat amine, külmutamine, soolvees hoidmine jms toimingud, mille 
ainus eesmärk on tagada toote hea seisundi säilimine selle vedamisel ja ladustamisel;2 
b) pakkeüksuste osadeks jagamine ja koondamine;  
c) pesemine, puhastamine; tolmu, oksiidi, õli, värvi või muude  kihtide eemaldamine;  
d)  tekstiili ja tekstiiltoodete triikimine või pressimine;  
e) lihtsad värvimis - ja poleerimistööd;  
f) riisi koorimine ja osaline või täielik kroovimine; teravilja ja riisi poleerimine ja glaseerimine; 
riisi pleegitamine;  
g)  suhkru toonimine või maitsestamine või tükkipressimine; tahke suhkru osaline või täielik 
jahvatamine;  
h)  puuviljade, pähklite ja köögiviljade koorimine ja kividest puhastamine;  
i)  teritamine, lihtlihvimine või -lõikamine;  
j) tuulamine, uhtmine, sortimine, klassifitseerimine, liigitamine, kokkusobitamine (kaasa arvatud 
kaupade komplekteerimine);  
k)  lihtne klaas - või plastpudelitesse, plekkpurkidesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse 
pakkimine, alustele jms kinnitamine ning kõik muu lihtne pakendamine;  
l)  märkide, etikettide, logode ja muude eristusmärkide kinnitamine või trükkimine tootele või 
selle pakendile;  
m)  ühte või mitut sorti toodete segamine; suhkru segamine mis tahes materjaliga;  
n)  lihtne toodetele vee lisamine või toote lahjendamine vee või muu ainega, mis ei muuda 
oluliselt toote omadusi, või dehüdreerimine või denatureerimine;  
o)  toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks või toodete osadekslammutamine;  
p) loomade tapmine.  
                                                            
2 Sellised säilitustoiminguid nagu jahutamine, külmutamine ja õhu tamine, peetakse punkti a tähenduses 
ebapiisavaks, samas kui selliseid toiminguid nagu marineerimine, kuivatamine või suitsutamine, mille eesmärk 
on anda tootele spetsiaalsed või eriomadused, ei peeta ebapiisavaks.  
 
43 
 2. Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse toiminguid lihtsat ena, kui nende tegemiseks ei ole vaja 
erioskusi ega spetsiaalselt toodetud või paigaldatud masinaid, aparaate või seadmeid.  
 Artikkel ORIG.8. Kvalifikatsiooniühik  
1. Käesoleva peatüki kohaldamisel on kvalifikatsiooniühik see toode, mida käsitatakse 
harmone eritud süsteemi järgi klassifitseerimisel põhiüksusena.  
2. Kui kaubasaadetis koosneb mitmest identsest tootest, mis on klassifitseeritud samasse 
harmoneeritud süsteemi rubriiki, võetakse käesoleva peatüki sätete kohaldamisel arvesse iga 
toodet.  
Artikkel ORIG.9. Pakkematerjal ja transporditaara  
Pakkematerjali ja transporditaarat, mida kasutatakse toote kaitsmiseks selle veo käigus, ei võeta 
toote päritolustaatuse kindlakstegemisel arvesse.  
Artikkel ORIG.10. Pakkematerjal ja jaemüügitaara  
Pakkematerjale j a taarat, millesse toode jaemüügiks pakendatakse, kui need on klassifitseeritud koos 
tootega, ei võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide 
väärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta ma terjalide 
maksimumväärtust vastavalt LISALE ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid].  
Artikkel ORIG.11.  Tarvikud, varuosad ja tööriistad  
1. Tarvikuid, varuosi, tööriistu ja kasutusjuhendeid või muid teabematerjale käsitatakse koos 
asjaomase seadme, masina, ap araadi või sõidukiga ühe tootena, kui  
(a) need on klassifitseeritud ja tarnitakse koos tootega, kuid nende eest ei esitata eraldi arvet, 
ning  
(b) nende tüüp, kogus ja väärtus on selle toote puhul tavapärased.  
2. Lõikes  1 osutatud tarvikuid, varuosi, tööriistu, ka sutusjuhendeid või muid teabematerjale ei 
võeta toote päritolu määramisel arvesse, välja arvatud päritolustaatuseta materjalide 
maksimumväärtuse arvutamisel, kui toote suhtes kohaldatakse päritolustaatuseta materjalide 
maksimumväärtust, mis on sätestatud L ISAS ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid].  
Artikkel ORIG.12. Komplektid  
Harmoneeritud süsteemi tõlgendamise 3.  tõlgendamisreeglis määratletud komplekti loetakse 
poolelt pärinevaks, kui kõik selle komponendid on päritolustaatusega. Kui komplekt koosneb 
päritolustaatusega ja päritolustaatuseta komponentidest, loetakse komplekt tervikuna poolelt 
pärinevaks, kui päritolustaatuseta komponentide väärtus ei ületa 15  % komplekti tehasehinnast.  
Artikkel ORIG.13. Neutraalsed tegurid  
Selleks et teha kindlaks, kas to ode on pärit poolelt, ei ole vaja kindlaks määrata järgmiste elementide 
päritolu, mida võidakse selle tootmisel kasutada:  
a) kütus, energiaallikad, katalüsaatorid ja lahustid;  
 
44 
 b) seadmete ja hoonete hooldamiseks kasutatavad masinad, seadmed, varuosad ja materjalid;  
c) masinad, tööriistad, värvid ja vormid;  
d)  määrdeained, määrded, liitmismaterjalid ning muud tootmisel või seadmete ja hoonete 
käitamisel kasutatavad materjalid;  
e)  kindad, prillid, jalatsid, rõivad, ohutusvahendid ja tarvikud;  
f) toote katsetamiseks ja kontrollimiseks kasutatavad seadmed, sisseseade ja tarvikud ning  
g) muud tootmises kasutatud materjalid, mida ei kasutata tootes ja mida ei kavatseta kasutada 
toote lõplikus koostises.  
Artikkel ORIG.14. Arvestuslik eraldamine  
1. Päritolust aatusega ja päritolustaatuseta samaväärsed materjalid või samaväärsed tooted 
eraldatakse ladustamise ajal füüsiliselt, et säilitada nende staatus.  
2. Lõike 1 kohaldamisel tähendavad „samaväärsed materjalid“ ja „samaväärsed tooted“ 
samalaadseid ja samasugus e kaubandusliku kvaliteediga materjale või tooteid, millel on ühesugused 
tehnilised ja füüsilised omadused ja mida ei saa päritolu kindlaksmääramise seisukohast üksteisest 
eristada.  
3. Olenemata lõikest  1 võib päritolustaatusega ja päritolustaatuseta samav äärseid materjale 
kasutada toote valmistamisel ilma neid ladustamise ajal füüsiliselt eraldamata, kui kasutatakse 
arvestusliku eraldamise meetodit.  
4.  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võib pool säilitada harmoneeritud süsteemi 
gruppidesse 10, 15, 27, 28 ja 29 ning rubriikidesse 32.01 –32.07 ja 39.01 –39.14 alla kuuluvaid 
samaväärseid materjale või samaväärseid tooteid enne teisele poolele eksportimist ilma neid 
füüsiliselt eraldamata, tingimusel et kasutatakse arvestusliku eraldamise meetodit.  
5. Lõigetes  3 ja 4 osutatud arvestusliku eraldamise meetodit kohaldatakse kooskõlas varude 
haldamise meetodiga, mis põhineb poole üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel.  
6. Arvestusliku eraldamise meetod on meetod, millega tagatakse, et kunagi ei saa 
päritolu staatust rohkem materjale või tooteid kui siis, kui samaväärsed materjalid või tooted oleks 
füüsiliselt eraldatud.  
7. Pool võib oma õigusnormides sätestatud tingimuste kohaselt nõuda, et arvestusliku 
eraldamise meetodi kasutamiseks on vaja selle poole toll i eelnevat luba. Poole toll jälgib sellise loa 
kasutamist ja võib selle tühistada, kui loa omanik kasutab arvestusliku eraldamise meetodit vääriti 
või ei täida mõnda muud käesolevas peatükis sätestatud tingimust.  
Artikkel ORIG.15. Tagasitoodud tooted  
Kui p oole territooriumilt kolmandasse riiki eksporditud päritolustaatusega toode tuuakse tagasi, 
käsitatakse seda päritolustaatuseta tootena, kui tolliasutusele ei tõendata, et  
(a) tagasitoodud toode on täpselt sama toode kui eksporditud toode ning  
 
45 
 (b) tagasitoodud too tega ei ole kõnealuses kolmandas riigis ega eksportimise ajal tehtud ühtegi 
muud toimingut peale nende, mis olid vajalikud toote hea seisundi säilitamiseks.  
Artikkel ORIG.16. Mittemuutmine  
1. Poole territooriumil vabasse ringlusse laskmiseks deklareeritud päritolustaatusega tooteid ei 
tohi olla pärast eksportimist ja enne vabasse ringlusse laskmiseks deklareerimist muudetud ega 
muundatud ning nendega ei või olla tehtud muid toiminguid peale nen de, mis on vajalikud nende 
hea seisundi säilitamiseks, välja arvatud märkide, etikettide, plommide või dokumentide lisamine, et 
tagada importiva poole konkreetsete siseriiklike nõuete täitmine.  
2. Toodet võib kolmandas riigis ladustada või näidata juhul, kui toode jääb asjaomase 
kolmanda riigi tollijärelevalve alla.  
3. Kaubasaadetiste osadeks jagamine võib toimuda kolmandas riigis, kui seda teeb eksportija 
või kui see toimub eksportija vastutusel ja tingimusel, et kaubasaadetised jäävad kõnealuses 
kolmanda s riigis tollijärelevalve alla.  
4. Kui tekib kahtlus, kas lõigetes 1 –3 sätestatud nõuded on täidetud või mitte, võib importiva 
poole toll nõuda importijalt nende nõuete täitmise mis tahes viisil tõendamist, sealhulgas selliste 
lepinguliste veodokumentidega  nagu veokiri või faktiliste või konkreetsete tõenditega, mis 
põhinevad pakendite märgistamisel või nummerdamisel, või toote endaga seotud muude 
tõenditega.  
Artikkel ORIG.17. Tollimaksude tagastamise või tollimaksudest vabastamise läbivaatamine  
Mitte vare m kui kaks aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatab tollikoostöö ja 
päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee emma -kumma poole taotlusel poolte asjaomased 
tollimaksude tagastamise ja seestöötlemise protseduurid läbi. Selleks esitab ühe pool e taotlusel 
teine pool hiljemalt 60 päeva jooksul alates kõnealuse taotluse esitamisest taotluse esitanud poolele 
kättesaadava teabe ja üksikasjaliku statistika, mis hõlmab ajavahemikku alates käesoleva lepingu 
jõustumisest, või kui see on lühem, siis eeln evat viit aastat, oma tollimaksude tagastamise ja 
seestöötlemise protseduuri toimimise kohta.  Kõnealust läbivaatamist silmas pidades võib 
tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee anda partnerlusnõukogule 
soovitusi käesoleva peatüki ja selle lisade muutmiseks, et kehtestada tollimaksude tagastamisele või 
nendest vabastamisele piiranguid.  
2. jagu. Päritolumenetlused  
Artikkel ORIG.18. Tariifse sooduskohtlemise taotlus  
1. Importiv pool võimaldab importimisel tariifset sooduskohtlemist käesoleva peatüki 
tähenduses teiselt poolelt pärinevale tootele importija tariifse sooduskohtlemise taotluse alusel. 
Importija vastutab tariifse sooduskohtlemise taotluse õigsuse ja käesolevas  peatükis sätestatud 
nõuetele vastavuse eest.  
2. Tariifse sooduskohtlemise taotluse aluseks on järgmine:  
(a) eksportija koostatud päritolukinnitus toote päritolustaatuse kohta või  
(b) importija teadmine, et tootel on päritolustaatus.  
 
46 
 3. Importija, kes esitab tariifs e sooduskohtlemise taotluse, mis põhineb päritolukinnitusel, nagu 
osutatud lõike  2 punktis  a, säilitab päritolukinnituse ja kui importiva poole toll seda nõuab, esitab 
sellele tollile päritolukinnituse koopia.  
Artikkel ORIG.18a. Tariifse sooduskohtlemise taotluse esitamise aeg  
1. Artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõikes  2 osutatud tariifse 
sooduskohtlemise taotlus ja selle taotluse alus lisatakse impordi tollideklaratsiooni kooskõlas 
importiva poole õigusnormidega.  
2. Erandina käesoleva artikli  lõikest  1, kui importija ei taotlenud importimise ajal tariifset 
sooduskohtlemist, kohaldab importiv pool tariifset sooduskohtlemist ja maksab tagasi või vähendab 
enammakstud tollimaksu, tingimusel et  
(a) tariifse sooduskohtlemise taotlus esitatakse hiljemal t kolm aastat pärast importimise 
kuupäeva või importiva poole õigusnormides sätestatud pikema ajavahemiku jooksul;  
(b) importija esitab artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõikes  2 osutatud taotluse 
aluse ning   
(c) toode oleks loetud olevat pärit olustaatusega ja vastavat kõigile muudele kohaldatavatele 
nõuetele käesoleva peatüki 1.  jao [Päritolureeglid] tähenduses, kui importija oleks taotluse 
esitanud importimise ajal.  
 Muid artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] alusel importija su htes kehtivaid kohustusi 
ei muudeta.  
Artikkel ORIG.19. Päritoludokument  
1. Toote eksportija koostab päritolukinnituse, mis põhineb teabel, mis tõendab, et toode on 
päritolustaatusega, sealhulgas teabel toote tootmiseks kasutatud materjalide päritolustaatuse 
kohta. Eksportija vastutab päritolukinnituse ja esitatud teabe õigsuse eest.  
2. Päritolukinnitus koostatakse ühes LISAS ORIG -4 [Päritolukinnituse tekst] sätestatud 
keeleversioonis ja esitatakse kaubaarvel või mõnes muus dokumendis, kus asjaomast toodet on 
kirjeldatud piisavalt täpselt, et seda toodet oleks võimalik identifitseerida. Eksportija vastutab 
päritolustaatusega toote identifitseerimiseks vajaliku piisavalt täpse kirjelduse esitamise eest. 
Importiv pool ei nõua importijalt päritolukinnituse tõlgitud versiooni esitamist.  
3. Päritolukinnitus kehtib 12 kuud selle koostamise kuupäevast või importiva poole sätestatud 
pikema ajavahemiku jooksul, kuid mitte kauem kui 24 kuud.  
4. Päritolukinnitust võib kohaldada järgmise suhtes:  
(a) ühest või mitmest tootest koosnev ühekordne saadetis, mis imporditakse poole 
territooriumile, või  
(b) identsetest toodetest koosnevad mitmekordsed saadetised, mis imporditakse poole 
territooriumile päritolukinnituses märgitud ajavahemiku jooksul, mis ei ületa  12 kuud.  
5. Kui importija taotlusel imporditakse harmoneeritud süsteemi XV –XXI jaotise alla kuuluvaid 
harmoneeritud süsteemi 2.  tõlgendamisreegli punkti  a tähenduses kokku panemata või lahti võetud 
 
47 
 tooteid eraldi saadetistena, võib selliste toodete kohta ka sutada ühtainsat päritolukinnitust vastavalt 
importiva poole tolli kehtestatud nõuetele.   
Artikkel ORIG.20. Lahknevused  
Importiva poole toll ei lükka tariifse sooduskohtlemise taotlust tagasi päritolukinnituses esinevate 
pisivigade või -lahknevuste tõttu või üksnes seetõttu, et kaubaarve anti välja kolmandas riigis.  
 Artikkel ORIG.21. Importija teadmine  
1. Artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punkti b alusel esitatud tariifse 
sooduskohtlemise taotluse puhul põhineb importija teadmine, e t toode on pärit eksportiva poole 
territooriumilt, teabel, mis tõendab toote päritolustaatust ja vastab käesolevas peatükis sätestatud 
nõuetele.  
2. Enne sooduskohtlemise taotlemist võib eksportija juhul, kui importija ei saa käesoleva artikli 
lõikes 1 osutatu d teavet seetõttu, et eksportija peab seda konfidentsiaalseks või muul põhjusel, 
esitada päritolukinnituse, et importija saaks taotleda tariifset sooduskohtlemist artikli ORIG.18 
[Tariifse sooduskohtlemise taotlus] lõike 2 punkti a alusel.]  
Artikkel ORIG.2 2. Dokumenteerimise nõuded  
1. Importija, kes esitab importiva poole territooriumile imporditava toote puhul tariifse 
sooduskohtlemise taotluse, säilitab vähemalt kolm aastat pärast asjaomase toote importimist 
järgmisi dokumente:  
(a) kui taotlus põhines päritoluk innitusel, siis eksportija koostatud päritolukinnitust või  
(b) kui taotlus põhines importija teadmisel, siis kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab 
päritolustaatuse saamise nõuetele.  
2. Päritolukinnituse koostanud eksportija säilitab vähemalt neli aastat pärast päritolukinnituse 
väljaandmist päritolukinnituse koopiat ja kõiki dokumente, mis tõendavad, et toode vastab 
päritolustaatuse saamise nõuetele.  
3. Käesoleva artikli kohaselt säilitata vad dokumendid võivad hõlmata elektroonilisi dokumente.  
Artikkel ORIG.23. Väikesaadetised.  
1. Erandina artiklitest ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] – ORIG.21 [Importija 
teadmine], tingimusel et toode on deklareeritud käesoleva peatüki nõuetele vas tavana ja importiva 
poole tollil ei ole kahtlusi deklaratsiooni õigsuses, kohaldab importiv pool tariifset sooduskohtlemist 
järgmise suhtes:   
(a) eraisikult eraisikule väikepakendis saadetav toode   
(b) reisija isikliku pagasi hulka kuuluv toode ning  
(c) Ühendkuningriigi puhul lisaks punktidele a ja b muud väikese väärtusega saadetised.  
2. Käesoleva artikli lõike  1 kohaldamisalasse ei kuulu järgmised tooted:   
 
48 
 (a) tooted, mille import on osa impordiseeriast, mida võib põhjendatult käsitada impordina, mida 
teostat akse eraldi selleks, et vältida artikli ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] nõuete 
täitmist;  
(b) liidu puhul:  
(i) kaubanduslikul eesmärgil imporditud toode. Juhuimporti, mis koosneb eranditult 
toodetest, mis on ette nähtud vastuvõtjate või reisijate või n ende pereliikmete 
isiklikuks kasutamiseks, ei käsitata kaubandusliku impordina, kui toodete laadi ja 
koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel; ning  
(ii) tooted, mille koguväärtus on väikepakendites saadetavate toodete puhul üle 50 0 euro 
või reisija isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul üle 1  200 euro. Omavääringus 
kasutatavad summad peavad vastama eurodes väljendatud summadele oktoobri 
esimese tööpäeva seisuga. Vahetuskurss on kurss, mille Euroopa Keskpank on selle 
päeva ko hta avaldanud, välja arvatud juhul, kui 15.  oktoobriks on Euroopa Komisjonile 
teatatud mõni muu kurss, ning neid kohaldatakse alates järgmise aasta 1.  jaanuarist. 
Euroopa Komisjon teavitab asjakohastest kurssidest Ühendkuningriiki. Liit võib 
kehtestada mui d piiranguid, mille ta edastab Ühendkuningriigile; ning  
(c) Ühendkuningriigi puhul tooted, mille koguväärtus ületab Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses 
sätestatud piirmäärasid. Ühendkuningriik edastab need piirmäärad liidule.  
3. Importija vastutab deklaratsio oni õigsuse ja käesolevas peatükis sätestatud nõuete täitmise 
eest. Käesoleva artikli alusel ei kohaldata importija suhtes dokumentide säilitamise nõudeid, mis on 
sätestatud artiklis ORIG.22 [Dokumentide säilitamise nõuded].  
Artikkel ORIG.24. Kontrollimin e 
1. Importiva poole toll võib kontrollida, kas toode on päritolustaatusega või kas muud 
käesoleva peatüki nõuded on täidetud, tuginedes riskihindamise meetoditele, mis võivad hõlmata 
juhuvalikut. Selliseks kontrollimiseks võib artiklis ORIG.18 [Tariifse sood uskohtlemise taotlus] 
osutatud taotluse esitanud importijalt nõuda teavet kas impordideklaratsiooni esitamise ajal, enne 
toodete vabastamist või pärast toodete vabastamist.  
2. Lõike  1 kohaselt nõutav teave peab piirduma järgmisega:  
(a) kui taotlus põhines pärit olukinnitusel, siis asjaomane päritolukinnitus; ning  
(b) teave päritolukriteeriumide täitmise kohta ehk  
(i) kui päritolukriteerium on, et „toode on täielikult ühes riigis või ühel territooriumil 
saadud“, siis kohaldatav kategooria (nt saagikoristus, kaevandamine,  kalapüük) ja 
tootmiskoht;  
(ii) kui päritolukriteerium põhineb tariifse klassifitseerimise muutmisel, siis loetelu kõigist 
päritolustaatuseta materjalidest, sealhulgas nende tariifse klassifitseerimise alus 
(päritolukriteeriumist sõltuvalt kas kahe -, nelja - või kuuenumbrilise vorminguna);  
(iii) kui päritolukriteerium põhineb väärtuse arvutamise meetodil, siis lõpptoote väärtus ja 
kõigi tootmises kasutatud päritolustaatuseta toodete väärtus;  
 
49 
 (iv) kui päritolukriteerium põhineb toote massil, siis lõpptoote mass ja lõpptoo tes 
kasutatud päritolustaatuseta materjalide mass;  
(v) kui päritolukriteerium põhineb konkreetsel töötlemistoimingul, siis selle konkreetse 
toimingu kirjeldus.  
3. Nõutava teabe esitamisel võib importija lisada muud teavet, mida ta peab kontrollimise 
seisukohast vajalikuks.  
4. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhineb päritolukinnitusel, esitab importija selle 
päritolukinnituse, kuid võib vastata importiva poole to llile, et importijal ei ole võimalik lõike  2 
punktis  b osutatud teavet esitada.   
5. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhineb importija teadmisel, võib kontrolli tegev 
importiva poole toll pärast seda, kui ta on eelnevalt nõudnud teavet vastavalt lõikele 1, nõuda 
importijalt lisateavet, kui ta leiab, et toote päritolustaatuse või käesoleva peatüki muude nõuete 
täitmise kontrollimiseks on seda vaja. Importiva poole toll võib vajaduse korral nõuda importijalt 
konkreetseid dokumente ja teavet.  
6. Kui importiva poole toll otsustab kuni kontrollitulemuste selgumiseni asjaomase toote 
sooduskohtlemise peatada, pakub ta importijale võimalust, et tooted vabastatakse, kui eelnevalt on 
kasutusele võetud asjakohased ettevaatusabinõud, sealhulgas tagatised. Tariifse soodu skohtlemise 
peatamine lõpetatakse niipea kui võimalik pärast seda, kui importiva poole toll on teinud kindlaks 
asjaomaste toodete päritolustaatuse või muude käesoleva peatüki nõuete täitmise.   
Artikkel ORIG.25. Halduskoostöö  
1. Selleks et tagada käesoleva pe atüki sätete nõuetekohane kohaldamine, teevad pooled 
kummagi poole tolliasutuste kaudu koostööd selle kontrollimiseks, kas toode on päritolustaatusega 
ja vastab käesolevas peatükis sätestatud muudele nõuetele.  
2. Kui tariifse sooduskohtlemise taotlus põhines  päritolukinnitusel, võib kontrolli tegev 
importiva poole toll pärast seda, kui ta on esmalt nõudnud teavet artikli ORIG.24 [Kontrollimine] 
lõike 1 kohaselt, ja importija vastuse põhjal nõuda teavet ka eksportiva poole tollilt kahe aasta 
jooksul pärast too dete importimist või alates hetkest, mil taotlus esitati vastavalt artikli ORIG.18a 
lõike 2 punktile a [Tariifse sooduskohtlemise taotluse esitamise aeg], kui kontrolli tegev importiva 
poole toll leiab, et toote päritolustaatuse või käesoleva peatüki muude  nõuete täitmise 
kontrollimiseks on vaja lisateavet. Teabenõue sisaldab järgmisi elemente:  
(a) päritolukinnitus;  
(b) teabenõude esitanud tolliasutuse andmed;  
(c) eksportija nimi;  
(d) kontrolli objekt ja ulatus ning  
(e) kõik asjakohased dokumendid.  
Lisaks võib importiva poole toll vajaduse korral nõuda eksportiva poole tollilt konkreetseid 
dokumente ja teavet.  
 
50 
 3. Eksportiva poole toll võib kooskõlas oma õigusnormidega nõuda dokumentide esitamist või 
uurimist, nõudes mis tahes tõendeid või tehes eksportija valdustesse kontro llkäigu, et vaadata läbi 
dokumendid ja tutvuda tootmisel kasutatavate rajatistega.  
4. Ilma et see mõjutaks lõike  5 kohaldamist, esitab eksportiva poole toll pärast lõikes  2 
osutatud nõude kättesaamist importiva poole tollile järgmise teabe:  
(a) nõutavad dokumen did, kui need on olemas;  
(b) arvamus toote päritolustaatuse kohta;  
(c) uuritava toote kirjeldus ning käesoleva peatüki kohaldamiseks vajalik tariifne klassifikatsioon;  
(d) tootmisprotsessi kirjeldus ja selgitus, mis on piisav toote päritolustaatuse kinnitamiseks;  
(e) teave selle kohta, kuidas toote kontrollimine toimus, ning  
(f) vajaduse korral tõendavad dokumendid.  
5. Eksportiva poole toll ei esita importiva poole tollile lõike  4 punktides  a, d ja  f osutatud 
teavet, kui eksportija käsitab seda konfidentsiaalse teabena.  
6. Kumbki pool teatab teisele poolele tolliasutuste kontaktandmed ja teavitab teist poolt igast 
kontaktandmete muutusest 30  päeva jooksul pärast muutmise kuupäeva.  
Artikkel ORIG.26. Tariifsest sooduskohtlemisest keeldumine  
1. Ilma et see mõjutaks lõike  3 kohaldamist, võib importiva poole toll keelduda tariifse 
sooduskohtlemise kohaldamisest, kui  
(a) kolme kuu jooksul pärast artikli ORIG.24 [Kontrollimine] lõike  1 kohase teabenõude esitamise 
kuupäeva  
(i) ei ole importija  vastanud;    
(ii) ei ole päritolukinnitust esitatud, kuigi tariifse sooduskohtlemise taotlus põhines 
päritolukinnitusel, või  
(iii) ei ole importija esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav, kuigi tariifse 
sooduskohtlemise taotlus põhines importija teadmisel;  
(b) kolme kuu jooksul pärast artikli ORIG.24 [Kontrollimine] lõike  5 kohase lisateabenõude 
esitamise kuupäeva  
 i) ei ole importija vastanud või  
 ii) ei ole importija esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav;  
 
51 
  c) kümne kuu jooksul3 pärast arti kli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike  2 kohase teabenõude esitamise 
kuupäeva  
 i) ei ole eksportiva poole toll vastanud või  
 ii) ei ole eksportiva poole tolli esitatud teave toote päritolustaatuse kinnitamiseks piisav.  
2. Importiva poole toll võib keelduda toot e tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, kui 
tariifset sooduskohtlemist taotlenud importija rikub muid käesoleva peatüki nõudeid kui toote 
päritolustaatusega seotud nõuded.  
3. Kui importiva poole tollil on vastavalt lõikele  1 piisav põhjus tariifse soodusk ohtlemise 
kohaldamisest keeldumiseks juhul, kui eksportiva poole toll on esitanud artikli ORIG.25 
[Halduskoostöö] lõike  4 punkti  b kohase arvamuse, millega kinnitatakse toote päritolustaatust, 
teatab importiva poole toll kahe kuu jooksul pärast eespool nim etatud arvamuse kättesaamist 
eksportiva poole tollile oma kavatsusest keelduda tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest.  
Pärast selle teate edastamist korraldatakse ükskõik kumma poole taotluse korral konsultatsioonid 
kolme kuu jooksul pärast asjaomase tea te edastamist. Konsultatsioonide pidamise aega võib poolte 
tolliasutuste vastastikusel kokkuleppel igal üksikjuhul eraldi pikendada. Konsulteerimine võib 
toimuda tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee kehtestatud korras.  
Kui imp ortiva poole toll ei saa konsultatsioonide pidamise aja möödumisel kinnitada, et toode on 
päritolustaatusega, võib ta tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest, kui tal on selleks piisav põhjus 
ja kui ta on andnud importijale õiguse olla ära kuulatud. Kui ek sportiva poole toll kinnitab toote 
päritolustaatust ja põhjendab sellist järeldust, ei või importiva poole toll keelduda toote tariifsest 
sooduskohtlemisest üksnes artikli  ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike  5 kohaldamise tõttu.   
4. Igal juhul lahendatakse eriarva mused importija ja importiva poole tolliasutuse vahel 
importiva poole õiguse alusel.  
Artikkel ORIG.27. Konfidentsiaalsus  
1. Kumbki pool tagab kooskõlas oma õigusnormidega talle teise poole poolt käesoleva peatüki 
kohaselt esitatud teabe konfidentsiaalsuse ja kaitseb seda teavet avalikustamise eest.  
2. Kui olenemata artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõikest  5 on eksportiva või importiva poole 
toll saanud artiklite ORIG.24 [Kontrollimine] ja ORIG.25 [Halduskoostöö] kohaldamisel eksportijalt 
konfidentsiaalset äriteav et, seda teavet ei avalikustata.  
3. Kumbki pool tagab, et käesoleva peatüki kohaselt kogutud konfidentsiaalset teavet ei tohi 
kasutada muul eesmärgil kui päritolu kindlaksmääramine ja tolliküsimuste haldamine ja täitmine, 
välja arvatud kui konfidentsiaalsed andmed esitanud isik või pool seda lubab.  
4. Olenemata lõikest 3, võib pool lubada käesoleva peatüki alusel saadud teabe kasutamist 
haldus -, kohtu - või kohtulaadses menetluses, mis algatatakse seoses käesoleva peatüki 
rakendamisega seotud tollialaste õigusakt ide rikkumisega. Pool teavitab enne sellist kasutamist 
sellest isikut või poolt, kes teabe esitas.  
                                                            
312 kuud artikli ORIG.25 [Halduskoostöö] lõike 2 kohaste teabenõuete puhul, mis esitatakse eksportiva poole 
tollile käesoleva lepingu kohaldamise esimese kolme kuu jooksul.  
 
52 
 Artikkel ORIG.28. Haldusmeetmed ja -karistused  
Kumbki pool tagab käesoleva peatüki tõhusa täitmise. Kumbki pool tagab, et pädevatel asutustel on 
võimalik kehtestada vastavalt poole õigusnormidele haldusmeetmeid ja vajaduse korral karistusi iga 
sellise isiku suhtes, kes koostab või laseb koostada ebaõig et teavet sisaldava dokumendi, mis esitati 
tootele tariifse sooduskohtlemise saamiseks, kes ei täida artiklis ORIG.22 [Dokumentide säilitamise 
nõuded] sätestatud nõudeid või kes ei esita tõendeid või keeldub kontrollkäigust, nagu on osutatud 
artikli ORIG.2 5 [Halduskoostöö] lõikes  3.  
 3. jagu. Muud sätted  
 Artikkel ORIG.29. Ceuta ja Melilla  
1. Käesoleva peatüki kohaldamisel ei hõlma mõiste „pool“ liidu puhul Ceutat ja Melillat.  
2. Ceutasse ja Melillasse imporditavate Ühendkuningriigist pärit toodete suhtes kohal datakse 
käesoleva lepingu alusel sama tollirežiimi, mida kohaldatakse liidu tolliterritooriumilt pärit toodete 
suhtes Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise akti protokolli nr  2 
alusel. Ühendkuningriik kohaldab Ceutast ja Me lillast pärinevate käesoleva lepinguga hõlmatud 
toodete importimisel samasugust tollirežiimi nagu toodete suhtes, mida imporditakse ja mis 
pärinevad liidust.  
3. Käesolevas peatükis osutatud päritolureegleid ja -menetlusi kohaldatakse mutatis mutandis  
toodete  suhtes, mida eksporditakse Ühendkuningriigist Ceutasse ja Melillasse, ning toodete suhtes, 
mida eksporditakse Ceutast ja Melillast Ühendkuningriiki.   
4. Ceutat ja Melillat käsitatakse ühtse territooriumina.  
5. Artiklit ORIG.4 [Päritolu kumulatsioon] kohaldata kse toodete impordi ja ekspordi suhtes 
liidu, Ühendkuningriigi ning Ceuta ja Melilla vahel.    
6. Eksportijad märgivad päritolukinnituse teksti väljale  3 vastavalt toote päritolule 
„Ühendkuningriik“ või „Ceuta ja Melilla“.   
7. Käesoleva peatüki kohaldamise ja r akendamise eest Ceutas ja Melillas vastutab Hispaania 
Kuningriigi toll.  
Artikkel ORIG.30. Üleminekusätted transiit - ja ladustatud toodete kohta  
Käesoleva lepingu sätteid võib kohaldada toodete suhtes, mis vastavad käesoleva peatüki sätetele ja 
mis käesole va lepingu jõustumise kuupäeval on kas teel eksportiva poole territooriumilt importiva 
poole territooriumile või importiva poole tollikontrolli all, kusjuures imporditollimakse ja muid 
impordimakse ei ole tasutud, tingimusel et 12  kuu jooksul pärast seda k uupäeva esitatakse importiva 
poole tollile artiklis ORIG.18 [Tariifse sooduskohtlemise taotlus] osutatud tariifse sooduskohtlemise 
taotlus.  
Artikkel ORIG.31. Käesoleva peatüki ja selle lisade muutmine  
Käesolevat peatükki ja selle lisasid võib muuta partner lusnõukogu.  
 
 
53 
 3. peatükk. Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed  
Artikkel SPS.1. Eesmärgid  
Käesoleva peatüki eesmärgid on:  
a) kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu või tervist poolte territooriumidel, lihtsustades samal ajal 
poolte vahel kaubandust;  
b) jätk ata sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu rakendamist;  
c) tagada, et poolte sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed ei tekitaks tarbetuid kaubandustõkkeid;  
d) edendada suuremat läbipaistvust ja arusaamist kummagi poole sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete 
kohaldamisest;   
e) tõhustada poolte koostööd antimikroobikumiresistentsuse vastases võitluses, jätkusuutlike 
toidusüsteemide edendamisel, loomade heaolu kaits misel ja elektroonilise sertifitseerimise 
valdkonnas;  
f) tõhustada koostööd asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, et töötada välja 
rahvusvahelised standardid, suunised ja soovitused loomatervise, toiduohutuse ja 
taimetervise valdkonnas ning  
g) edendada rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste rakendamist mõlema poole poolt.  
Artikkel SPS.2. Kohaldamisala   
 
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse poolte kõikide sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete suhtes, 
mis võivad otseselt või kaudselt mõjutad a kaubandust poolte vahel.  
2. Käesolevas peatükis on sätestatud ka eraldi sätted koostöö kohta loomade heaolu, 
antimikroobikumiresistentsuse ja jätkusuutlike toidusüsteemide valdkonnas.  
Artikkel SPS.3. Mõisted  
1. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõistei d:  
(a) sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu A  lisas sisalduvad mõisted;  
(b) codex alimentarius 'e komisjoni egiidi all vastu võetud mõisted;  
(c) Maailma Loomatervise Organisatsiooni (OIE) egiidi all vastu võetud mõisted; ning  
(d) rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu võetud mõisted.   
2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a)  „imporditingimused“ – sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed, mille täitmist nõutakse toodete 
importimisel ning  
 
54 
 (b) „kaitstav piirkond“ – kindlaksmääratud reguleeritud taimekahjustaja puhul ametlikult 
määratletud geograafiline ala, kus seda taimekahjustajat hoolimata soodsatest tingimustest ja 
esinemisest poole territooriumi muudes osades ei esine ning kuhu seda taimekahjustajat ei 
ole lubatu d sisse tuua.  
3. Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee võib käesoleva peatüki 
kohaldamiseks vastu võtta muid mõisteid, võttes arvesse asjaomaste rahvusvaheliste 
organisatsioonide, näiteks codex alimentarius ’e ja OIE ning rahvusvahe lise taimekaitsekonventsiooni 
sõnastikke ja määratlusi.  
4. Kui sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee vastu võetud 
mõistete või codex alimentarius ’e, OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni egiidi all vastu 
võetud mõistete ning sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste mõistete vahel esineb 
vastuolu, on esimuslikud sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu mõisted. Kui sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee vastu võetud mõistete ning codex 
alimentarius ’e, OIE või rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni kohaste mõistete vahel esineb 
vastuolu, on esimuslikud codex alimentarius ’e, OIE või rahvusvahelise taimeka itsekonventsiooni 
mõisted.  
Artikkel SPS.4. Õigused ja kohustused  
Pooled kinnitavad oma sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi. 
See hõlmab õigust võtta meetmeid kooskõlas sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli  5 
lõikega  7. 
Artikkel SPS.5. Üldpõhimõtted    
1. Pooled kohaldavad asjakohase kaitsetaseme saavutamiseks sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmeid, mis põhinevad asjakohaste sätete, sealhulgas sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmete lepingu artikli  5 kohasel riskihindamise l.  
2. Pooled ei kasuta sanitaar - ja fütosanitaarmeetmeid põhjendamatute kaubandustõkete 
loomiseks.  
3. Kaubandusega seotud sanitaar - ja fütosanitaarmenetluste ning heakskiitmismenetluste 
puhul, mis kehtestatakse käesoleva peatüki alusel, tagab kumbki pool, et n eed menetlused ja 
nendega seotud sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed vastavad järgmistele tingimustele:  
(a) need algatatakse ja neid rakendatakse põhjendamatu viivituseta;  
(b) need ei hõlma tarbetuid, teaduslikult ja tehniliselt põhjendamatuid või põhjendamatult 
koormavaid teabenõudeid, mis võivad üksteise turgudele pääsu edasi lükata;   
(c) neid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist 
teise poole kogu territooriumi või selle osade suhtes, kus kehtivad identsed või sarnas ed 
sanitaar - ja fütosanitaartingimused, ning  
(d) need on proportsionaalsed kindlakstehtud riskidega ega piira kaubandust rohkem, kui on vaja 
importiva poole asjakohase kaitsetaseme saavutamiseks.  
4. Pooled ei kasuta lõikes  3 osutatud menetlusi või täiendava teab e nõudeid oma turgudele 
pääsemise edasilükkamiseks ilma teadusliku ja tehnilise põhjenduseta.  
 
55 
 5. Kumbki pool tagab, et ükski tema nõutav haldusmenetlus, mis on seotud toiduohutust, 
loomatervist või taimetervist käsitlevate imporditingimustega, ei ole koormav am või kaubandust 
piiravam, kui on vaja selleks, et anda importivale poolele piisav kindlus, et kõnealused tingimused on 
täidetud. Kumbki pool tagab, et mis tahes haldusmenetluste negatiivne mõju kaubandusele on 
minimaalne ning et tollivormistus on lihtne ja kiire, tagades siiski importiva poole tingimuste 
täitmise.  
6. Importiv pool ei kehtesta täiendavaid haldussüsteeme ega -menetlusi, mis tarbetult 
takistavad kaubandust.   
Artikkel SPS.6. Ametlik sertifitseerimine  
1. Kui importiv pool nõuab ametlikke sertifika ate, peavad näidissertifikaadid olema:  
(a) kooskõlas codex alimentarius ’e, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni ja OIE 
rahvusvahelistes standardites sätestatud põhimõtetega ning  
(b) kohaldatavad eksportiva poole territooriumi kõikidest osadest pärit impordi s uhtes.   
2. Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse erikomitee võib kokku leppida 
erijuhud, mil lõikes  1 osutatud näidissertifikaadid koostatakse ainult eksportiva poole 
territooriumi ühe või mitme osa kohta. Pooled edendavad kaubanduse lihtsustamiseks 
elektroonilise sertifitseerimise ja muude tehnoloogiliste lahenduste rakendamist.  
Artikkel SPS.7. Imporditingimused ja -menetlused    
1. Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis kummalgi poolel on sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmete lepingu ning käesoleva peatüki alusel, kohaldatakse importiva poole 
imporditingimusi järjekindlalt eksportiva poole kogu territooriumi suhtes.  
2. Eksportiv pool  tagab, et teise poole territooriumile eksporditavad tooted, nagu loomad ja 
loomsed saadused, taimed ja taimsed saadused või muud seotud tooted, vastavad importiva poole 
sanitaar - ja fütosanitaarnõuetele.    
3. Importiv pool võib nõuda teatavate toodete impor diks loa olemasolu. Selline luba antakse, 
kui eksportiva poole asjaomane pädev asutus esitab taotluse, milles objektiivselt tõendatakse 
importivale poolele rahuldaval viisil, et importiva poole loanõuded on täidetud. Eksportiva poole 
asjaomane pädev asutus  võib taotleda luba, mis hõlmab kogu eksportiva poole territooriumi. 
Importiv pool rahuldab sellised taotlused, kui need vastavad käesolevas lõikes sätestatud importiva 
poole loanõuetele.  
4. Importiv pool ei kehtesta üleminekuperioodi lõpus kohaldatavatele l oanõuetele lisaks 
täiendavaid nõudeid, välja arvatud juhul, kui selliste nõuete kohaldamine täiendavate toodete 
suhtes on põhjendatud, et vähendada märkimisväärset ohtu inimeste, loomade või taimede 
tervisele.   
5. Importiv pool kehtestab kõikide toodete impo rditingimused ning edastab need teisele 
poolele. Importiv pool tagab, et tema imporditingimusi kohaldatakse proportsionaalselt ja 
diskrimineerimata.  
6. Ilma et see piiraks sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu artikli 5 lõike 7 kohaste ajutiste 
meetmete k ohaldamist, piirduvad imporditingimused seoses nende kaupade või muude seotud 
kaupadega, mille puhul tuntakse muret fütosanitaarnõuete täitmise pärast, meetmetega, millega 
 
56 
 kaitstakse importiva poole territooriumi reguleeritud taimekahjustajate eest, ning n eid kohaldatakse 
kogu eksportiva poole territooriumi suhtes.  
7. Olenemata lõigetest  1 ja 3, kui impordiluba on taotletud konkreetsele tootele ja eksportiv 
pool on taotlenud, et uurimine piirduks ainult tema territooriumi ühe osa või teatavate osadega 
(liidu puhul üksikute liikmesriikidega), alustab importiv pool viivitamata uurimist ja seda taotlust 
menetlema. Kui importiv pool saab konkreetse toote kohta taotlusi rohkem kui ühelt eksportiva 
poole osalt või kui juba loa saanud toote kohta saadakse täiendavaid  taotlusi, kiirendab importiv 
pool loamenetluse lõpuleviimist, võttes arvesse eksportiva poole eri osades kohaldatavat identset 
või sarnast sanitaar - ja fütosanitaarsanitaarsüsteemi.  
8. Kumbki pool tagab, et kõik sanitaar - ja fütosanitaarkontrolli, inspekteer imis- ja 
heakskiitmismenetlused algatatakse ja viiakse lõpule põhjendamatu viivituseta. Teabenõuded 
piirduvad sellega, mis on vajalik loamenetluse korraldamiseks, võttes arvesse importivale poolele 
juba kättesaadavat teavet, näiteks eksportiva poole õigusr aamistiku ja auditiaruannete kohta.  
9. Välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud tema kaitsetasemega, 
näeb kumbki pool ette üleminekuperioodi oma heakskiitmismenetlustes tehtud muudatuste 
avaldamise ja nende kohaldamise vahel, et võima ldada teisel poolel nende muudatustega tutvuda ja 
nendega kohanduda. Kumbki pool ei pikenda põhjendamatult enne muudatuste avaldamist esitatud 
taotluste heakskiitmismenetlust.  
10. Seoses lõigetes 3 –8 osutatud menetlusega võetakse järgmised meetmed.   
(a) Niipea ku i importiv pool on oma hindamisel jõudnud positiivse otsuseni, võtab ta viivitamata 
kõik vajalikud õigus - ja haldusmeetmed, et kaubandus saaks toimuda põhjendamatu 
viivituseta.  
(b) eksportiv konventsiooniosaline peab:  
(i) esitab  kogu  importiva  poole  nõutud  asjak ohase  teabe  ning  
(ii) tagab  importivale  poolele  mõistliku  juurdepääsu  auditiks  ja muudeks  asjakohasteks  
menetlusteks.   
(c) Importiv pool koostab reguleeritud taimekahjustajate loetelu kaupade või muude seotud 
kaupade jaoks, mille puhul tuntakse muret fütosanitaarnõ uete täitmise pärast. Nimetatud 
loetelu sisaldab järgmist:  
(i) taimekahjustajad,  mida  tema  territooriumi  üheski  osas  teadaolevalt  ei esine;   
(ii) taimekahjustajad,  mida  tema  territooriumil  teadaolevalt  esineb  ja mis on ametliku  
kontrolli  all;  
(iii) taimekahjustajad,  mis teadaolevalt  esinevad  tema  territooriumi  osades  ning  millega  
seoses  on loodud  kahjustajavabad  või kaitstavad  piirkonnad,  ning   
(iv) mittekarantiinsed  taimekahjustajad,  mis teadaolevalt  esinevad  tema  territooriumil  ja 
millega  seoses  tehakse  kindlaksmääratud  istutusmaterjali  ametlikku  kontrolli.   
11. Importiv pool aktsepteerib kaubasaadetisi, nõudmata importivalt poolelt, et ta kontrolliks 
kaubasaadetiste nõuetelevastavust enne nende lahkumist eksportiva poole territooriumilt.  
 
57 
 12. Pool võib nõuda piiril tehtavate sanitaar - ja fütosanitaarkontrollidega seotud kulude eest 
tasu, mis ei tohiks ületada nende kontrollide kulusid.  
13. Importival poolel on õigus kontrollida eksportivalt poolelt imporditud toodete importi, et 
tagada vastavus tema sanitaar - ja fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimustele.  
14. Eksportiva poole territooriumilt imporditud toodete impordikontrollid põhinevad impordiga 
seotud sanitaar - ja fütosanitaarriskil. Impordikontrolle tehakse üksnes ulatuses, mis on vajalik 
inimeste, loomade või  taimede elu ja tervise kaitsmiseks, ilma põhjendamatu viivituseta ja 
minimaalse mõjuga pooltevahelisele kaubandusele.  
15. Importiv pool teeb eksportiva poole taotluse korral kättesaadavaks teabe eksportiva poole 
toodete osakaalu kohta, mida importimisel kontr ollitakse.  
16. Kui impordikontrolli käigus selgub, et asjaomased imporditingimused ei ole täidetud, peavad 
importiva poole võetavad meetmed põhinema kaasneva riski hindamisel ega tohi piirata kaubandust 
rohkem, kui on vaja poole sanitaar - ja fütosanitaartingim uste mõttes asjakohase kaitsetaseme 
saavutamiseks.  
Artikkel SPS.8. Heakskiidetud ettevõtete loetelu    
1. Kui see on põhjendatud, võib importiv pool pidada loetelu heakskiidetud ettevõtetest, mis 
vastavad tema impordinõuetele, et lubada loomsete saaduste impor ti nendest ettevõtetest.  
2. Välja arvatud juhul, kui see on põhjendatud inimeste või loomade tervisele tõsise ohu 
vähendamiseks, nõutakse heakskiidetud ettevõtete loetelusid ainult nende tootekategooriate jaoks, 
mille puhul sellist loetelu nõuti üleminekuper ioodi lõpus.  
3. Eksportiv pool esitab importivale poolele importiva poole tingimustele vastavate ettevõtete 
loetelu, mis põhineb eksportiva poole antud tagatistel.  
4. Eksportiva poole taotluse korral kiidab importiv pool eksportiva poole territooriumil asuvad 
ettevõtted heaks eksportiva poole antud tagatiste alusel ilma üksikuid ettevõtteid enne 
kontrollimata.  
5. Kui importiv pool ei nõua lisateavet ja kui eksportiv pool on andnud tagatised, võtab 
importiv pool põhjendamatu viivituseta vastavalt oma kohaldatavate le õiguslikele menetlustele 
vajalikud õigus - või haldusmeetmed, et lubada importi nendest ettevõtetest.  
6. Importiv pool teeb heakskiidetud ettevõtete loetelu üldsusele kättesaadavaks.  
7. Kui importiv pool otsustab lükata tagasi eksportiva poole taotluse ettev õtte lisamiseks 
heakskiidetud ettevõtete loetellu, teatab ta sellest viivitamata eksportivale poolele ja esitab vastuse, 
sealhulgas teabe mittevastavuste kohta, mille tõttu ettevõtte heakskiitmisest keelduti.  
Artikkel SPS.9. Läbipaistvus ja teabevahetus  
1. Kumbki pool seab eesmärgi tagada kaubanduse suhtes kohaldatavate sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmete läbipaistvus ning võtab sel eesmärgil järgmised meetmed:  
a) teatab teisele poolele viivitamata kõikidest muudatustest oma sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetes  
ja heakskiitmismenetlustes, sealhulgas muudatustest, mis võivad mõjutada tema suutlikkust 
 
58 
 täita teise poole sanitaar - ja fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimusi teatavate kaupade 
puhul;  
b) edendab vastastikust arusaamist sanitaar - ja fütosanitaarmee tmetest ja nende kohaldamisest;  
c) vahetab teise poolega teavet küsimustes, mis on seotud sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete 
väljatöötamise ja kohaldamisega, sealhulgas edusammudega uute kättesaadavate teaduslike 
tõendite osas, mis mõjutavad või võivad mõj utada pooltevahelist kaubandust, et minimeerida 
negatiivset mõju kaubandusele;  
d) teatab teise poole taotluse korral 20  tööpäeva jooksul tingimustest, mida kohaldatakse 
konkreetsete toodete impordi suhtes;  
e) teatab teise poole taotluse korral 20  tööpäeva jooksul konkreetsete toodete importimiseks loa 
andmise menetluse seisust;  
f) teatab teisele poolele igast olulisest muudatusest poole pädeva asutuse struktuuris või 
korralduses;  
g) edastab taotluse korral poole ametliku kontrolli tulemused ja tehtud kontrolli tulemusi käsitleva 
aruande;  
h) edastab taotluse korral tagasilükatud või nõuetele mittevastava saadetise puhul ette nähtud 
impordikontrolli tulemused ning  
i) edastab taotluse korral põhjendamatu viivit useta poole koostatud riskihinnangu või teadusliku 
arvamuse, mis on käesoleva peatüki seisukohast asjakohane.  
2. Kui pool on teinud lõikes  1 osutatud teabe kättesaadavaks, edastades selle kooskõlas oma 
asjakohaste õigusnormidega WTO teadete keskregistrile või  asjaomasele rahvusvahelisele 
standardiorganisatsioonile, loetakse lõike  1 nõuded kõnealuse teabe osas täidetuks.  
Artikkel SPS.10. Piirkondlike tingimustega kohandamine    
1. Pooled tunnistavad piirkondadeks jagamise põhimõtet, sealhulgas taudi - või 
kahjustajavabasid piirkondi, kaitstavaid piirkondi ja vähese taudi - või kahjustajalevikuga piirkondi, 
ning kohaldavad seda omavahelises kaubanduses vastavalt sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete 
lepingule, sealhulgas suunistele sanitaar - ja fütosanitaarmeetme te lepingu artikli  6 praktilise 
rakendamise edendamiseks (WTO/SPS komitee otsus G/SPS/48) ja asjakohastele soovituste 
standarditele ning OIE ja rahvusvaheline taimekaitsekonventsiooni suunistele. Sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmetega tegelev kaubanduse eriko mitee võib määratleda vastavate menetluste 
täiendavad üksikasjad, võttes arvesse kõiki asjakohaseid sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu, 
OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standardeid, suuniseid ja soovitusi.  
2. Pooled võivad samuti kokku le ppida, et teevad koostööd bioturvarühmitamise põhimõtte 
osas, nagu on osutatud OIE maismaaloomade tervise koodeksi peatükkides 4.4 ja 4.5 ning OIE 
veeloomade tervise koodeksi peatükkides 4.1 ja 4.2.  
3. Lõikes 1 osutatud piirkondade kehtestamisel või säilitami sel võtavad pooled arvesse selliseid 
tegureid nagu geograafiline asukoht, ökosüsteemid, epidemioloogiline järelevalve ning sanitaar - ja 
fütosanitaarkontrolli tõhusus.  
 
59 
 4. Loomade ja loomsete saaduste puhul tunnistab importiv pool imporditingimuste 
kehtestamise l või kehtima jätmisel impordi lubamise või jätkuva lubamise kaalumise alusena 
eksportiva poole kehtestatud taudivabasid alasid, kui eksportiv pool on esitanud vastava taotluse, 
ilma et see piiraks lõigete  8 ja 9 kohaldamist.   
5. Eksportiv pool määrab kindla ks oma territooriumi need osad, millele on osutatud lõikes  4, 
ning esitab nõudmise korral täieliku selgituse ja tõendavad andmed vastavalt OIE standarditele või 
sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee kehtestatud muul viisil, 
tuginedes oma asjaomaste asutuste kogemustest saadud teadmistele.  
6. Taimede, taimsete saaduste ja muude seotud toodete puhul tunnistab importiv pool 
fütosanitaarnõuetega seotud imporditingimuste kehtestamisel või kehtima jätmisel impordi 
lubamise või jätkuva lu bamise kaalumise alusena eksportiva poole kehtestatud kahjustajavabasid 
piirkondi, kahjustajavabasid tootmispaiku ja -kohti, vähese kahjustajalevikuga piirkondi ja kaitstavaid 
piirkondi, kui eksportiv pool on esitanud vastava taotluse, ilma et see piiraks lõigete 8 ja  9 
kohaldamist.  
7. Eksportiv pool määrab kindlaks oma kahjustajavabad piirkonnad, kahjustajavabad 
tootmispaigad ja -kohad, vähese kahjustajalevikuga piirkonnad ja kaitstavad piirkonnad. Importiva 
poole taotluse korral esitab eksportiv pool täielik u selgituse ja tõendavad andmed vastavalt 
rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni alusel välja töötatud rahvusvahelistele 
fütosanitaarmeetmete standarditele või sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse 
erikomitee kehtestatud muul viisil, tug inedes oma asjaomaste fütosanitaarasutuste kogemustest 
saadud teadmistele.  
8. Pooled tunnistavad taudivabasid alasid ja kaitstavaid piirkondi, mis on olemas 
üleminekuperioodi lõpus.  
9. Lõiget 8 kohaldatakse ka taudivabade alade ja kaitstavate piirkondade (Ühend kuningriigi 
puhul kahjustajavabade piirkondade) hilisemate kohanduste suhtes, välja arvatud juhul, kui taudide 
või kahjustajatega seotud olukord on oluliselt muutunud.  
10. Pooled võivad lõigete 4 –9 rakendamiseks teha auditeid ja kontrolle vastavalt artiklile 11. 
11. Kaubandushäirete minimeerimiseks seavad pooled sisse tiheda koostöö, et säilitada usaldus 
menetluste suhtes, mis on seotud taudi - või kahjustajavabade piirkondade, kahjustajavabade 
tootmispaikade ja -kohtade ja vähese kahjustaja - või taudilevikuga piir kondade ning kaitstavate 
piirkondade kehtestamisega.  
12. Importiv pool lähtub eksportiva poole või selle osade looma - või taimetervise olukorra 
kindlaksmääramisel teabest, mille eksportiv pool on esitanud vastavalt sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmete lepingule,  OIE ja rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni standarditele, ning 
võtab arvesse eksportiva poole sellekohaseid määranguid.  
13. Kui importiv pool ei aktsepteeri eksportiva poole määrangut, nagu on osutatud käesoleva 
artikli lõikes  12, põhjendab ja selgitab t a eksportivale poolele objektiivselt mittenõustumise 
põhjuseid ja peab kooskõlas artikli SPS.12 lõikega 2 taotluse korral konsultatsioone.  
14. Kumbki pool tagab, et lõigetes 4 –9, 12 ja  13 sätestatud kohustused täidetakse 
põhjendamatu viivituseta. Importiv pool  kiirendab taudi või taimekahjustaja staatuse tunnustamist, 
kui staatus on pärast puhangut taastatud.  
 
60 
 15. Kui pool leiab, et konkreetsel piirkonnal on seoses konkreetse taudiga eristaatus ja see 
vastab OIE maismaaloomade koodeksi peatükis 1.2 või OIE veeloomad e tervise koodeksi peatükis 
1.2 sätestatud kriteeriumidele, võib ta taotleda selle staatuse tunnustamist. Importiv pool võib 
nõuda seoses elusloomade ja loomsete saaduste impordiga lisatagatisi, mis vastavad kokkulepitud 
staatusele.  
Artikkel SPS.11. Auditi d ja kontrollid  
1. Importiv pool võib auditeerida ja kontrollida järgmist:    
(a) teise poole asutuste kogu inspekteerimis - ja sertifitseerimissüsteem või osa sellest;  
(b) eksportiva poole inspekteerimis - ja sertifitseerimissüsteemi raames tehtud kontrollide 
tulemus ed.  
2. Pooled teevad kõnealuseid auditeid ja kontrolle vastavalt sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete 
lepingule, võttes arvesse codex alimentarius ’e, OIE või rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni 
asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, suuniseid ja soovitusi .  
3. Selliste auditite ja kontrollide tegemiseks võib importiv pool esitada eksportivale poolele 
teabenõudeid või teha eksportiva poole territooriumile auditikülastusi ja kontrollkäike, mis võivad 
hõlmata järgmist:   
(a) vastutavate asutuste kogu kontrolliprogrammi või selle osa hindamine, sealhulgas vajaduse 
korral regulatiivse auditeerimis - ja kontrollitegevuse läbivaatamine;  
(b) kohapealsed kontrollid ning  
(c) teabe ja andmete kogumine toodete ekspordiga seotud korduvate või tekkivate probleemide 
põhjuste hindamiseks.  
4. Importiv pool jagab eksportiva poolega lõike 1 kohaselt tehtud auditite ja kontrollide 
tulemusi ja järeldusi. Importiv pool võib teha need tulemused üldsusele kättesaadavaks.  
5. Enne auditi või kontrolli algust arutavad pooled auditi või kontrolli eesmärke ja ulatust, 
kriteeriume või nõudeid, mille alusel eksportivat poolt hinnatakse, ning auditi või kontrolli 
teostamise kava ja korda, mis kehtestatakse auditi - või kontrollikavas. Kui pooled ei ole kokku 
leppinud  teisiti, esitab importiv pool eksportivale poolel auditi - või kontrollikava vähemalt 30 päeva 
enne auditi või kontrolli algust.  
6. Importiv pool annab eksportivale poolele võimaluse esitada auditi - või kontrolliaruande 
kavandi kohta märkusi. Importiv pool es itab eksportivale poolele kirjaliku lõpparuande üldjuhul kahe 
kuu jooksul alates märkuste kättesaamise kuupäevast.  
7. Kumbki pool kannab oma sellise auditi või kontrolliga seotud kulud.   
Artikkel SPS.12. Teavitamine ja konsulteerimine    
1. Pool teatab teisele p oolele põhjendamatu viivituseta järgmisest:  
a) oluline muutus taimekahjustajate või loomataudidega seotud olukorras;  
 
61 
 b) uue loomataudi esilekerkimine;  
c) loomataudiga seotud epidemioloogilise tähtsusega leid;  
d) oluline toiduohutuse probleem, mille pool on kindlaks teinud;   
e) igasugused täiendavad meetmed, mida lisaks sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete põhinõuetele on 
võetud loomataudi tõrjeks või likvideerimiseks või inimeste tervise kaitsmiseks, ning 
igasugused muudatused ennetuspoliitikas, sealhulgas vaktsineerimispoliitikas;  
f) taotluse korral poole ametliku kontrolli tulemused ja tehtud kontrolli tulemusi käsitlev aruanne 
ning  
g) süsteemi või andmebaasi funktsioonide mis tahes olulised muudatused.   
2. Kui üks pool on tõsiselt mures toiduohutuse, taim e- või loomatervise või teise poole 
kavandatud või rakendatud sanitaar - ja fütosanitaarmeetme pärast, võib ta taotleda teise poolega 
tehniliste konsultatsioonide pidamist. Taotluse saanud pool peaks vastama taotlusele põhjendamatu 
viivituseta. Kumbki pool püüab esitada teabe, mis on vajalik selleks, et vältida häireid kaubanduses ja 
vajaduse korral jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.  
3. Lõikes 2 osutatud konsultatsioone võib pidada telefonikonverentsi, videokonverentsi või mis 
tahes muu sidevahendi kau du, milles pooled on omavahel kokku leppinud.   
Artikkel SPS.13. Erakorralised meetmed  
1. Kui importiv pool leiab, et esineb tõsine oht inimeste, loomade või taimede elule ja 
tervisele, võib ta ilma ette teatamata võtta vajalikke meetmeid inimeste, loomade võ i taimede elu ja 
tervise kaitseks.  Poolte vahel teel olevate saadetiste puhul kaalub importiv pool kõige sobivamat ja 
proportsionaalsemat lahendust, et vältida tarbetuid häireid kaubanduses.  
2. Meetmeid võttev pool teavitab teist poolt erakorralisest sanita ar- ja fütosanitaarmeetmest 
võimalikult kiiresti pärast meetme rakendamise otsuse tegemist ja hiljemalt 24  tunni jooksul pärast 
selle otsuse tegemist. Kui pool taotleb erakorralise sanitaar - ja fütosanitaarmeetme üle tehniliste 
konsultatsioonide pidamist, peavad need konsultatsioonid toimuma kümne päeva jooksul pärast 
erakorralisest sanitaar - ja fütosanitaarmeetmest teatamist. Pooled võtavad arvesse kogu tehniliste 
konsultatsioonide käigus saadud teavet. Konsultatsioonid korraldatakse selleks, et vältida ta rbetuid 
häireid kaubanduses. Pooled võivad kaaluda võimalusi meetmete rakendamise hõlbustamiseks või 
meetmete asendamiseks.  
3. Selleks et vältida tarbetuid häireid kaubanduses, võtab importiv pool õigel ajal arvesse 
eksportiva poole esitatud teavet, kui ta t eeb otsuse saadetiste kohta, mis on erakorralise sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetme vastuvõtmise ajal teel ühe poole territooriumilt teise poole territooriumile.  
4. Importiv pool tagab, et käesoleva artikli lõikes 1 osutatud põhjustel võetud erakorralise 
meetme  rakendamist ei jätkata ilma teaduslike tõenditeta või juhul, kui teaduslikud tõendid on 
ebapiisavad, võetakse meede vastu vastavalt sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete rakendamise 
lepingu artikli 5 lõikele 7.  
 
62 
 Artikkel SPS.14. Mitmepoolsed rahvusvahelised fo orumid  
Pooled on leppinud kokku, et teevad mitmepoolsetel rahvusvahelistel foorumitel koostööd 
rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamiseks käesoleva peatüki  
kohaldamisalasse kuuluvas valdkonnas.   
Artikkel SPS.15. Rakendamine ja pädevad asutused  
1. Käesoleva peatüki rakendamisel võtab kumbki pool arvesse järgmist:   
(a) WTO sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete komitee otsused;   
 
(b) asjaomaste rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide töö;   
 
(c) teadmised ja kogemused, mis poolel on seoses kaubavahetusega eksportiva poolega 
ning  
 
(d) teise poole esitatud teave.  
2. Pooled esitavad üksteisele viivitamata käesoleva peatüki rakendamisega seotud pädevate 
asutuste kirjelduse. Pooled teavitavad üksteist kõikidest selliste pädevate asutustega seotud 
oluli stest muudatustest.  
3. Kumbki pool tagab, et tema pädevatel asutustel on käesoleva peatüki  tõhusaks 
rakendamiseks vajalikud ressursid.  
Artikkel SPS.16. Koostöö loomade heaolu valdkonnas  
1. Pooled tunnistavad, et loomad on aistimisvõimelised olendid. Samuti tun nistavad nad seost 
loomade parema heaolu ja jätkusuutlike toidutootmissüsteemide vahel.  
2. Pooled kohustuvad tegema koostööd rahvusvahelistel foorumitel, et edendada loomade 
heaolu parimate võimalike tavade väljatöötamist ja rakendamist. Eelkõige teevad pool ed koostööd, 
et tugevdada ja laiendada OIE loomade heaolu standardeid ning nende rakendamist, keskendudes 
põllumajandusloomadele.  
3. Pooled vahetavad teavet, oskusteavet ja kogemusi loomade heaolu valdkonnas, eelkõige 
seoses toiduloomade aretamise, pidamise,  käitlemise, vedamise ja tapmisega.  
4. Pooled tugevdavad oma koostööd loomade heaolu käsitlevates teadusuuringutes, mis on 
seotud tõuaretuse ning loomade kohtlemisega põllumajandusettevõtetes, vedamise ajal ja tapmisel.  
Artikkel SPS.17. Koostöö antimikroobik umiresistentsuse valdkonnas   
1. Pooled loovad raamistiku dialoogiks ja koostööks, et tugevdada võitlust 
antimikroobikumiresistentsuse kujunemise vastu.  
2. Pooled tunnistavad, et antimikroobikumiresistentsus kujutab endast tõsist ohtu inimeste ja 
loomade tervise le. Antimikroobikumide väärkasutus loomakasvatuses, sealhulgas 
mitteraviotstarbeline kasutamine, võib suurendada antimikroobikumiresistentsust ja see omakorda 
võib ohustada inimeste elu. Pooled tunnistavad, et ohu olemuse tõttu on vaja riikideülest 
lähenem isviisi ja terviseühtsuse põhimõtet.  
 
63 
 3. Pooled seavad eesmärgi teha antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks 
rahvusvahelist koostööd piirkondlike või mitmepoolsete tööprogrammide raames, et vähendada 
antibiootikumide tarbetut kasutamist loomakasvatus es ja töötada selles suunas, et peatada 
antibiootikumide kasutamine kasvustimulaatoritena rahvusvaheliselt, eesmärgiga võidelda 
antimikroobikumiresistentsuse vastu kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega ja ülemaailmse 
tegevuskavaga.  
4. Pooled teevad koostööd ra hvusvaheliste suuniste, standardite, soovituste ja meetmete 
väljatöötamisel asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, et edendada antibiootikumide 
mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist loomakasvatuses ja veterinaararstide poolt.  
5. Lõikes 1 osuta tud dialoog hõlmab muu hulgas järgmist:  
(a) koostöö selle nimel, et jälgida asjaomastes rahvusvahelistes organisatsioonides, 
olemasolevate ja tulevaste algatuste raames ning riiklikes kavades välja töötatud 
olemasolevate ja tulevaste suuniste, standardite, soovituste ja meetmete rakendamist, et 
edendada antibiootikumide mõistlikku ja vastutustundlikku kasutamist ning mis on seotud 
loomakasvatuse ja veterinaararstide tegevusega;    
(b) koostöö OIE, WHO ja codex alimentarius ’e soovituste, eelkõige CAC -RCP61/2005 
rakendamisel;   
(c) teabe vahetamine heade põllumajandustavade kohta;   
(d) teadus -, uuendus - ja arendustegevuse edendamine;   
(e) antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks multidistsiplinaarsete lähenemisviiside, 
sealhulgas WHO, OIE ja codex alimentarius 'e terviseü htsuse põhimõtte edendamine.   
Artikkel SPS.18. Jätkusuutlikud toidusüsteemid  
Kumbki pool julgustab oma toiduohutus -, looma - ja taimeterviseteenistusi tegema koostööd oma 
kolleegidega teises pooles, et edendada jätkusuutlikke toidutootmismeetodeid ja toidusüsteeme.  
Artikkel SPS.19. Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee meetmed  
Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmetega tegeleva kaubanduse erikomitee teostab järelevalvet käesoleva 
peatüki rakendamise ja toimimise üle ning täidab j ärgmisi ülesandeid:  
a) võimaluse korral selgitab ja lahendab viivitamata küsimuse, mille pool on tõstatanud seoses 
käesoleva peatüki või sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete lepingu kohaste sanitaar - ja 
fütosanitaarnõuete, standardite ja soovituste väljatööta mise, vastuvõtmise või 
kohaldamisega;  
b) arutab uute normide väljatöötamisega seotud käimasolevaid protsesse;  
c) arutab võimalikult kiiresti ühe poole väljendatud muret seoses teise poole kohaldatavate sanitaar - 
ja fütosanitaarmeetmete imporditingimuste ja  -menetlustega;  
d) vaatab korrapäraselt läbi poolte sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed, sealhulgas 
sertifitseerimisnõuded ja piirikontrolliprotsessid ning nende kohaldamise, et hõlbustada 
poolte vahel kaubandust, kooskõlas sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete l epingu artiklis 5 
 
64 
 sätestatud põhimõtete, eesmärkide ja menetlustega.  Kumbki pool määrab kindlaks kõik 
asjakohased meetmed, mida ta võtab, sealhulgas identsus - ja füüsilise kontrolli sageduse, 
võttes arvesse selle läbivaatamise tulemusi ja tuginedes LISAS S PS-1 sätestatud 
kriteeriumidele:  artikli SPS.19 punktis d nimetatud kriteeriumid;  
e) vahetab seisukohti, teavet ja kogemusi seoses koostööga, mida viiakse ellu loomade heaolu ja 
antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas artiklite SPS.16 ja 17 alusel;  
f) po ole taotlusel otsustab, millist artikli SPS.10 lõikes 9 osutatud muutust taudide või kahjustajatega 
seotud olukorras lugeda oluliseks;  
g) võtab vastu otsuseid, millega  
(i) lisatakse mõisted, nagu on osutatud artikli SPS.3 lõikes 3;  
(ii) määratletakse artikli SPS.6 lõikes 2 osutatud erijuhud;  
(iii) määratletakse artikli SPS.10 lõikes 1 osutatud menetluste üksikasjad;  
(iv) kehtestatakse muud viisid, mille abil toetada artikli SPS.10 lõigetes 5 ja 7 osutatud 
selgitusi.  
 
4. peatükk. Tehnilised kaubandustõkked  
Artikkel TBT.1. Eesmä rk  
Käesoleva peatüki eesmärk on lihtsustada pooltevahelist kaubavahetust, hoides ära, tehes kindlaks 
ja kõrvaldades tarbetud tehnilised kaubandustõkked.  
Artikkel TBT.2. Kohaldamisala  
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi selliste standardite, tehniliste normide ja 
vastavushindamismenetluste ettevalmistamise, vastuvõtmise ja kohaldamise suhtes, mis võivad 
mõjutada pooltevahelist kaubavahetust.  
2. Käesolevat peatükki ei kohaldata järgmise  suhtes:   
(a) ostuspetsifikatsioonid, mille valitsusasutused on koostanud seoses oma tootmis - või 
tarbimisvajadustega; või  
(b) 3. peatüki [Sanitaar - ja fütosanitaarküsimused] kohaldamisalasse kuuluvad sanitaar - ja 
fütosanitaarmeetmed.  
3. Käesoleva peatüki lisasid k ohaldatakse nende kohaldmisalasse kuuluvate toodete suhtes 
lisaks käesolevale peatükile. Ükski käesoleva peatüki lisa säte, mille kohaselt rahvusvahelist 
standardit või asutust või organisatsiooni tuleb käsitada või tunnustada asjakohasena, ei takista mis 
tahes muu asutuse või organisatsiooni välja töötatud standardi käsitamist asjakohase rahvusvahelise 
standardina vastavalt artikli TBT.4 lõigetele 4 ja 5.  
 
65 
 Artikkel TBT.3. Seos tehniliste kaubandustõkete lepinguga  
1. Tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklid  2–9 ning 1. ja 3. lisa inkorporeeritakse 
käesolevasse lepingusse ja muudetakse mutatis mutandis  selle osaks.   
2. Käesolevas peatükis ja selle lisades kasutatud mõistetel on sama tähendus kui tehniliste 
kaubandustõkete lepingus.  
Artikkel TBT.4. Tehnilised nor mid  
1. Kumbki pool hindab kavandatavate tehniliste normide mõju kooskõlas oma vastavate 
normide ja menetlustega. Käesolevas lõikes ja lõikes 8 osutatud normides ja menetlustes võib ette 
näha erandeid.  
2. Kumbki pool hindab kavandatava tehnilise normi võimalikke  regulatiivseid ja 
mitteregulatiivseid alternatiive, mis võivad täita poole õiguspäraseid eesmärke, vastavalt tehniliste 
kaubandustõkete lepingu artikli  2 lõikele  2.   
3. Kumbki pool kasutab oma tehniliste normide alusena asjakohaseid rahvusvahelisi 
standardeid, välja arvatud juhul, kui ta suudab tõendada, et need rahvusvahelised standardid oleksid 
taotletavate õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhusad või sobimatud.   
4. Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni 
(IEC), Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) ja codex alimentarius 'e komisjoni (Codex) 
välja töötatud rahvusvahelisi standardeid käsitatakse asjakohaste rahvus vaheliste standarditena 
tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli 2, artikli 5 ja 3. lisa tähenduses.  
5. Ka muude rahvusvaheliste organisatsioonide välja töötatud standardit võib käsitada 
asjakohase rahvusvahelise standardina tehniliste kaubandustõkete lepin gu artikli 2, artikli 5 ja 3. lisa 
tähenduses, tingimusel et  
a) selle on välja töötanud standardiorganisatsioon, kes püüab saavutada konsensust kas:  
(i) osalevate WTO liikmete riiklike delegatsioonide vahel, kes esindavad kõiki nende 
territooriumil asuvaid rii klikke standardiorganisatsioone, kes on vastu võtnud või 
kavatsevad vastu võtta standardeid valdkonnas, millega rahvusvaheline 
standardimistegevus on seotud, või  
(ii) osalevate WTO liikmete valitsusasutuste vahel, ning  
b) see on välja töötatud kooskõlas WTO te hniliste kaubandustõkete komitee otsuses 
rahvusvaheliste standardite, suuniste ja soovituste väljatöötamise põhimõtete kohta seoses 
tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklitega 2 ja 5 ning 3. lisaga4.  
6. Kui pool ei kasuta tehniliste normide alusena rahvus vahelisi standardeid, teeb ta teise poole 
taotluse korral kindlaks kõik olulised kõrvalekalded asjaomasest rahvusvahelisest standardist, 
selgitab põhjusi, miks leitakse, et sellised standardid on taotletava eesmärgi saavutamiseks 
sobimatud või ebatõhusad, ning esitab teaduslikud või tehnilised tõendid, millel kõnealune 
hindamine põhines.  
                                                            
4 G/TBT/9, 13. november 2000, 4. lisa.  
 
66 
 7. Kumbki pool vaatab oma tehnilised normid läbi, et suurendada nende tehniliste normide 
ühtlustatust asjakohaste rahvusvaheliste standarditega, võttes muu hulgas arvesse asj akohaste 
rahvusvaheliste standardite uusi suundi või asjaolude muutusi, mis on toonud kaasa 
kõrvalekaldumisi mis tahes asjakohastest rahvusvahelistest standarditest.   
8. Kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega ning ilma et see piiraks X jaotise [Head  
reguleerimistavad ja regulatiivne koostöö] kohaldamist, tagab kumbki pool sellise olulise tehnilise 
normi väljatöötamisel, millel võib olla märkimisväärne mõju kaubandusele, et on olemas kord, mis 
võimaldab isikutel avaldada oma arvamust avaliku konsultat siooni käigus, välja arvatud juhul, kui 
tekivad või võivad tekkida kiireloomulised ohutuse, tervise, keskkonna või riikliku julgeolekuga 
seotud probleemid. Kumbki pool lubab teise poole isikutel osaleda sellistel konsultatsioonidel 
vähemalt sama soodsatel tingimustel, kui seda võimaldatakse tema enda kodanikele, ning 
avalikustab nende konsultatsioonide tulemused.  
Artikkel TBT.5. Standardid  
1. Kumbki pool julgustab oma territooriumil asutatud standardiorganisatsioone ja piirkondlikke 
standardiorganisatsioone, mille liikmed pool või tema territooriumil asutatud 
standardiorganisatsioonid on:  
(a) osalema oma võimaluste piires rahvusvaheliste standardite väljatöötamises asjaomastes 
rahvusvahelistes standardiorganisatsioonides;  
(b) kasutama standardite väljatöötamiseks as jakohaseid rahvusvahelisi standardeid, välja arvatud 
juhul, kui sellised rahvusvahelised standardid oleksid õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks 
ebatõhusad või asjakohatud näiteks ebapiisava kaitsetaseme, oluliste klimaatiliste või 
geograafiliste tegurite  või oluliste tehnoloogiaprobleemide tõttu;   
(c) tagama, et nende tegevus ei dubleeriks rahvusvaheliste standardimisasutuste tööd ega 
kattuks sellega;   
(d) vaatama korrapäraselt läbi siseriiklikud ja piirkondlikud standardid, mis ei põhine asjakohastel 
rahvusvah elistel standarditel, et lähendada neid standardeid asjakohastele rahvusvahelistele 
standarditele;  
(e) tegema rahvusvahelise standardimistegevuse raames koostööd teise poole asjaomaste 
standardiorganisatsioonidega, sealhulgas rahvusvahelistes standardiorganis atsioonides või 
piirkondlikul tasandil tehtava koostöö kaudu;  
(f) edendama teise poole asjaomaste standardiorganisatsioonidega kahepoolset koostööd ning  
(g)  vahetama teavet standardiorganisatsioonide vahel.  
2.  Pooled vahetavad teavet järgmistes valdkondades:   
(a) nende poolt standardite kasutamine tehniliste normide alusena  ning  
(b) nende vastavad standardimisprotsessid ja ulatus, mil määral nad kasutavad oma riiklike 
standardite alusena rahvusvahelisi, piirkondlikke või allpiirkondlikke standardeid.  
 
67 
 3.  Kui standa rdid muudetakse tehniliste normide eelnõus või vastavushindamismenetluses 
inkorporeerimise või viitamise kaudu kohustuslikuks, kohaldatakse artiklis TBT.7 [Läbipaistvus] ja 
tehniliste kaubandustõkete lepingu artiklites 2 või 5 sätestatud läbipaistvuskohust usi.  
Artikkel TBT.6. Vastavushindamine  
1. Tehniliste normide koostamist, vastuvõtmist ja kohaldamist käsitlevat artiklit TBT.4 
[Tehnilised normid] kohaldatakse mutatis mutandis  ka vastavushindamismenetluste suhtes.   
2. Kui pool nõuab, et tõendataks toote vast avust tehnilisele normile, peab ta tegema järgmist:  
(a) valima riskihindamise alusel kindlaksmääratud vastavushindamismenetlused, mis on 
asjaomaste riskidega proportsionaalsed;  
(b) kaaluma tehnilistele normidele vastavuse tõendina tarnija vastavusdeklaratsiooni,  s.t tootja 
poolt omal vastutusel välja antud vastavusdeklaratsiooni kasutamist ilma kohustusliku 
kolmanda isiku poolse hindamiseta kui ühte vahendit, millega tõendada vastavust 
kohaldatavatele tehnilistele normidele;  
(c) teise poole nõudmisel esitama teabe k onkreetsete toodete vastavushindamismenetluste 
valimisel kasutatud kriteeriumide kohta.  
3. Kui pool nõuab kolmanda isiku tehtavat vastavushindamist positiivse kinnitusena selle kohta, 
et toode vastab tehnilisele normile, ning ta ei ole reserveerinud seda üle sannet lõikes  4 määratletud 
valitsusasutusele, peab ta tegema järgmist:  
(a) kasutama vajaduse korral akrediteerimist kui vahendit, millega ta tõendab oma tehnilist 
pädevust kvalifitseerida vastavushindamisasutusi. Ilma et see piiraks poole õigust kehtestada 
vastavushindamisasutustele nõudeid, tunnistab kumbki pool väärtuslikku rol li, mis võib olla 
valitsuselt saadud volituste alusel ja mitteärilistel kaalutlustel toimuval kvalifitseerimisel 
vastavushindamisasutuste akrediteerimisel;  
(b) kasutama akrediteerimiseks ja vastavushindamiseks asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid;  
(c) julgustama tema territooriumil asuvaid akrediteerimisasutusi ja vastavushindamisasutusi 
ühinema kõigi asjakohaste toimivate rahvusvaheliste lepingute või kokkulepetega, mille 
eesmärk on ühtlustada või hõlbustada vastavushindamise tulemuste tunnustamist;   
(d) kui pool on volitanud kahte või enamat vastavushindamisasutust viima läbi 
vastavushindamismenetlusi, mis on nõutavad toote turule laskmiseks, siis tagama, et 
ettevõtjatel on võimalus valida vastavushindamisasutuste vahel, kelle poole ametiasutused on 
konkr eetse toote või tooteseeria jaoks määranud;  
(e) tagama, et vastavushindamisasutused on tootjatest, importijatest ja ettevõtjatest üldiselt 
sõltumatud ning et akrediteerimisasutuste ja vastavushindamisasutuste vahel ei ole huvide 
konflikte;  
(f) lubama vastavushin damisasutustel kasutada vastavushindamisega seotud katsete või 
kontrollide tegemiseks alltöövõtjaid, sealhulgas teise poole territooriumil asuvaid 
alltöövõtjaid, kusjuures ta võib nõuda alltöövõtjatelt samade nõuete täitmist, mida 
vastavushindamisasutus pe ab täitma, et teha selliseid katseid või kontrolle ise, ning  
 
68 
 (g) avaldama ühel veebisaidil nimekirja asutustest, kelle ta on määranud sellist vastavushindamist 
tegema, ja asjakohase teabe iga sellise asutuse määramise ulatuse kohta.   
4.  Ükski käesoleva arti kli säte ei takista poolt nõudmast, et konkreetsete toodete 
vastavushindamist teeksid tema kindlaksmääratud valitsusasutused. Kui pool nõuab, et 
vastavushindamist teeksid tema kindlaksmääratud valitsusasutused, peab pool tegema järgmist:  
(a) piirama vastavush indamise eest makstavate tasude suuruse osutatud teenuste ligikaudse 
maksumusega ja vastavushindamise taotleja taotluse korral selgitama, kuidas tema poolt selle 
vastavushindamise eest kehtestatud tasud piirduvad osutatud teenuste ligikaudse 
maksumusega, n ing  
(b) tegema teabe vastavushindamise tasude kohta üldsusele kättesaadavaks.  
5. Olenemata lõigetest 2 –4 aktsepteerib kumbki  pool tarnija vastavusdeklaratsiooni tõendina 
tema tehnilistele normidele vastavuse kohta nendes tootevaldkondades, kus ta seda teeb käes oleva 
lepingu jõustumise kuupäeval.  
6. Teavitamise eesmärgil avaldab kumbki pool lõikes  5 osutatud tootevaldkondade loetelu koos 
viidetega kohaldatavatele tehnilistele normidele ja haldab seda.  
7. Olenemata lõikest  5 võib kumbki pool kehtestada nõuded kõnealuse s lõikes osutatud 
tootevaldkondade kohustuslikuks katsetamiseks või sertifitseerimiseks kolmandate isikute poolt, 
tingimusel et sellised nõuded on põhjendatud õiguspäraste eesmärkidega ja proportsionaalsed 
eesmärgiga anda importivale poolele piisav kindlus , et tooted vastavad kohaldatavatele tehnilistele 
normidele või standarditele, võttes arvesse riske, mida mittevastavus tekitaks.  
8. Pool, kes kavandab lõikes  7 osutatud vastavushindamismenetluste kehtestamist, teavitab 
sellest aegsasti teist poolt ja võtab teise poole märkusi sellise vastavushindamismenetluse 
kavandamisel arvesse.  
Artikkel TBT.7. Läbipaistvus  
1. Välja arvatud juhul, kui tekivad või võivad tekkida kiireloomulised ohutuse, tervise, 
keskkonnakaitse või riigi julgeolekuga seotud probleemid, lubab  kumbki pool teisel poolel esitada 
teatatud kavandatavate tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste kohta kirjalikke märkusi 
vähemalt 60  päeva jooksul alates kuupäevast, mil teade nende normide või menetluste kohta 
edastatakse WTO teadete keskregist rile. Kui märkuste esitamise tähtaja pikendamiseks esitatakse 
põhjendatud taotlus, suhtub pool sellesse vastutulelikult.  
2. Kumbki pool esitab koos teatega teatatud teksti täieliku elektroonilise versiooni.  Juhul kui 
teatatud tekst ei ole koostatud mõnes WT O ametlikest keeltest, esitab teavitav pool meetme sisu 
üksikasjaliku ja põhjaliku kirjelduse WTO teate vormis.   
3. Kui pool saab teiselt poolelt kirjalikke märkusi kavandatava tehnilise normi või 
vastavushindamismenetluse kohta, peab ta tegema järgmist:  
(a) teise poole taotluse korral arutama kirjalikke märkusi oma pädeva reguleeriva asutuse 
osavõtul ajal, mil neid saab arvesse võtta, ning  
(b) vastama märkustele kirjalikult hiljemalt tehnilise normi või vastavushindamismenetluse 
avaldamise kuupäeval.  
 
69 
 4. Kumbki pool püüab avaldada oma vastused pärast lõikes  1 osutatud teavitamist saadud 
märkustele veebisaidil hiljemalt vastuvõetud tehnilise normi või vastavushindamismenetluse 
avaldamise kuupäeval.  
5. Kumbki pool esitab teise poole taotluse korral teabe poole vastuvõetud või kavandatava 
tehnilise normi või vastavushindamismenetluse eesmärkide, õigusliku aluse ja põhjenduste kohta.  
6. Kumbki pool tagab, et tema vastuvõetud tehnilised normid ja vastavushind amismenetlused 
avaldatakse veebisaidil, mille pääseb juurde tasuta.  
7. Kumbki pool esitab teabe tehniliste normide või vastavushindamismenetluste vastuvõtmise 
ja jõustumise ning lõplike vastuvõetud tekstide kohta, saates WTO -le edastatud esialgse teate kohta  
addendum ’i.  
8. Kumbki pool jätab tehniliste normide avaldamise ja nende jõustumise vahele mõistliku 
ajavahemiku, et teise poole ettevõtjatel oleks aega kohanduda. „Mõistlik ajavahemik“ tähendab 
vähemalt kuue kuu pikkust ajavahemikku, välja arvatud juhul, ku i see oleks taotletavate õiguspäraste 
eesmärkide saavutamiseks ebatõhus.   
9. Pool suhtub positiivselt teise poole sellisesse põhjendatud taotlusesse pikendada tehniliste 
normide vastuvõtmise ja nende jõustumise vahelist ajavahemikku, mis laekub enne lõikes  1 
sätestatud märkuste esitamise perioodi lõppu, välja arvatud juhul, kui viivitus oleks taotletavate 
õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ebatõhus.   
10. Kumbki pool tagab, et tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli  10 kohaselt loodud 
teabekeskus annab teise  poole või teise poole huvitatud isikute mõistlikele järelepärimistele 
vastuvõetud tehniliste normide ja vastavushindamismenetluste kohta teavet ja vastuseid mõnes 
WTO ametlikest keeltest.   
Artikkel TBT.8. Märgistamine ja etikettimine  
1. Kummagi poole tehni lised normid võivad sisaldada või käsitleda üksnes kohustuslikke 
märgistamis - või etikettimisnõudeid. Sellistel juhtudel kohaldatakse nende tehniliste normide suhtes 
tehniliste kaubandustõkete lepingu artikli  2 lõike  2 põhimõtteid.  
2. Kui pool nõuab toodete kohustuslikku märgistamist või etikettimist, kohaldatakse kõiki 
järgmisi tingimusi:  
(a) pool nõuab ainult sellist teavet, mis on oluline toote tarbijate või kasutajate jaoks, või teavet, 
mis näitab, et toode vastab kohustuslikele tehnilistele nõuetele;  
(b) pool ei nõua oma turule laskmise eeltingimusena märgistuse või etiketi eelnevat heakskiitmist, 
registreerimist või sertifitseerimist ega mis tahes tasude maksmist toodete puhul, mis muus 
osas vastavad kohustuslikele tehnilistele nõuetele, välja arvatud juhul, k ui see on vajalik 
õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks;  
(c) kui pool nõuab, et ettevõtjad kasutaksid kordumatut tunnuskoodi, annab ta selle koodi teise 
poole ettevõtjatele põhjendamatu viivituseta ja mittediskrimineerivalt;  
(d) välja arvatud juhul, kui alapunkt ides i –iii loetletud elemendid on eksitavad, vastuolulised või 
tekitavad segadust seoses kaupa importiva poole nõutava teabega, lubab importiv pool  
 
70 
 (i) teavet muudes keeltes lisaks kaupa importiva poole nõutavale keelele;  
(ii) rahvusvaheliselt aktsepteeritavaid nomenklatuure, piktogramme, sümboleid või 
graafilisi kujutisi ning  
(iii) täiendavat teavet lisaks kaupa importiva poole nõutavale teabele;  
(e) pool nõustub, et märgistamine, sealhulgas täiendav märgistamine või märgistuse 
paranda mine, toimub impordiriigi tolliladudes või muudel kindlaksmääratud aladel 
alternatiivina päritoluriigis toimuvale märgistamisele, välja arvatud juhul, kui rahvatervise või 
ohutuse huvides on nõutav, et märgistamist teostavad heakskiidetud isikud; ning  
(f) pool  püüab aktsepteerida ajutist või eemaldatavat märgistust või saatedokumentides olevat ja 
toodetele füüsiliselt kinnitamata märgistust või etiketti, välja arvatud juhul, kui pool leiab, et 
see võib kahjustada õiguspäraseid eesmärke.  
Artikkel TBT.9. Koostöö  turujärelevalve ning toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja nõuetele 
vastavuse valdkonnas  
1. Pooled tunnistavad toiduks mittekasutatavate toodete turujärelevalve, nõuetele vastavuse 
ja ohutuse alase koostöö tähtsust kaubanduse lihtsustamisel ning tarb ijate ja muude kasutajate 
kaitsmisel, samuti jagatud teabel põhineva vastastikuse usalduse loomise tähtsust.   
2. Turujärelevalve sõltumatu ja erapooletu toimimise tagamiseks tagavad pooled  
(a) turujärelevalve funktsioonide eraldamise vastavushindamise funktsioonidest; ning  
(b) igasuguse huvi puudumise, mis mõjutaks turujärelevalveasutuste erapooletust ettevõtjate 
kontrollimisel või nende üle järelevalve tegemisel.   
3. Pooled teevad koostööd ja vahetavad teavet toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja 
nõue tele vastavuse valdkonnas ja see võib hõlmata eelkõige järgmist:  
(a) turujärelevalve ning õigusnormide täitmise tagamisele suunatud tegevus ja meetmed;   
(b) riskide hindamise meetodid ja toodete katsetamine;  
(c) toodete kooskõlastatud tagasivõtmine või muud sarnase d meetmed;   
(d) teaduslikud, tehnilised ja regulatiivsed küsimused, et parandada toiduks mittekasutatavate 
toodete ohutust ja nõuetele vastavust;   
(e) tekkivad tervise ja ohutuse seisukohast olulised küsimused;   
(f) standardimisega seotud tegevus;  
(g) ametnike vahetus .  
4. Partnerlusnõukogu teeb kõik endast oleneva, et kehtestada lisas TBT -XX võimalikult kiiresti 
ja eelistatavalt kuue kuu jooksul käesoleva lepingu jõustumisest kord, mille alusel vahetatakse 
toiduks mittekasutatavate toodete kiire teabevahetuse süsteemi (R APEX) või seda edaspidi asendava 
süsteemi ning 2005.  aasta üldise tooteohutuse määrustiku alusel loodud turujärelevalve ja 
tooteohutuse andmebaasi või seda edaspidi asendava andmebaasi vahel korrapäraselt teavet 
 
71 
 toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ni ng sellega seotud ennetus -, piiravate ja 
parandusmeetmete kohta.  
Nimetatud korras sätestatakse tingimused, mille kohaselt  
a) esitab liit Ühendkuningriigile valitud teavet oma kiire teabevahetuse süsteemist või seda edaspidi 
asendavast süsteemist, nagu on o sutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta 
direktiivis 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta või seda edaspidi asendavas õigusaktis;  
b) esitab Ühendkuningriik liidule valitud teavet oma 2005. aasta üldise tooteohutuse määrustiku 
alusel loodud turujärelevalve ja tooteohutuse andmebaasist või seda edaspidi asendavast 
andmebaasist ning  
c) pooled teavitavad teineteist kõikidest vahetatud teabe põhjal võetud järelmeetmetest.   
5. Partnerlusnõukogu võib kehtestada lisas TBT -ZZ korra korrapäraseks teabevahetuseks, 
sealhulgas teabe korrapäraseks vahetamiseks elektrooniliselt, nõuetele mittevastavate toiduks 
mittekasutatavate toodete suhtes võetud meetmete kohta, mis ei ole hõlmatud lõikega  4. 
6. Kumbki pool kasutab lõigete  3, 4 ja  5 kohaselt saadud teav et üksnes tarbijate, tervise, 
ohutuse või keskkonna kaitsmiseks.   
7. Kumbki pool käsitleb lõigete  3, 4 ja  5 kohaselt saadud teavet konfidentsiaalsena.   
8. Lõigetes 4 ja 5 osutatud korras määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise 
tingimused ning konfi dentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse normide 
kohaldamine.   Partnerlusnõukogul on õigus võtta vastu otsuseid, et määrata kindlaks lisades TBT -XX 
ja TBT -ZZ sätestatud kord või seda muuta.  
9. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „turujärelevalve“ turujäreleva lveasutuste ja 
õigusnormide täitmist tagavate asutuste tegevust ja meetmeid, mida viiakse ellu ja rakendatakse 
poole menetluste alusel (sealhulgas koostöös ettevõtjatega),  et võimaldada kõnealusel poolel jälgida 
või reguleerida toodete ohutust ja vastavust  tema õigusnormides sätestatud nõuetele.  
10. Kumbki pool tagab, et kõik meetmed, mida tema turujärelevalve - või nõuete täitmist 
tagavad asutused võtavad ja mis puudutavad teise poole territooriumilt imporditud toote 
kõrvaldamist või tagasikutsumist tema turul t või selle kättesaadavaks tegemise keelamist või 
piiramist tema turul põhjustel, mis on seotud õigusnormide rikkumisega, on proportsionaalsed, neis 
esitatakse meetme aluseks olevad täpsed põhjused ning neist teavitatakse viivitamata asjaomaseid 
ettevõtjai d. 
Artikkel TBT.10. Arutelud tehniliste küsimuste üle  
1.  Kui pool leiab, et teise poole kavandataval tehnilisel normil või vastavushindamismenetlusel 
võib olla märkimisväärne  mõju pooltevahelisele kaubandusele, võib ta taotleda selles küsimuses 
tehnilist  arutelu. Taotlus esitatakse teisele poolele kirjalikult ja selles märgitakse  
(a) kõnealune meede;  
(b) käesoleva peatüki või selle lisa sätted, millega poole mure on seotud, ning  
 
72 
 (c) taotluse põhjused, sealhulgas kirjeldus taotluse esitanud poole mure kohta, mis on meetmega 
seotud.  
2. Pool esitab oma taotluse teise poole kontaktpunktile, mis on määratud vastavalt artiklile 
TBT.12 [Kontaktpunktid].  
3. Pooled kohtuvad emma -kumma poole taotlu se korral taotluses väljendatud kartuste 
arutamiseks isiklikult või video - või telekonverentsi teel 60  päeva jooksul alates taotluse esitamise 
kuupäevast ning püüavad küsimuse võimalikult kiiresti lahendada. Kui taotluse esitanud pool leiab, 
et küsimus on kiireloomuline, võib ta taotleda, et kohtumine toimuks lühema aja jooksul. Sellisel 
juhul kaalub vastust andev pool taotlust vastutulelikult.  
Artikkel TBT.11. Koostöö  
1. Pooled teevad koostööd tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste 
valdkonnas, kui see on nende vastastikustes huvides ning ilma et see piiraks nende endi otsuste 
tegemise ja õiguskorra sõltumatust. Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee 
võib vahetada arvamusi käesoleva artikli või käesoleva peatüki lisa alusel toimuva koostöö kohta.  
2. Lõike 1 kohaldamisel püüavad pooled määrata kindlaks, arendada ja edendada vastastikust 
huvi pakkuvaid koostöömeetmeid. Need meetmed võivad olla seotud järgmisega:  
(a) tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste ga seotud teabe, kogemuste ja 
andmete vahetamine;  
(b) oma vastavate reguleerivate asutuste tõhusa suhtlemise tagamine rahvusvahelisel, 
piirkondlikul või kohalikul tasandil;  
(c) võimalikult suures ulatuses teabe vahetamine selliste tehnilisi kaubandustõkkeid käsit levate 
rahvusvaheliste lepingute ja kokkulepete kohta, milles üks või mõlemad pooled on osalised, 
ning  
(d) kaubandust lihtsustavate algatuste loomine või nendes osalemine.  
3.  Käesoleva artikli ja käesoleva peatüki lisade kohast koostööd käsitlevate sätete koh aldamisel 
tegutseb Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel.  
Artikkel TBT.12. Kontaktpunktid   
1. Kumbki pool määrab käesoleva lepingu jõustumisel käesoleva peatüki rakendamisega 
tegeleva kontaktpunkti ja edastab teisele poolele kontaktpunkti kontaktandmed, sea lhulgas teabe 
asjaomaste ametnike kohta.  Pooled teavitavad teineteist viivitamata kõikidest kõnealuste 
kontaktandmete muudatustest.   
2. Kontaktpunkt esitab teise poole kontaktpunkti nõudmisel käesoleva peatüki rakendamisega 
seotud mis tahes teabe või sel gitused mõistliku aja jooksul ja võimaluse korral 60 päeva jooksul 
taotluse saamise kuupäevast.  
Artikkel TBT.13. Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee  
Tehniliste kaubandustõketega tegelev kaubanduse erikomitee jälgib käesoleva peatüki ja selle lisade 
rakendamist ja toimimist ning selgitab ja võimaluse korral lahendab viivitamata poole tõstatatud 
küsimusi, mis on seotud tehniliste normide, standardite ja vastavushindamismenetluste 
 
73 
 väljatöötamise, vastuvõtmise või kohaldamisega käesoleva peatüki või tehniliste kaubandustõkete 
lepingu alusel.  
 
5. peatükk. Tolli ja kaubanduse lihtsustamine  
Artikkel CUSTMS.1. Eesmärk  
Käesoleva peatüki eesmärgid on  
a) tugevdada poolte koostööd tolli ja kaubanduse lihtsustamise valdkonnas ning toetada või säilitada 
vajaduse korral oma tollialaste õigusaktide ja tavade ühtlustamise kõrge tase tagamaks, et 
asjaomased õigusaktid ja protseduurid ning asjaomaste haldusasut uste haldussuutlikkus 
täidavad kaubanduse lihtsustamise edendamise eesmärke, tagades samal ajal tõhusa 
tollikontrolli ning tollialaste õigusaktide ja kaubandusega seotud õigusnormide tõhusa 
täitmise, kodanike julgeoleku ja ohutuse nõuetekohase kaitse ning poolte keeldude, 
piirangute ja finantshuvide järgimise;  
 b) tugevdada poolte halduskoostööd käibemaksu valdkonnas ning vastastikust abi maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete puhul;  
c) tagada, et kummagi poole õigusaktid ei oleks diskrimineerivad ning et  tolliprotseduurid põhineksid 
tänapäevaste meetodite kasutamisel ja tõhusal kontrollil, et võidelda pettuste vastu ja 
edendada seaduslikku kaubandust, ning  
d) tagada, et mingil viisil ei kahjustata õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke, sealhulgas seose s 
julgeoleku, ohutuse ja pettusevastase võitlusega.  
Artikkel CUSTMS.1a. Mõisted  
Käesolevas peatükis, LISAS CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtjad], tolliküsimustes vastastikuse haldusabi 
andmist käsitlevas protokollis ning käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegem ist ja 
maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat 
vastastikust abi käsitlevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „eksportkauba eelinspekteerimise leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 
eksportkauba eelinspekteerimise leping;  
 
(b) „ATA ja Istanbuli konventsioonid“ – kaupade ajutise impordi ATA -märkmiku 
tollikonventsioon, mis sõlmiti 6.  detsembril 1961 Brüsselis, ja ajutise impordi Istanbuli konventsioon, 
mis sõlmiti 26.  juunil 1990;  
 
(c) „ühistransi idiprotseduuri konventsioon“ – 20. mai 1987. aasta ühistransiidiprotseduuri 
konventsioon;  
 
(d) „Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudel“ – Maailma Tolliorganisatsiooni (WCO) 
andmemudeli projektimeeskonna poolt aeg -ajalt ajakohastatav kogu, mis hõlmab äriandmet e 
vahetamiseks kasutatavaid andmekomponente ja elektroonilisi vorme ning maailmakaubanduses 
regulatiivse lihtsustamise ja kontrolli kohaldamise eesmärgil kasutatavaid rahvusvahelisi 
andmestandardeid;  
 
 
74 
 (e) „tollialased õigusaktid“ – kummagi poole territooriumil  kohaldatavad õigusnormid, millega 
reguleeritakse kaupade sisenemist või importi, väljumist või eksporti, kaupade transiiti ning nende 
suunamist muudele tolliprotseduuridele, sealhulgas hõlmates keelustamis -, piiramis - ja 
kontrollimeetmeid;  
 
(f) „teave“ – mis tahes kujul, sealhulgas elektroonilises vormis andmed, dokument, kujutis, 
aruanne, teatis või tõestatud ärakiri, olenemata nende töötlemisest või analüüsimisest;  
 
(g) „isik“ – XVII jaotise [MUUD SÄTTED] artikli OTH.1 [Mõisted] punktis m määratletud isik5; 
 
(h)  „SAFE raamistik“ – Maailma Tolliorganisatsiooni 2005.  aasta juunis Brüsselis toimunud 
istungil vastu võetud maailmakaubanduse tagamise ja lihtsustamise standardite raamistik, mida 
ajakohastatakse aeg -ajalt, ning  
 
(i) „WTO kaubanduse lihtsustamise leping“ – WTO  asutamislepingu muutmise protokollile 
lisatud kaubanduse lihtsustamise leping (27.  novembri 2014.  aasta otsus).  
Artikkel CUSTMS.2. Tollikoostöö  
1. Poolte asjaomased asutused teevad tolliküsimustes koostööd, et toetada artiklis CUSTMS.1 
[Eesmärk] sätestatud eesmärkide saavutamist, võttes arvesse oma vastavate asutuste ressursse. 
Käesoleva  jaotise [Kaubavahetus] kohaldamisel kohaldatakse 20.  mai 1987.  aasta konventsiooni 
kaubavahetuse formaalsuste lihtsustamise kohta.  
2. Pooled arendavad koostööd, tehes muu hulga s järgmist:  
(a) vahetavad teavet tollialaste õigusaktide, nende rakendamise ja tolliprotseduuride kohta; 
eelkõige järgmistes valdkondades:  
i) tolliprotseduuride lihtsustamine ja ajakohastamine;  
ii) transiidi ja ümberlaadimise lihtsustamine;  
iii) suhted äriring kondadega ning  
iv) tarneahelate turvalisus ja riskijuhtimine;  
(b) teevad koostööd tolliga seotud küsimustes, mis käsitlevad rahvusvahelise kaubatarneahela 
tagamist ja lihtsustamist kooskõlas SAFE raamistikuga;  
(c) kaaluvad ühisalgatuste väljatöötamist seoses impor di-, ekspordi - ja muude 
tolliprotseduuridega, sealhulgas tehnilise abiga, ning äriringkondadele tõhusa teenuse 
tagamisega;  
(d) tugevdavad tollialast koostööd rahvusvahelistes organisatsioonides, nagu WTO ja WCO, ning 
vahetavad teavet või peavad arutelusid, et võimaluse korral kujundada ühised seisukohad 
                                                            
5 Suurema kindluse huvides ja eelkõige käesoleva peatüki kohaldamisel mõistetakse, et mõiste „isik“ hõlmab 
igasugust isikute ühendust, millel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund, kuid kellel on kohaldatava õiguse 
kohaselt õigus teha õigustoiminguid.  
 
75 
 nimetatud rahvusvahelistes organisatsioonides ning ÜRO Kaubandus - ja Arengukonverentsil 
(UNCTAD) ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjonis (UNECE);  
(e) püüavad ühtlustada oma impordi -, ekspordi - ja muude tolliprotseduuride andmenõudeid, 
rakendades ühiseid standardeid ja andmeelemente kooskõlas Maailma Tolliorganisatsiooni 
andmemudeliga;  
(f) tugevdavad riskijuhtimismeetodite alast koostööd, sealhulgas jagades parimaid tavasid ning 
vajaduse korral riskiteavet ja kontrollitulemusi.  Kui see on asjakohane ja vajalik, võivad pooled 
kaaluda ka riskijuhtimismeetodite, riskistandardite ja -kontrollide ning tolli turvameetmete 
vastastikust tunnustamist; kui see on asjakohane ja vajalik, võivad pooled kaaluda ka 
kooskõlastatud riskikriteeri umide ja -standardite ning kontrollimeetmete ja kontrolli 
eelisvaldkondade väljatöötamist;  
(g) kehtestavad volitatud ettevõtjate programmide vastastikuse tunnustamise, et tagada ja 
hõlbustada kaubandust;  
(h) edendavad tolli ja muude valitsusasutuste või ametite v ahel koostööd seoses volitatud 
ettevõtjate programmidega, mida on võimalik saavutada muu hulgas kõrgeimate standardite 
kokkuleppimise, soodustustele juurdepääsu hõlbustamise ja tarbetu dubleerimise 
minimeerimise kaudu;  
(i) tagavad intellektuaalomandi õiguskait se tagamise tolliasutuste poolt, sealhulgas vahetades 
tollitoimingutega seotud teavet ja parimaid tavasid, mis on suunatud intellektuaalomandi 
õiguskaitse tagamisele;  
(j) säilitavad seal, kus see on kohane ja teostatav, kooskõlastatud tolliprotseduurid, sealhu lgas 
tollideklaratsiooni ühtse haldusdokumendi kasutamise; ning  
(k) kui see on asjakohane ja vajalik, vahetavad pooled kokkulepitava korra alusel tolliasutuste 
vahelise struktureeritud ja korduva teabevahetuse kaudu teatavat liiki tolliteavet 
konkreetsetel ees märkidel, nimelt riskijuhtimise parandamiseks ja tollikontrolli tõhustamiseks, 
meetmete suunamiseks maksude kogumise või ohutuse ja turvalisuse seisukohast 
riskantsetele kaupadele ning seadusliku kaubanduse lihtsustamiseks; selline teabevahetus 
võib hõlmat a ekspordi - ja impordideklaratsioonide andmeid pooltevahelise kaubanduse kohta 
võimalusega uurida katsealgatuste kaudu koostalitlusvõimeliste mehhanismide väljatöötamist, 
et hoida ära selliste andmete esitamisel dubleerimist. Käesoleva alapunkti kohane 
teabevahetus ei piira teabevahetust, mis võib toimuda poolte vahel vastavalt tolliküsimustes 
vastastikuse haldusabi andmist käsitlevale protokollile.  
3. Ilma et see piiraks muid käesolevas lepingus ettenähtud koostöövorme, osutavad poolte 
tolliasutused üksteisel e vastastikust haldusabi käesoleva peatükiga hõlmatud küsimustes kooskõlas 
tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolliga.  
4. Igasugune käesoleva peatüki kohane teabevahetus poolte vahel toimub mutatis mutandis  
vastavalt tolliküsimustes  vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis  12 
[Teabevahetus ja konfidentsiaalsus] sätestatud teabe konfidentsiaalsuse ja kaitse nõuetele ning 
poolte õigusaktides sätestatud konfidentsiaalsuse ja eraelu puutumatuse nõuetele.  
Artikkel CUST MS.3. Tollialased ja muud kaubandusega seotud õigusaktid ja protseduurid  
1. Kumbki pool tagab, et tema vastavad tollialased õigusnormid ja tolliprotseduurid  
 
76 
 (a) on kooskõlas tolli ja kaubanduse valdkonnas kohaldatavate rahvusvahelise õiguse aktide ja 
standarditeg a, sealhulgas WTO kaubanduse lihtsustamise lepinguga, tolliprotseduuride 
lihtsustamist ja ühtlustamist käsitleva muudetud Kyoto konventsiooni sisuliste elementidega, 
rahvusvahelise kaupade kirjelduse ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga, 
samuti SAFE raamistiku ja Maailma Tolliorganisatsiooni andmemudeliga;  
(b) kaitsevad ja lihtsustavad seaduslikku kaubandust õigusnormide tõhusa rakendamise kaudu, 
sealhulgas õigusnormide rikkumise, maksudest kõrvalehoidumise ja smugeldamise korral, ja 
õigusaktidest tulenevate nõuete täitmise tagamise kaudu ning võtavad arvesse 
kaubandustavade arengut;  
(c) põhinevad õigusaktidel, mis on proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad, millega välditakse 
ettevõtjate tarbetut koormamist, nähakse ette täiendav lihts ustamine ettevõtjate puhul, kes 
täidavad nõudeid kõrgel tasemel, sealhulgas sooduskohtlemine seoses kauba vabastamisele 
eelneva tollikontrolliga, ning tagatakse kaitsemeetmed pettuse ja ebaseadusliku või 
kahjustatava tegevuse vastu, tagades samal ajal koda nike julgeoleku ja ohutuse kõrge taseme 
ning poolte keeldude, piirangute ja finantshuvide järgimise, ning  
(d) sisaldavad norme, millega tagatakse, et tollieeskirjade või menetlusnõuete rikkumise eest 
määratavad karistused on proportsionaalsed ja mittediskrimin eerivad ning et selliste 
karistuste kehtestamine ei põhjusta põhjendamatuid viivitusi.  
Kumbki pool peaks oma õigusaktid ja tolliprotseduurid korrapäraselt läbi vaatama. Tolliprotseduure 
tuleks kohaldada ka prognoositavalt, järjepidevalt ja läbipaistvalt.  
2. Töömeetodite täiustamiseks ning toimingute mittediskrimineerivuse, läbipaistvuse, 
tõhususe, terviklikkuse ja usaldusväärsuse tagamiseks teevad pooled järgmist:  
(a) vaatavad nõuded ja formaalsused läbi ning võimaluse korral lihtsustavad neid, et tagada 
kauba kiire vabastamine ja vormistamine;  
(b) teevad tööd tolli - ja muude asutuste nõutavate andmete ja dokumentide edasise 
lihtsustamise ja standardimise nimel ning  
(c) edendavad kõigi piiriasutuste vahelist tegevuse koordineerimist nii riigisiseselt kui ka 
piiriülesel t, et hõlbustada piiriületusprotsesse ja tõhustada kontrolli, võttes võimaluse ja 
vajaduse korral arvesse ühiseid piirikontrolle.  
Artikkel CUSTMS.4. Kauba vabastamine  
1. Kumbki pool kehtestab või säilitab tolliprotseduurid, mis  
a) näevad ette kauba viivitamat u vabastamise ajavahemiku jooksul, mis ei ole pikem sellest, mis 
on vajalik poole õigusnormide täitmise tagamiseks;  
b) näevad ette dokumentide ja muu nõutava teabe eelneva elektroonilise esitamise ja töötlemise 
enne kauba saabumist, et võimaldada kauba vii vitamata vabastamist saabumisel, kui riski ei 
ole riskianalüüsi käigus kindlaks tehtud või kui ei ole vaja teha pistelist või muud kontrolli;  
c) näevad vajaduse korral ja kui vajalikud tingimused on täidetud, ette võimaluse lubada kaup 
vabasse ringlusse es imeses saabumiskohas ning  
 
77 
 d) lubavad kauba vabastamist enne tollimaksude, muude maksude, lõivude ja tasude lõplikku 
kindlaksmääramist, kui selline kindlaksmääramine ei ole toimunud enne kauba saabumist, 
selle saabumisel või võimalikult kiiresti pärast kaub a saabumist, ja eeldusel, et kõik muud 
õigusaktidega kehtestatud nõuded on täidetud.  
2. Sellise vabastamise tingimusena võib pool nõuda tagatist iga veel kindlaks määramata 
summa kohta käenduse, sissemakse või mõne muu tema õigusnormidega ette nähtud asjakoh ase 
vahendi näol. Selline tagatis ei või olla suurem summast, mida pool peab vajalikuks tollimaksude, 
muude maksude, lõivude ja tasude maksmise tagamiseks kogu tagatisega hõlmatud kauba eest. 
Tagatis vabastatakse, kui see ei ole enam vajalik.  
3. Pooled tagava d, et piirikontrolli ning kaupade impordi, ekspordi ja transiidiga seotud 
menetluste eest vastutavad tolli - ja muud asutused teeksid kaubanduse hõlbustamiseks omavahel 
koostööd ja kooskõlastaksid oma tegevust, et kiirendada kaupade vabastamist.  
Artikkel CU STMS.5. Lihtsustatud tolliprotseduurid  
1. Kumbki pool püüab tolliprotseduuridega seotud nõudeid ja formaalsusi lihtsustada, et 
vähendada nendega kauplejatele või ettevõtjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele, kaasnevat aja - ja rahak ulu. 
2. Kumbki pool võtab vastu või jätab kehtima meetmed, mis võimaldavad tema õigusnormides 
sätestatud kriteeriumidele vastavatel kauplejatel või ettevõtjatel saada kasu tolliprotseduuride 
täiendavast lihtsustamisest. Sellised meetmed võivad muu hulgas hõlm ata järgmist:  
(a) tollideklaratsioonid, mis sisaldavad vähem andmestikke või lisadokumente;   
(b) perioodilised tollideklaratsioonid selliste tollimaksude ja muude maksude kindlaksmääramiseks 
ja tasumiseks, mis hõlmavad korduvat importi teatava ajavahemiku jooksul,  pärast nende 
imporditud kaupade vabastamist;  
(c) tollimaksu ja muude maksude isehindamine ja tasumise edasilükkamine kuni imporditud kauba 
vabastamiseni ning  
(d) vähendatud summaga tagatise kasutamine või tagatise esitamise nõudest vabastamine.   
3. Kui pool otsust ab võtta ühe neist meetmetest, pakub ta neid lihtsustusi, kui ta peab seda 
asjakohaseks ja vajalikuks ning kooskõlas oma õigusnormidega kõigile kauplejatele, kes vastavad 
asjakohastele kriteeriumidele.  
Artikkel CUSTMS.6. Transiit ja ümberlaadimine  
1. Artikli GOODS.4a [Transiidivabadus] kohaldamisel kohaldatakse ühistransiidiprotseduuri 
konventsiooni.  
2. Kumbki pool tagab tema territooriumil toimuva ümberlaadimise ja transiidi lihtsustamise ja 
tõhusa kontrolli.  
3. Kumbki pool edendab ja rakendab piirkondlikku transii dikorda, et lihtsustada kaubandust 
vastavalt ühistransiidiprotseduuri konventsioonile.  
 
78 
 4. Kumbki pool tagab oma territooriumil kõigi asjaomaste asutuste ja ametite vahelise koostöö 
ja tegevuse koordineerimise, et hõlbustada transiitliiklust.  
5. Kumbki pool lubab  vedada oma territooriumil impordiks mõeldud kaupa tollikontrolli all 
sisenemistolliasutusest teise oma territooriumil asuvasse tolliasutusse, kus kaup vabastatakse või 
vormistatakse.  
Artikkel CUSTMS.7. Riskijuhtimine  
1. Kumbki pool võtab vastu või jätab keht ima tollikontrolli riskijuhtimissüsteemi, et vähendada 
sellise sündmuse tõenäosust ja mõju, mis takistaks tollialaste õigusaktide nõuetekohast kohaldamist, 
kahjustaks poolte finantshuve või ohustaks poolte ja nende elanike julgeolekut ja ohutust, inimeste,  
loomade või taimede tervist, keskkonda või tarbijaid.  
2. Tollikontrollid, välja arvatud pistelised kontrollid, põhinevad peamiselt riskianalüüsil, mille 
puhul kasutatakse elektroonilisi andmetöötlusvahendeid.  
3. Kumbki pool kavandab ja kohaldab riskijuhtimist v iisil, mis võimaldab hoida ära meelevaldse 
või põhjendamatu diskrimineerimise või rahvusvahelise kaubanduse varjatud piiramise.  
4. Kumbki pool keskendub tollikontrollide ja muude asjakohaste piirikontrollide tegemisel 
kõrge riskitasemega saadetistele ning kii rendab madala riskitasemega saadetiste vabastamist. 
Kumbki pool võib oma riskijuhtimise raames valida selliste kontrollide jaoks kaubasaadetisi ka 
pisteliselt.  
5. Kumbki pool lähtub riskijuhtimisel riskide hindamisest asjakohaste valikulisuse kriteeriumide 
alusel.  
Artikkel CUSTMS.8. Tollivormistusjärgne kontroll  
1. Kaupade vabastamise kiirendamiseks võtab kumbki pool kasutusele või jätab kehtima 
tollivormistusjärgsed kontrollid, et tagada vastavus tollialastele ja muudele seonduvatele 
õigusnormidele.  
2. Kumbki pool valib isikud ja saadetised tollivormistusjärgseteks audititeks riskipõhisel viisil, 
mis võib hõlmata asjakohaste valikulisuse kriteeriumide kasutamist. Kumbki pool teeb 
tollivormistusjärgsed kontrollid läbipaistvalt. Kui auditeerimisega on seotud mõni isik , teatab pool 
lõplike tulemuste saamisel viivitamata auditeeritavale isikule auditi tulemustest, isiku õigustest ja 
kohustustest ning saadud tulemuste põhjustest.  
3. Tollivormistusjärgsete auditite käigus kogutud teavet võib kasutada edasistes haldus - või 
kohtumenetlustes.  
4. Pooled kasutavad võimaluse korral tollivormistusjärgsete kontrollide tulemusi riskijuhtimise 
eesmärgil.  
Artikkel CUSTMS.9. Volitatud ettevõtjad  
1. Kumbki pool jätab kehtima partnerlusprogrammi ettevõtjate jaoks, kes vastavad lisas 
CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtjad] kindlaksmääratud kriteeriumidele.  
 
79 
 2. Pooled tunnustavad üksteise volitatud ettevõtjate programme vastavalt lisa CUSTMS -1 
[Volitatud ettevõtjad] sätetele.  
Artikkel CUSTMS.10. Teabe avaldamine ja kättesaadavus  
1. Kumbki pool tagab, et tema tollialased õigusaktid ja muud kaubandusega seotud 
õigusnormid, samuti üldised haldusmenetlused ja kaubandusalane üldteave avaldatakse ja et need 
on kõikidele huvitatud isikutele hõlpsasti kättesaadavad, vajaduse korral interneti kaudu.  
2. Kumbki pool avaldab  viivitamata uued tolli ja kaubanduse lihtsustamisega seotud õigusaktid 
ja üldised protseduurid võimalikult vara enne selliste õigusaktide või menetluste jõustumist ning 
avaldab viivitamata nende õigusaktide ja protseduuride muudatused ja tõlgendused. Sell ine 
avaldamine hõlmab järgmist:  
(a) asjakohased halduslikku laadi teated;  
(b) impordi -, ekspordi - ja transiidiprotseduurid (sealhulgas sadamate, lennujaamade ja muude 
sisenemispunktide protseduurid) ning nõutavad vormid ja dokumendid;  
(c) impordile või ekspordile koha ldatavad või sellega seotud tolli - ja muude maksude määrad;  
(d) valitsusasutuste poolt või nende huvides impordi, ekspordi ja transiidi suhtes või nendega 
seoses kehtestatud lõivud ja tasud;  
(e) toodete klassifitseerimise või tolliväärtuse määramise eeskirjad;  
(f) päritolureegleid käsitlevad üldkohaldatavad õigusnormid ja haldusotsused;  
(g) impordi -, ekspordi - või transiidipiirangud või -keelud;  
(h) impordi -, ekspordi - või transiidiformaalsuste rikkumise korral kohaldatavad karistussätted;  
(i)  edasikaebamise kord;  
(j) mis tahes riigi  või riikidega sõlmitud importi, eksporti või transiiti käsitlevad lepingud või 
nende osad;  
(k) tariifikvootide haldamisega seotud menetlused;  
(l) sadamates ja piiripunktides asuvate tolliasutuste tööaeg ja -kord ning  
(m) kontaktpunktid järelepärimiste tegemiseks.  
3. Kum bki pool tagab, et uute või muudetud õigusaktide, protseduuride ja lõivude või tasude 
avaldamise ja nende jõustumise vahele jääb mõistlik ajavahemik.  
4. Kumbki pool teeb interneti kaudu kättesaadavaks järgmise:  
(a) impordi -, ekspordi - ja transiidiprotseduuride, s ealhulgas edasikaebamise korra kirjeldus, milles 
teavitatakse importimiseks ja ekspordiks ning transiidiks vajalikest praktilistest sammudest;  
(b) kõnealuse poole territooriumile importimiseks, sealt eksportimiseks või seda läbivaks 
transiidiks nõutavad vormid  ja dokumendid ning  
 
80 
 (c) teabepunktide kontaktandmed.  
Kumbki pool tagab, et esimese lõigu punktides a, b ja c osutatud kirjeldusi, vorme, dokumente ja 
teavet ajakohastatakse.  
5. Kumbki pool loob või säilitab ühe või mitu teabepunkti, et vastata mõistliku aja jooksul 
valitsuste, ettevõtjate ja muude huvitatud isikute järelepärimistele tolli - ja muudes kaubandusega 
seotud küsimustes. Pooled ei nõua järelepärimistele vastamise eest tasu.  
Artikkel CUSTMS.11. Eelotsused  
1. Kumbki pool teeb ettevõtjate taotluste alusel  oma tolliasutuste kaudu eelotsuseid, milles 
sätestatakse asjaomaste kaupade kohtlemine. Sellised otsused tehakse kooskõlas otsuse teinud 
poole õigusaktidega kirjalikult või elektroonilises vormis kindla tähtaja jooksul ja need peavad 
sisaldama kogu vajali kku teavet.  
2. Eelotsus kehtib vähemalt kolm aastat alates selle kehtivuse alguskuupäevast, välja arvatud 
juhul, kui eelotsuses märgitu ei ole enam seadusega kooskõlas või kui algse otsuse aluseks olnud 
faktid või asjaolud on muutunud.  
3. Pool võib keelduda eelo tsuse tegemisest, kui taotluses tõstatatud küsimus kuulub 
läbivaatamisele halduslikus või kohtulikus korras või kui taotlus ei ole seotud eelotsuse kavandatud 
kasutamise või tolliprotseduuri kavandatud kasutamisega. Kui pool keeldub eelotsust tegemast, 
teatab ta sellest viivitamata kirjalikult taotlejale, esitades asjakohased faktid ja oma otsuse aluse.  
4. Kumbki pool avaldab vähemalt järgmise teabe:  
(a) eelotsuse taotlemisele esitatavad nõuded, sealhulgas esitatav teave ja taotluse vorm;  
(b) tähtaeg, mille jooksul ee lotsus tehakse, ning  
(c) aeg, mille jooksul eelotsus kehtib.  
5. Kui pool tühistab eelotsuse, muudab seda või tunnistab selle kehtetuks või tühiseks, teatab 
ta sellest taotlejale kirjalikult, esitades asjakohased faktid ja oma otsuse aluse. Pool tühistab või 
muuda b eelotsust või tunnistab selle tagasiulatuvalt kehtetuks või tühiseks, kui eelotsus põhines 
puudulikul, ebatäpsel, valel või eksitaval teabel.  
6. Poole tehtud eelotsus on eelotsust taotlenud isiku osas sellele poolele siduv. Pool võib ette 
näha, et eelotsus on taotluse esitaja jaoks siduv.  
7. Kumbki pool vaatab taotleja kirjaliku taotluse korral eelotsuse või selle tühistamise, muutmise, 
kehtetuks või tühiseks tunnistamise otsuse läbi.  
8. Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks teabe eelotsuste kohta, võtte s arvesse vajadust 
kaitsta isikuandmeid ja konfidentsiaalset äriteavet.  
9. Eelotsused tehakse seoses  
a) kaupade tariifse klassifitseerimisega;  
b) kauba päritoluga ning  
 
81 
 c) muude küsimustega, milles pooled võivad kokku leppida.  
Artikkel CUSTMS.12. Tollimaakl erid 
Poole vastavates tollialastes sätetes ja tolliprotseduurides ei nõuta tollimaaklerite või muude 
esindajate kohustuslikku kasutamist. Kumbki pool avaldab meetmed tollimaaklerite kasutamise 
kohta. Pooled kohaldavad tollimaaklerite litsentsimisel läbipai stvaid, mittediskrimineerivaid ja 
proportsionaalseid norme.  
Artikkel CUSTMS.13. Eksportkauba eelinspekteerimine  
Pool ei nõua eksportkauba kohustuslikku eelinspekteerimist, nagu on määratletud WTO 
eksportkauba eelinspekteerimise lepingus, ega muud kontrolli  eraettevõtjate poolt sihtkohas enne 
tollivormistust.  
Artikkel CUSTMS.14. Läbivaatamine ja edasikaebamine  
1. Kumbki pool kehtestab tulemuslikud, kiired, mittediskrimineerivad ja kergesti teostatavad 
menetlused, mis tagavad õiguse esitada kaebusi tolli - ja muude pädevate asutuste sellise 
haldustegevuse, ettekirjutuste ja otsuste peale, mis mõjutavad kaupade importi, eksporti või 
transiiti.  
2. Lõikes  1 osutatud menetlused on:  
(a) vaie otsuse teinud ametnikust või ametist kõrgemale või sõltumatule haldusasutusele või  
otsuse läbivaatamine sellise haldusasutuse poolt ning  
(b) otsuse edasikaebamine kohtusse või kohtulik kontroll.  
3. Kumbki pool tagab, et kui lõike 2 punkti a kohast vaiet või läbivaatamist puudutavat otsust ei 
tehta tema õigusnormides sätestatud tähtaja jooksul või põhjendamatu viivituseta, on vaide või 
kaebuse esitajal õigus vastavalt poolte õigusaktidele otsus halduslikus või kohtulikus korras uuesti 
edasi kaevata või õigus otsuse halduslikus või kohtulikus korras uuele läbivaatamisele või õigus 
pöörduda mis ta hes muul viisil õigusasutuse poole.  
4. Kumbki pool tagab, et vaide või kaebuse esitajale esitatakse haldusotsuse põhjendused, et ta 
saaks vajaduse korral selle edasi kaevata või taotleda otsuse läbivaatamist.  
Artikkel CUSTMS.15. Suhted äriringkondadega  
1. Kumbki  pool peab kaubanduse esindajatega õigeaegseid ja korrapäraseid konsultatsioone 
tolli ja kaubanduse lihtsustamisega seotud seadusandlike ettepanekute ja üldiste protseduuride üle. 
Selleks säilitab kumbki pool asjakohased konsultatsioonid haldusasutuste ja äriringkondade vahel.  
2. Kumbki pool tagab, et tema vastavad tolli - ja sellega seotud nõuded ja protseduurid 
vastavad jätkuvalt kaubandusringkondade vajadustele, järgivad parimaid tavasid ning piiravad 
kaubandust võimalikult vähe.  
Artikkel CUSTMS.16. Ajutine  import  
1. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „ajutine import“ tolliprotseduuri, mille alusel võib 
tuua tolliterritooriumile teatavaid kaupu (sealhulgas transpordivahendeid), mis on tingimuslikult 
 
82 
 vabastatud imporditollimaksudest ja impordimaksudest, ilm a et kohaldataks majanduslikku laadi 
impordikeelde või -piiranguid, tingimusel et sellised kaubad on imporditud konkreetsel eesmärgil ja 
ette nähtud reekspordiks kindlaksmääratud aja jooksul ja need ei ole läbi teinud mingeid muutusi, 
välja arvatud nende k asutamisest tingitud tavaline amortisatsioon.  
2. Kumbki pool lubab ajutiselt importida järgmist liiki kaupu, vabastades need täielikult 
tingimuslikult imporditollimaksudest ja impordimaksudest ning kohaldamata oma õigusnormides 
sätestatud majanduslikku laadi impordikeelde või -piiranguid:  
(a) näitustel, messidel, kohtumistel või muudel sarnastel üritustel väljapanekuks või kasutamiseks 
ette nähtud kaubad (kaubad, mis on ette nähtud üritusel esitlemiseks või demonstreerimiseks; 
kaubad, mis on ette nähtud kasutamise ks seoses välismaiste toodete esitlemisega üritusel; 
seadmed, sealhulgas suulise tõlke seadmed, heli - ja pildisalvestusseadmed ning haridus -, 
teadus - või kultuurifilmid, mis on mõeldud kasutamiseks rahvusvahelistel kohtumistel, 
konverentsidel või kongressi del); tooted, mis on saadud ajutiselt imporditud kaupadest 
ürituse ajal esitletavate seadmete või aparaatide demonstreerimise kõrvaltootena;  
(b) professionaalsed töövahendid (ajakirjanduse, heli - või teleringhäälingu seadmed, mis on 
vajalikud teise riigi terri tooriumi reportaaži tegemise eesmärgil külastavatele ajakirjanduse või 
ringhäälingu - või televisiooniorganisatsioonide esindajatele selleks, et edastada või salvestada 
materjali kindlaksmääratud saadete jaoks; kinematograafiaseadmed, mis on vajalikud teise  
riigi territooriumi külastavale isikule kindlaksmääratud filmi või filmide tegemiseks; mis tahes 
muud seadmed, mis on vajalikud teise riigi territooriumi kindlaksmääratud ülesande täitmise 
eesmärgil külastava isiku kutsetegevuse elluviimiseks, kui neid ei  kasutata kaupade 
tööstuslikuks valmistamiseks või pakendamiseks või (välja arvatud käsitööriistade puhul) 
loodusvarade kasutamiseks, hoonete ehitamiseks, remondiks või hoolduseks või 
pinnasetöödeks või samalaadseteks projektideks; eespool nimetatud seadme te lisaseadmed ja 
nende tarvikud; ajutiselt imporditud professionaalsete töövahendite parandamiseks 
imporditavad varuosad;  
(c) kaubad, mis imporditakse seoses kaubandustehinguga, kuid mille import iseenesest ei kujuta 
endast kaubandustehingut (täidetuna impord itud pakendid, mis on ette nähtud reeksportida 
kas tühja või täidetuna, või tühjalt imporditud pakend, mis on ette nähtud reeksportida 
täidetuna; konteinerid, olenemata sellest, kas need on kaubaga täidetud või mitte, ning 
ajutiselt imporditud konteinerite  tarvikud ja seadmed, mis imporditakse kas koos konteineriga 
eesmärgiga need eraldi või koos mõne teise konteineriga reeksportida või mis imporditakse 
eraldi eesmärgiga need koos konteineriga reeksportida, ning varuosad, mis on ette nähtud 
ajutise impordi loaga konteinerite parandamiseks; kaubaalused; näidised; reklaamfilmid; muu 
kaup, mis imporditakse seoses kaubandustehinguga);  
(d) valmistamistoiminguga seoses imporditavad kaubad (matriitsid, klišeed, plaadid, vormid, 
joonised, plaanid, mudelid ja muud sarnas ed esemed; mõõte -, kontrolli - ja katseriistad ning 
muud sarnased riistad; eritööriistad ja -vahendid, mis imporditakse kasutamiseks 
valmistamisprotsessis); asendustootmisvahendid (töövahendid, seadmed ja masinad, mille 
tarnija või parandaja annab kliendile  kasutada kuni samalaadne kaup on tarnitud või 
parandatud);  
(e) üksnes hariduslikul, teaduslikul või kultuurilisel eesmärgil imporditavad kaubad 
(teadusaparatuur, õppevahendid, meremeeste ajaviitevahendid ja kõik muud kaubad, mis 
imporditakse seoses hariduslik u, teadusliku või kultuurilise tegevusega); ajutise impordi loaga 
 
83 
 teadusaparatuuri ja õppevahendite varuosad; tööriistad, mis on spetsiaalselt ette nähtud 
sellise teadusaparatuuri hooldamiseks, kontrollimiseks, kalibreerimiseks või parandamiseks;  
(f) isiklikud  esemed (kõik uued või kasutatud esemed, mida reisijal võib kõiki reisi asjaolusid 
arvestades reisi jooksul põhjendatult vaja minna, välja arvatud kaubanduslikel eesmärkidel 
imporditav kaup); sportimise eesmärgil imporditavad kaubad (sporditarbed ja muud e semed, 
mida reisijad kasutavad ajutise impordi territooriumil spordivõistlustel, esitlustel või 
treeninguks);  
(g) turismialane reklaammaterjal (kaubad, mis imporditakse eesmärgiga ärgitada üldsust välisriiki 
külastama, eriti kultuuri, usu, turismi või spordiga  seotud või ametialastel kohtumistel või 
esitlustel osalemiseks);  
(h) humanitaareesmärkidel imporditavad kaubad (meditsiini -, kirurgia - ja laboritarbed ning 
hädaabisaadetised, nagu sõidukid ja muud transpordivahendid, tekid, telgid, kokkupandavad 
majad või muu d esmavajalikud kaubad, mis saadetakse abina loodusõnnetuste või muude 
katastroofide tõttu kannatanutele) ning  
(i) loomad, keda imporditakse spetsiifilistel eesmärkidel (koolisõit, väljaõpe, tõuaretus, 
rautamine või kaalumine, veterinaarravi, katsetamine (näiteks ostu eesmärgil)), osalemiseks 
etendustel, näitustel, võistlustel või esitlustel või meelelahutuses (tsirkuseloomad jne), ringi 
reisimiseks (sh reisijate lemmikloomad), tööülesannete täitmiseks (politseikoerad või -
hobused; jälituskoerad, pimedate juhtkoerad jne), päästeoperatsioonide jaoks, 
rändkarjatamiseks või karjatamiseks, töö tegemiseks või vedamiseks või meditsiinilistel 
eesmärkidel (maomürgi kättetoimetamine jne).  
3. Olenemata kaupade päritolust aktsepteerib kumbki pool lõikes  2 osutatud kaupad e ajutise 
impordi eesmärgil teise poole territooriumil välja antud ATA -konventsiooni ja Istanbuli 
konventsiooni kohast märkmikku, mille on kinnitanud ja taganud rahvusvahelisse garantiiketti 
kuuluv ühing ning mille on kinnitanud pädev asutus ja mis kehtiva d importiva poole 
tolliterritooriumil.  
Artikkel CUSTMS 17. Ühe akna süsteemid  
Kumbki pool püüab luua ühe akna süsteemi, mis võimaldab kauplejatel esitada asjaomastele 
asutustele või ametitele kaupade impordiks, ekspordiks või transiidiks nõutavad dokumendi d või 
täita muud andmenõuded ühekordselt.  
Artikkel CUSTMS 18. Ro -ro transpordi lihtsustamine  
1. Võttes arvesse merereiside suurt mahtu ning eelkõige vastavate tolliterritooriumide vahelist 
suurt ro -ro liikluse mahtu, on pooled kokku leppinud, et teevad koo stööd, et lihtsustada sellist 
transporti ja muid alternatiivseid transpordiviise.  
2. Pooled tunnistavad  
(a) kummagi poole õigust võtta oma vastavates õigusraamistikes vastu pooltevahelist kaubandust 
lihtsustavaid tolliformaalsusi ja -protseduure ning  
(b) sadamate , sadamavaldajate ja ettevõtjate õigust tegutseda oma õiguskorra piires kooskõlas 
oma normide ning tegevus - ja ärimudelitega.  
 
84 
 3. Selleks teevad pooled järgmist:  
a) võtavad vastu või jätavad kehtima impordidokumentide ja muu nõutava teabe esitamist 
võimald avad protseduurid, sealhulgas kaubamanifestid, et alustada dokumentide töötlemist 
enne kauba saabumist eesmärgiga kiirendada saabuva kauba vabastamist, ning  
b) hõlbustavad transiidiprotseduuri kasutamist ettevõtjate poolt, sealhulgas transiidiprotseduuri 
lihtsustamine, nagu on ette nähtud ühistransiidiprotseduuri konventsiooniga.  
4. Pooled on kokku leppinud, et soodustavad vastavate tolliasutuste vahelist koostööd 
kahepoolsetel mereteedel ning vahetavad teavet nendevahelist liiklust korraldavate sadamate 
toimimise ning kohaldatavate normide ja protseduuri kohta. Nad avalikustavad ja edendavad 
ettevõtjate teadmisi meetmetest, mida nad on kehtestanud, ja protsessidest, mille sadamad on 
sellise liikluse hõlbustamiseks kehtestanud.  
Artikkel CUSTMS.19. Halduskoos töö käibemaksu valdkonnas ning vastastikune abi maksude ja 
tollimaksude sissenõudmisel  
Poolte pädevad asutused teevad koostööd käibemaksualaste õigusaktide järgimise tagamiseks ning 
maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel vastavalt käibemaks u valdkonnas 
halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud 
nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevale protokollile.  
Artikkel CUSTMS 20. Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse eriko mitee  
1.  Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee  
a) peab korrapärast dialoogi ning  
b) teeb seoses lisa CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtjad]sätete läbivaatamisega järgmist:  
(i) kinnitab ühiselt programmi liikmed, et teha kindlaks lisa CUSTMS -1 [Volitatud 
ettevõtjad]  rakendamise tugevad ja nõrgad küljed  ning  
(ii) vahetab arvamusi jagatavate andmete ja ettevõtjate kohtlemise kohta.  
2. Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse erikomitee võib võtta vastu otsuseid 
või soovitusi seoses järgmisega:  
a) tollialase teabe vahetamine, riskijuhtimismeetodite, riskistandardite ja -kontrollide, tolli 
turvameetmete vastastikune tunnustamine, eelotsused, tolliväärtuse määramise ühised 
lähenemisviisid ja muud käesoleva peatüki rakendamisega seotud k üsimused;  
b) tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis 10 [Automaatne 
teabevahetus] osutatud automaatse teabevahetuse kord ja muud kõnealuse protokolli 
rakendamisega seotud küsimused;  
c) lisa CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtj ad] rakendamisega seotud küsimused ning  
d) artiklis ORIG.26 [Tariifse sooduskohtlemise kohaldamisest keeldumine] kehtestatud 
konsulteerimiskord ja kõigi 2. peatüki [Päritolureeglid] rakendamisega seotud tehnilised või 
 
85 
 haldusküsimused, sealhulgas tõlgendusm ärkused, mille eesmärk on tagada päritolureeglite 
ühetaoline haldamine.  
Artikkel CUSTMS.21. Muudatused  
1.  Partnerlusnõukogu võib muuta  
a) lisa CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtjad], tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitlevat 
protokolli ja artikli  CUSTMS.16 [Ajutine import] lõikes 2 sätestatud kaupade loetelu ning  
b) käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlev protokolli.   
2.  Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev 
kaubanduse erikomitee võib muuta käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja 
maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel anta vat 
vastastikust abi käsitleva protokolli artikli 33 lõikes 4 osutatud väärtust.  
II JAOTIS. TEENUSED JA INVESTEERINGUD  
1. peatükk. Üldsätted  
Artikkel SERVIN.1.1. Eesmärk ja kohaldamisala  
1. Pooled kinnitavad oma kindlat tahet omavahelise kaubanduse ja investe eringute arenguks 
soodsa keskkonna loomisele.  
2. Pooled kinnitavad veel kord reguleerimisõigust oma territooriumil, et saavutada 
õiguspärased poliitikaeesmärgid näiteks rahvatervise kaitse, sotsiaalteenuste, riikliku hariduse, 
ohutuse, keskkonna, sealhulgas k liimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal - või tarbijakaitse, eraelu 
puutumatuse ja andmekaitse või kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse vallas.  
3. Käesolevat jaotist ei kohaldata meetmete suhtes, mis mõjutavad poole füüsilisi isikuid, kes 
taotleva d alalist juurdepääsu teise poole tööturule, ega rahvuse, kodakondsuse, elukoha või alalise 
töötamisega seotud meetmete suhtes.  
4. Käesolev jaotis ei takista poolt kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste 
isikute sisenemist tema territooriumile  või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas 
meetmeid, mis on vajalikud tema piiride puutumatuse kaitsmiseks ja füüsiliste isikute korrakohase 
liikumise tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis 
muudaks olematuks eelised, mida teine pool saab käesoleva jaotise alusel, või vähendaks neid.  
Ainuüksi asjaolu, et mõne riigi füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste riikide füüsilistelt isikutelt 
seda ei nõuta, ei käsitata käesoleva jaotise kohas te eeliste olematuks muutmise või vähendamisena.  
5. Käesolevat jaotist ei kohaldata järgmise suhtes:  
(a) lennuteenused või lennuteenustega seotud tugiteenused,6 välja arvatud:  
                                                            
6  Lennuteenused või lennuteenustega seotud tugiteenused on muu hulgas järgmised teenused: 
lennutransport; õhusõiduki abil osutatavad teenused, mille põhieesmärk ei ole kaupade või reisijate 
vedu, näiteks tuletõrje lennutreening, vaatamisväärsustega tutvumi ne, pritsimine, seire, kaardistamine, 
 
86 
 (i) õhusõidukite remondi - ja hooldusteenused;  
(ii) arvutipõhise andmetöötlussüsteemi teenused;  
(iii) maapealse käitlemise teenused;  
(iv) järgmised teenused, mida osutatakse mehitatud õhusõidukiga vastavalt poole 
õigusnormidele, mis reguleerivad õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, sealt 
lahkumist ja seal õ husõidukite käitamist: tuletõrje, lennutreening, pritsimine, seire, 
kaardistamine, pildistamine ning muud õhus osutatavad põllumajandus -, tööstus - ja 
kontrolliteenused ning  
(v) lennutransporditeenuste müük ja turustamine;  
(b) audiovisuaalteenused;  
(c) riigisisene mer ekabotaaž7; ning  
(d) siseveetransport.  
6. Käesolevat jaotist ei kohaldata poole ühegi meetme suhtes, mis on seotud selliste kaupade 
või teenuste riigihangetega, mis on ostetud valitsuse ülesandel, mitte kaubanduslikuks edasimüügiks 
ega kasutamiseks kauba tarnimi sel või teenuse osutamisel kaubanduslikuks müügiks, olenemata 
sellest, kas kõnealune hange on „käesoleva lepinguga hõlmatud hange“ artikli PPROC.2 (WTO 
riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud hanked) 
tähenduses v õi mitte.  
7. Välja arvatud artikkel SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded], ei kohaldata käesolevat jaotist poolte 
antavate subsiidiumide ja toetuste, sealhulgas valitsuse toetatavate laenude, tagatiste ja kindlustuse 
suhtes.  
Artikkel SERVIN.1.2. Mõisted  
Käesolevas jaot ises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ – tegevus, mida ei viida ellu, 
sealhulgas teenused, mida ei osutata ärilistel alustel ega konkureerides ühe või mitme 
ettevõtjaga8; 
                                                                                                                                                                                         
pildistamine, langevarjuhüpped, purilennuki pukseerimine, kopteriga tehtavad tõstetööd raie - ja 
ehitustöödel ning muud õhus osutatavad põllumajandus -, tööstus - ja kontrolliteenused;  õhusõidukite 
rentimine koos meeskonn aga ja lennujaamateenused.  
7  Riigisisene merekabotaaž hõlmab liidu puhul ning ilma et see piiraks sellise tegevuse ulatust, mida võib 
asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt käsitada kabotaažina, reisijate või kauba vedu ühest liidu 
liikmesriigis a suvast sadamast või kohast teise samas liidu liikmesriigis asuvasse sadamasse või kohta, 
sealhulgas tema mandrilaval, nagu on sätestatud Jamaical Montego Bays 10.  detsembril 1982 sõlmitud 
ÜRO mereõiguse konventsioonis, ning ühest ja samast liidu liikmesrii gis asuvast sadamast või kohast 
algavat ja seal lõppevat liiklust; Ühendkuningriigi puhul reisijate või kauba vedu ühest Ühendkuningriigis 
asuvast sadamast või kohast teise Ühendkuningriigis asuvasse sadamasse või kohta, sealhulgas tema 
mandrilaval, nagu o n sätestatud Jamaical Montego Bays 10.  detsembril 1982 sõlmitud ÜRO mereõiguse 
konventsioonis, ning ühest ja samast Ühendkuningriigis asuvast sadamast või kohast algavat ja seal 
lõppevat liiklust.  
 
87 
 (b) „õhusõiduki remondi - ja hoo ldusteenused“ – liiklusest kõrvaldatud õhusõiduki või selle osaga 
tehtavad toimingud, mis ei hõlma liinihooldust;  
(c) „arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenused“ – arvutipõhise andmetöötlussüsteemi teenused, 
mis sisaldavad teavet lennuettevõtjate sõiduplaani de, pakkumiste, hindade ja hinnaeeskirjade 
kohta ning mille kaudu saab pileteid ette tellida ja väljastada;  
(d) „hõlmatud ettevõte“ – ühe poole territooriumil asuv ettevõte, mille on vastavalt punktile  h 
asutanud teise poole investor kooskõlas kohaldatava õigu sega ja mis oli olemas käesoleva 
lepingu jõustumise kuupäeval või on asutatud pärast seda;  
(e) „piiriülene teenuskaubandus“ – teenuste osutamine:  
(i) poole territooriumilt teise poole territooriumile või  
(ii) poole territooriumil teise poole teenusetarbijale;  
(f) „majandu stegevus“ – igasugune tööstuslik, kaubanduslik või kutsealane tegevus või 
käsitöönduslik tegevus, sealhulgas teenuste osutamine, välja arvatud tegevused, mida 
teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel;  
(g) „ettevõte“ – juriidiline isik või juriidilise isiku f iliaal või esindus;  
(h) „asutamine“ – juriidilise isiku asutamine või omandamine, sealhulgas kapitaliosaluse kaudu, 
või filiaali või esinduse loomine poole territooriumil eesmärgiga luua või säilitada püsivad 
majandussidemed;  
(i) „maapealne teenindus“ – lennujaamas tasu eest või lepingu alusel järgmiste teenuste 
osutamine: lennuettevõtja esindamine, juhtimine ja järelevalve; reisijate teenindamine; 
pagasikäitlus; seisuplatsiteenused; toitlustamine; lennulasti ja -posti käitlemine; õhusõidukite 
tankimine; õhusõidukite hooldus ja puhastamine; pinnatransport; lennutegevuse ja 
meeskondade juhtimine ning lendude planeerimine; maapealse teeninduse hulka ei kuulu: 
omateenindus; julgestus; õhusõidukite remont ja hooldus ega olulise tsentral iseeritud 
lennujaamataristu, näiteks jäätõrjealade, kütusejaotussüsteemide, pagasikäitlussüsteemide ja 
lennujaamasiseste püsitranspordisüsteemide haldamine või käitamine;  
(j) „poole investor“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes soovib asutada, asutab või on 
asutanud vastavalt punktile  h ettevõtte teise poole territooriumil;  
(k) „poole juriidiline isik“9 – 
(i) liidu puhul:  
A) juriidiline isik, mis on asutatud või organiseeritud liidu või vähemalt ühe selle 
liikmesriigi õiguse alusel ning tegeleb liidu territo oriumil sisulise 
                                                                                                                                                                                         
8  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kui mõistet „t egevused, mida teostatakse valitsuse 
ülesannete täitmisel“ kasutatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad teenuste osutamist, hõlmab 
see „valitsuse ülesannete täitmisel osutatud teenuseid“, nagu on määratletud artikli SERVIN.1.2. 
[Mõisted] punktis p.  
9  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolevas punktis osutatud laevandusettevõtteid peetakse 
ainult mereveoteenuste osutamisega seotud tegevuste puhul poole juriidilisteks isikuteks.  
 
88 
 äritegevusega, mida liit peab vastavalt tema poolt WTO -le saadetud teatele 
Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohta (WT/REG39/1) samaväärseks 
mõistega „tegelik ja püsiv seos“ Euroopa Liidu liikmesriigi majandusega, 
nagu see on sätestatud Eur oopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise 
leping )artiklis  54, ja  
B) laevandusettevõte, mis on asutatud väljaspool liitu, kuid on liikmesriigi 
füüsiliste isikute valitseva mõju all, ning mille laevad on registreeritud 
liikmesriigis ja sõidavad selle lii kmesriigi lipu all;  
(ii) Ühendkuningriigi puhul:  
A) juriidiline isik, mis on asutatud või organiseeritud Ühendkuningriigi õiguse 
alusel ning tegeleb sisulise äritegevusega Ühendkuningriigi territooriumil, 
ning  
B) laevandusettevõte, mis on asutatud väljaspool  Ühendkuningriiki ja on 
Ühendkuningriigi füüsiliste isikute valitseva mõju all, ning mille laevad on 
registreeritud Ühendkuningriigis ja sõidavad Ühendkuningriigi lipu all;  
(l) „ettevõtlus“ – ettevõtte juhtimine, haldamine, käigushoidmine, kasutamine, sellest kasu 
saamine, selle müük või muul viisil võõrandamine;  
(m) „kutsekvalifikatsioon“ – kvalifikatsioon, mida tõendab ametlik kvalifikatsiooni tõendav 
dokument, kutsealane töökogemus või muu pädevuse kinnitus;  
(n) „lennutransporditeenuste müük ja turustamine“ – asjaom ase lennuettevõtja võimalused 
vabalt müüa ja turustada oma lennutransporditeenuseid, sealhulgas kõik turustamisega 
seotud aspektid, nagu turu -uuringud, reklaam ja turundus, välja arvatud 
lennutransporditeenuste hinnakujundus ja kohaldatavad tingimused;  
(o) „teenus“ – kõikide sektorite kõik teenused, välja arvatud teenused, mida osutatakse valitsuse 
ülesannete täitmisel;  
(p) „teenus, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ – teenus, mida ei osutata ärilistel 
alustel ega konkureerides ühe või mitme teenuseos utajaga;  
(q) „teenuseosutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab teenust;  
(r) „poole teenuseosutaja“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab 
teenust.  
Artikkel SERVIN.1.3. Eeliste andmisest keeldumine  
1. Pool võib keelduda andmast teise poole investorile või teenuseosutajale või hõlmatud 
ettevõttele käesoleva rubriigi  käesolevast jaotisest ja IV jaotisest [Kapitali liikumine, maksed, 
ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] tulenevaid eeliseid, kui keelduv poo l võtab vastu või jätab 
kehtima rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamisega, sealhulgas inimõiguste kaitsega seotud 
meetmed,  
 
89 
 (a) millega keelatakse tehingud kõnealuse investori, teenuseosutaja või hõlmatud ettevõttega 
või 
(b) mida rikutaks või mille järgimises t hoitaks kõrvale, kui kõnealusele investorile, 
teenuseosutajale või hõlmatud ettevõttele antaks käesoleva rubriigi käesolevast jaotisest ja IV 
jaotisest [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] tulenevad eelised, 
sealhulgas juhul,  kui nende meetmetega keelatakse tehingud füüsilise või juriidilise isikuga, kes 
sellist investorit, teenuseosutajat või hõlmatud ettevõtet omab või kontrollib.  
2. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõiget 1 kohaldatakse käesoleva rubriigi IV jaotise 
[Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] suhtes määral, mil see on seotud 
teenuse või investeeringuga, millega seoses pool on keeldunud andmast eeliseid käesoleva jaotise 
alusel.  
Artikkel SERVIN.1.4. Läbivaatamine  
1. Selleks et teha käesoleva jaotise sätetesse võimalikke parandusi ja vastavalt oma 
rahvusvahelistest lepingutest tulenevatele kohustustele vaatavad pooled kooskõlas artikliga 
FINPROV.3 [Läbivaatamine] läbi oma teenuskaubanduse ja investeeringutega seotud 
õigusraamistiku, s ealhulgas käesoleva lepingu.  
2. Pooled püüavad vajaduse korral vaadata läbi lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed], lisas 
SERVIN -2 [Tulevased meetmed], lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad 
isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja  lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] ja lisas SERVIN -4 
[Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] sätestatud, nõuetele mittevastavad 
meetmed ja reservatsioonid ning lühiajalisel ärivisiidil olevate isikute tegevused, mis on sätestatud 
lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud 
töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud], et leppida kokku vastastikustes huvides olevad 
võimalikud parandused.  
3. Käesolevat artiklit ei kohald ata finantsteenuste suhtes.  
2. peatükk. investeeringute liberaliseerimine  
Artikkel SERVIN.2.1. Kohaldamisala  
Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad majandustegevuse 
eesmärgil ettevõtte asutamist ja selle kaudu ettevõtlusega t egelemist:  
(a) teise poole investorite poolt;  
(b) hõlmatud ettevõtete poolt ning  
(c) artikli SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] kohaldamisel mis tahes ettevõtte poolt selle poole 
territooriumil, kes need meetmed vastu võtab või kehtima jätab.  
Artikkel SERVIN.2.2. Turulepääs  
Pool ei võta vastu ega jäta kehtima meetmeid, mis puudutavad teise poole investori poolt või 
hõlmatud ettevõtte poolt ettevõtte asutamist või hõlmatud ettevõtte kaudu ettevõtlusega 
tegelemist kogu oma territooriumil või oma territooriumi osades ning milleg a  
 
90 
 (a) piiratakse:   
i) nende ettevõtete arvu, mis võivad viia ellu teatavat majandustegevust, kas arvuliste 
kvootidega, monopolidega, ainuõigustega või majandusvajaduste testiga;  
ii) tehingute või vara koguväärtust kas arvuliste kvootidega või majandusvajadus te 
testiga;  
iii) ettevõtlustoimingute koguarvu või kindlaksmääratud arvuliste ühikutena väljendatud 
kogutoodangut kas kvootidega või majandusvajaduste testiga10;11 
iv) väliskapitali osalust välisaktsiaosaluse maksimaalse protsendimääraga või üksiku 
välisinv esteeringu või kokkuarvestatud välisinvesteeringute maksimaalse 
koguväärtusega või  
v) nende füüsiliste isikute koguarvu, kes võivad töötada teatavas sektoris või keda 
ettevõte võib tööle võtta ning kes on majandustegevusega tegelemiseks vajalikud ja 
selle ga otseselt seotud, arvuliste kvootidega või majandusvajaduste testi nõudega, või  
(b) millega piiratakse või nõutakse juriidilise isiku või ühisettevõtte konkreetseid vorme, mille 
kaudu teise poole investor võib majandustegevusega tegeleda.   
Artikkel SERVIN.2. 3. Võrdne kohtlemine  
1. Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses nende 
asutamise ja tegevusega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma investoreid ja nende 
ettevõtteid samasuguses olukorras.   
2. Poole poolt lõike  1 alusel võimaldatud kohtlemine tähendab:  
(a) Ühendkuningriigi piirkondlikul või kohalikul valitsemistasandil vähemalt sama soodsat 
kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, mida see valitsemistasand samasugustes 
olukordades oma territooriumil võimaldab Ühendkuni ngriigi investoritele ja nende 
ettevõtetele,  ning  
(b) liikmesriigi valitsuse puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, 
mida see valitsus samasugustes olukordades võimaldab selle liikmesriigi investoritele ja nende 
ettevõtetele selle liikmesriigi territooriumil.  
Artikkel SERVIN.2.4. Enamsoodustusrežiim  
1. Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses asutamisega 
oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui kolmanda riigi investoreid ja nende ettevõtteid 
samasuguses olukorras.  
                                                            
10  Artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs] punkti  a alapunktid  i–iii ei h õlma meetmeid, mida võetakse 
põllumajandus - või kalandustoodete tootmise piiramiseks.   
11  Artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs] punkti  a alapunkt  iii ei hõlma poole meetmeid, millega piiratakse 
teenuste osutamise sisendeid.  
 
91 
 2. Kumbki pool kohtleb teise poole investoreid ja hõlmatud ettevõtteid seoses ettevõtlusega 
oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui kolmanda riigi investoreid ja nende ettevõtteid 
samasuguses olukorras.  
3. Lõikeid  1 ja 2 ei tõlgendat a nii, nagu kohustaks see poolt laiendama teise poole investoritele 
või hõlmatud ettevõtetele mis tahes eeliskohtlemist, mis tuleneb:   
(a) rahvusvahelisest lepingust topeltmaksustamise vältimiseks või muust täielikult või peamiselt 
maksustamisega seotud rahvu svahelisest lepingust või kokkuleppest või   
(b) meetmetest, millega nähakse ette tunnustamine, sealhulgas füüsilisele isikule või ettevõttele 
majandustegevuseks tegevusloa, litsentsi või sertifikaadi andmist käsitlevate standardite või 
kriteeriumide või GATSi  finantsteenuseid käsitleva lisa lõikes  3 osutatud usaldatavusnõuete 
tunnustamine.  
4. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõigetes  1 ja 2 osutatud „kohtlemine“ ei hõlma 
investori ja riigi vaheliste vaidluste lahendamise korda, mis on sätestatud muudes r ahvusvahelistes 
lepingutes.  
5. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et poole ja kolmanda riigi vahel sõlmitud muude 
rahvusvaheliste lepingute sisuliste sätete olemasolu või nende sätete pelk ametlik ülevõtmine 
siseriiklikku õigusesse määral, mis on vajalik nende inkorporeerimiseks siseriiklikku õiguskorda, ei 
kujuta endast iseenesest lõigetes  1 ja  2 osutatud „kohtlemist“. Poole poolt nende sätete alusel 
võetud meetmed võivad kujutada endast sellist kohtlemist ja seega põhjustada käesoleva artikli 
rikkumist.   
Artikkel SERVIN.2.5. Kõrgem juhtkond ja juhatus  
Pool ei tohi nõuda, et hõlmatud ettevõte nimetaks kõrgema ja keskastme juhtidena ning juhatuse 
liikmetena ametisse teatava kodakondsusega isikuid.   
Artikkel SERVIN.2.6. toimimisnõuded  
1. Seoses ettevõtte asutam ise või käitamisega oma territooriumil ei kehtesta pool ega pööra 
täitmisele ühtki järgmist nõuet ega pööra täitmisele ühtki kohustust või kokkulepet:  
(a) eksportida kaupu või teenuseid teatavas mahus või teatava protsendimäära ulatuses;  
(b) saavutada omamaise sis u teatav maht või protsendimäär;  
(c) osta, kasutada või eelistada oma territooriumil toodetavaid kaupu või osutatavaid teenuseid 
või osta kaupu või teenuseid oma territooriumil asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt 
või muudelt üksustelt;  
(d) siduda i mpordi maht või väärtus mis tahes moel sellise ettevõttega seotud ekspordi mahu või 
väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga;  
(e) piirata selle ettevõtte toodetavate kaupade või osutatavate teenuste müüki oma 
territooriumil, sidudes sellise müügi mis tahes moel tema ekspordi mahu või väärtusega või 
välisvaluuta sissevooluga,  
 
92 
 (f) kanda üle oma territooriumil asuvale füüsilisele või juriidilisele isikule või mis tahes muule 
üksusele tehnoloogia, tootmisprotsess või muud omandiõigusega kaitstud teadmised12; 
(g) tarnida ettevõtte toodetavat kaupa või osutatavat teenust konkreetsele piirkondlikule turule 
või maailmaturule üksnes selle poole territooriumilt;  
(h) asutada oma territooriumil maailma teatava sellise piirkonna peakontor, mis on suurem kui 
poole territoorium võ i maailmaturg;  
(i) võtta tööle teatav arv või protsent selle poole füüsilisi isikuid;  
(j) saavutada oma territooriumil teatav teadus - ja arendustegevuse tase või väärtus;  
(k) piirata eksporti või müüki ekspordiks või  
(l) litsentsilepingu puhul, mis on olemas nõude kehtest amise või täitmisele pööramise või 
kohustuse või kokkuleppe täitmisele pööramise ajal, või mis tahes tulevase litsentsilepingu 
puhul, mille ettevõte ja poole territooriumil asuv füüsiline või juriidiline isik või muu üksus 
vabal tahtel sõlmivad, kui see nõ ue kehtestatakse või pööratakse täitmisele või kui kohustus 
või kokkulepe pööratakse täitmisele viisil, mis kujutab endast kõnealuse litsentsilepingu otsest 
rikkumist poole kohtuväliste valitsusfunktsioonide täitmisel, võtta vastu:  
i) teatavast tasemest ma dalam litsentsitasu määr või summa või  
ii) teatav litsentsilepingu kehtivusaja kestus.  
Käesolevat punkti ei kohaldata, kui litsentsileping sõlmitakse ettevõtte ja poole vahel. 
Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab litsentsileping iga lepingut, mis käsitle b 
tehnoloogia, tootmisprotsessi või muude omandiõigusega kaitstud teadmiste litsentsimist.  
2. Pool ei sea oma territooriumil ettevõtte asutamisel või käitamisel eelise saamise või jätkuva 
saamise tingimuseks ühegi järgmise tingimuse täitmist:  
(a) saavutada omam aise sisu teatav maht või protsendimäär;  
(b) osta, kasutada või eelistada oma territooriumil toodetavaid kaupu või osutatavaid teenuseid 
või osta kaupu või teenuseid oma territooriumil asuvatelt füüsilistelt või juriidilistelt isikutelt 
või muudelt üksustelt;   
(c) siduda impordi maht või väärtus mis tahes moel kõnealuse ettevõttega seotud ekspordi mahu 
või väärtusega või välisvaluuta sissevoolu summaga;  
(d) piirata kõnealuse ettevõtte toodetavate kaupade või osutatavate teenuste müüki oma 
territooriumil, sidudes sell ise müügi mis tahes moel tema ekspordi mahu või väärtusega või 
välisvaluuta sissevooluga, või  
(e) piirata eksporti või müüki ekspordiks.  
                                                            
12  Suurema selguse huvides olgu märgit ud, et artikli SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] lõike 1 punkt f ei piira 
artikli DIGIT.12 [Lähtekoodi edastamine või sellele juurdepääs] sätete kohaldamist.  
 
93 
 3. Lõiget  2 ei tõlgendata nii, nagu takistaks see poolt seadmast oma territooriumil ettevõtte 
asutamise või käitamisega seos es eelise saamise või jätkuva saamise tingimuseks vastavust nõudele 
paigutada tootmine oma territooriumile või osutada teenust, koolitada või palgata töötajaid, ehitada 
või laiendada teatavaid rajatisi või viia läbi teadus - ja arendustegevust oma territoor iumil.  
4. Lõike  1 punkte  f ja l ei kohaldata, kui:  
(a) nõue kehtestatakse või pööratakse täitmisele või kohustus või kokkulepe pööratakse 
täitmisele kohtu või halduskohtu või konkurentsiasutuse poolt poole konkurentsiõiguse 
normide kohaselt, et ennetada või heastada konkurentsi piiramist või moonutamist, või  
(b) pool lubab kasutada intellektuaalomandi õigust vastavalt intellektuaalomandi õiguste 
kaubandusaspektide lepingu artiklile  31 või 31bis või võtab vastu või jätab kehtima meetmed, 
millega nõutakse selliste andmete või ärisaladusena käsitletava teabe avalikustamist, mis 
kuuluvad intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli  39 lõike  3 
kohaldamisalasse ja on sellega kooskõlas.  
5. Lõike  1 punkte a –c ning lõike  2 punkte  a ja  b ei kohaldata kaupade või teenuste 
kvalifitseerumisnõuete suhtes seoses ekspordi edendamise ja välisabi programmides osalemisega.  
6.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolev artikkel ei takista poole pädevatel 
asutustel täitmast muude isikute kui poolte võetud kohust ust või kokkulepet, mida see pool ei ole 
otseselt või kaudselt kehtestanud või nõudnud.  
7.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lõike  2 punkte  a ja b ei kohaldata importiva poole 
kehtestatud nõuete suhtes, mis on seotud soodustariifide või sooduskvoo tide kohaldamiseks 
vajaliku kaupade sisuga.  
8.  Lõike  1 punkti  l ei kohaldata, kui kohus kehtestab või pöörab täitmisele nõude või pöörab 
täitmisele kohustuse või kokkuleppe poole autoriõigust käsitlevate õigusaktide kohase õiglase tasu 
maksmiseks.  
9.  Pool ei kehtesta ega pööra täitmisele meetmeid, mis on vastuolus tema kohustustega 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu alusel, isegi kui ta on need meetmed 
loetlenud käesoleva jaotise lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] või lisas SERVIN -2 [Tu levased 
meetmed].  
10.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolevat artiklit ei tõlgendata nii, nagu 
kohustaks see poolt lubama konkreetse teenuse piiriülest osutamist, kui ta võtab vastu või jätab 
kehtima sellise teenuse osutamise suhtes piirangud  või keelud, mis on kooskõlas lisas SERVIN -1 
[Kehtivad meetmed] või lisas SERVIN -2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või 
tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.  
11.  Lõikes  2 osutatud eelise s aamise või jätkuva saamise tingimus ei kujuta endast nõuet ega 
kohustust või kokkulepet lõike  1 kohaldamisel.  
Artikkel SERVIN.2.7. Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid  
1. Artikleid SERVIN.2.2 [Turulepääs], SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 
[Enam soodustusrežiim], SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] ja SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ei 
kohaldata järgmise suhtes:  
 
94 
 (a) poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:  
i) liidu puhul:  
A) liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] l iidu loendis;  
B) liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis;  
C) liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis; või  
D) muu kui punktis  C osutatud k ohalik omavalitsus ning  
ii) Ühendkuningriigi puhul:   
A) keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis;  
B) [piirkondlik valitsus], nagu on sätestatud lisas SERVIN.1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis;   
või  
C) kohalik omavalitsus;  
(b) ükskõik millise punktis  a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine või   
(c) käesoleva lõike punktides  a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine, tingimusel et 
muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artiklile 
SERVIN.2.2 [Turulepääs], artiklile SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], artiklile SERVIN.2.4 
[Enamsoodustusrežiim], artiklile SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] või artiklile 
SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded].  
2. Artikleid SERVIN.2.2 (Turulepääs), SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 
[Enamsoodustusrežiim], SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus] ja SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ei 
kohaldata poole meetmete suhtes, mis on kooskõlas  lisas SERVIN.2 [Tulevased meetmed ] loetletud 
sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või 
kvalifikatsioonidega.  
3. Artikleid SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata 
ühegi meetme suhtes, mis kujutab endast er andit intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide 
lepingu artiklist  3 või  4, nagu on konkreetselt sätestatud kõnealuse lepingu artiklites 3 –5. 
4. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et artikleid SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja 
SERVIN.2.4 [Enamsoodustu srežiim] ei tõlgendata nii, nagu takistaksid need poolt kehtestamast 
teabele esitatavaid nõudeid, sealhulgas statistilistel eesmärkidel, seoses teise poole investorite või 
hõlmatud ettevõtete asutamise või nende kaudu ettevõtlusega tegelemisega, tingimusel  et need ei 
kujuta endast vahendit nimetatud artiklitest tulenevatest poole kohustustest kõrvalehoidmiseks.  
3. peatükk. piiriülene teenuskaubandus  
 
95 
 Artikkel SERVIN.3.1. Kohaldamisala  
Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad teis e poole 
teenuseosutajate piiriülest teenuskaubandust.  
Artikkel SERVIN.3.2. Turulepääs  
Pool ei võta kogu oma territooriumil ega üheski oma territooriumi osas vastu ega jäta kehtima 
meetmeid, millega  
(a) piiratakse:  
i) nende teenuseosutajate arvu, kes võivad osu tada teatavat teenust, kas arvuliste 
kvootidega, monopolidega, ainuõiguslike teenuseosutajatega või majandusvajaduste 
testiga;  
ii) teenustealaste tehingute või vara koguväärtust kas arvuliste kvootidega või 
majandusvajaduste testiga või  
iii) teenustega se otud ettevõtlustoimingute koguarvu või kindlaksmääratud arvuliste 
ühikutena väljendatud teenuste üldmahtu kas kvootidega või majandusvajaduste 
testiga13 või 
b) millega piiratakse või nõutakse juriidilise isiku või ühisettevõtte konkreetseid vorme, mille 
kaudu teenuseosutaja võib teenust osutada.  
Artikkel SERVIN.3.3. Kohapealne esindatus  
Pool ei nõua piiriülese teenuste pakkumise tingimusena seda, et teise poole teenusepakkuja asutaks 
või säilitaks ettevõtte või elaks poole territooriumil.  
 
 
 
 
Artikkel SERVIN.3.4.  Võrdne kohtlemine  
1. Kumbki pool kohtleb teise poole teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt kui 
oma teenuseid ja teenuseosutajaid samasuguses olukorras.  
2. Pool võib täita lõike  1 nõude, kui ta võimaldab teise poole teenustele ja teenus eosutajatele 
vormiliselt samasugust või vormiliselt teistsugust kohtlemist kui see, mida ta võimaldab omaenda 
teenustele ja teenuseosutajatele.  
3. Vormiliselt samasugust või vormiliselt teistsugust kohtlemist peetakse ebasoodsamaks, kui 
see muudab konkurentsi tingimused poole enda teenuste või teenuseosutajate jaoks soodsamaks 
võrreldes teise poole teenuste või teenuseosutajatega.  
                                                            
13  Artikli SERVIN.3.2 [Turulepääs] punkti  a alapunkt  iii ei hõlma poole meetmeid, millega piiratakse 
teenuste osutamise sisendeid.  
 
96 
 4. Käesolevat artiklit ei tõlgendata nii, nagu nõuaks see kummaltki poolelt asjaomaste teenuste 
või teenuseosutajate välismaisest olemu sest tuleneva ebasoodsa konkurentsiolukorra hüvitamist.  
Artikkel SERVIN .3.5. Enamsoodustusrežiim  
1. Kumbki pool kohtleb teise poole teenuseid ja teenuseosutajaid vähemalt sama soodsalt kui 
kolmanda riigi teenuseid ja teenuseosutajaid samasuguses olukorras.  
2. Lõiget  1 ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt laiendama teise poole teenustele ja 
teenuseosutajatele kohtlemisel eeliseid, mis tulenevad järgmisest:  
(a) rahvusvahelisest lepingust topeltmaksustamise vältimiseks või muust täielikult või peamiselt 
maksust amisega seotud rahvusvahelisest lepingust või kokkuleppest või  
(b) meetmetest, millega nähakse ette füüsilisele isikule või ettevõttele majandustegevuseks 
tegevusloa, litsentsi või sertifikaadi andmist käsitlevate standardite või kriteeriumide või GATSi 
finant steenuseid käsitleva lisa lõikes  3 osutatud usaldatavusnõuete tunnustamine.  
3. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et poole ja kolmanda riigi vahel sõlmitud muude 
rahvusvaheliste lepingute sisuliste sätete olemasolu või nende sätete pelk ametlik ülevõtmine  
siseriiklikku õigusesse määral, mis on vajalik nende inkorporeerimiseks siseriiklikku õiguskorda, ei 
kujuta endast iseenesest lõikes  1 osutatud „kohtlemist“. Poole poolt nende sätete alusel võetud 
meetmed võivad kujutada endast sellist kohtlemist ja seega  põhjustada käesoleva artikli rikkumist.  
Artikkel SERVIN.3.6. Nõuetele mittevastavad meetmed  
1. Artikleid SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4 [Võrdne 
kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata järgmise suht es:  
(a) poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tasanditel:  
i) liidu puhul:  
A) liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;  
B) liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis;  
C) liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis; või  
D) muu kui punktis  C osutatud kohalik omavalitsus ning  
ii) Ühendkuningriigi puhul:  
A) keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad m eetmed] 
Ühendkuningriigi loendis;  
B) piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis; või  
C) kohalik omavalitsus;  
 
97 
 (b) ükskõik millise punktis  a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine võ i  
(c) käesoleva lõike punktides  a ja  b osutatud mittevastavate meetmete muutmine niivõrd, 
kuivõrd muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust 
artiklitele SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4  [Võrdne 
kohtlemine] ja SERVIN.3.5  [Enamsoodustusrežiim].  
2. Artikleid SERVIN.3.2 (Turulepääs), SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus], SERVIN.3.4 [Võrdne 
kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] ei kohaldata poole meetmete suhtes, mis 
on kooskõlas lisas SER VIN-2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või 
tegevuste suhtes kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.  
4. peatükk. Füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemine ja ajutine viibimine  
Artikkel SERVIN.4.1. Kohal damisala ja mõisted  
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad 
majandustegevusega tegelemist , milleks on vajalik järgmiste isikute sisenemine tema territooriumile 
ja seal ajutiselt viibimine: teise poole füüsilised isikud, kes on ettevõtte asutamise eesmärgil 
ärivisiidil olevad isikud, lepingulised teenuseosutajad, sõltumatud spetsialistid, ettevõtjasiseselt 
üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud.  
2. Kuivõrd käesolevas peatükis ei võeta kohustusi, kohaldatakse  jätkuvalt kõiki poole 
õigusaktides sätestatud nõudeid, mis käsitlevad füüsiliste isikute sisenemist ja ajutist viibimist, 
sealhulgas viibimisaega käsitlevaid õigusnorme.  
3. Olenemata käesoleva peatüki sätetest kohaldatakse jätkuvalt kõiki poole õigusaktides 
sätestatud töö - ja sotsiaalkindlustusmeetmeid käsitlevaid nõudeid, sealhulgas miinimumpalka ja 
palgaalaseid kollektiivlepinguid käsitlevaid õigusnorme.  
4. Füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemise ja ajutise viibimisega seotud kohustusi ei 
kohaldata ju hul, kui sisenemise ja ajutise viibimise eesmärk või tagajärg on sekkumine tööturu 
osapoolte vaidlusse või läbirääkimistesse või sellise vaidluse või selliste läbirääkimiste tulemuse 
mõjutamine muul moel või sekkumine sellises vaidluses või sellistes läbir ääkimistes osalevate 
füüsiliste isikute töölevõtmisse.  
5. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud“ – poole juriidilise isiku juures juhtival 
kohal töötavad füüsilised isikud, kes:  
i) vastuta vad selle juriidilise isiku ettevõtte asutamise eest teise poole territooriumil;  
ii) ei paku ega osuta teenuseid ega tegele muu majandustegevusega kui see, mis on 
vajalik kõnealuse ettevõtte asutamiseks, ja  
iii) ei saa tasu teise poole territooriumil asu vast allikast;  
(b) „lepingulised teenuseosutajad“ – füüsilised isikud, kelle on tööle võtnud poole juriidiline isik 
(välja arvatud töötajate töölerakendamise ja värbamise teenuseid osutava agentuuri kaudu), 
kes ei asu teise poole territooriumil ja kes on kuni  12 kuuks heauskselt sõlminud lepingu, et 
 
98 
 osutada teise poole territooriumil asuvale lõpptarbijale teenuseid, mis eeldavad tema 
töötajate ajutist kohalolekut, ning kes:  
i) on selle juriidilise isiku töötajatena osutanud sama liiki teenuseid vähemalt ühe aa sta 
jooksul vahetult enne sisenemise ja ajutise viibimise taotluse esitamist;  
ii) omavad selleks kuupäevaks vähemalt kolmeaastast kutsealast töökogemust, mis on 
saadud pärast täisealiseks saamist lepingu esemeks olevas tegevusvaldkonnas, 
akadeemilist kraa di või kvalifikatsiooni, mis tõendab samaväärsel tasemel teadmisi, ja 
kutsekvalifikatsiooni, mis on õiguslikult nõutav teise poole territooriumil sellel 
tegevusalal tegutsemiseks14; ning  
iii) ei saa tasu teise poole territooriumil asuvast allikast;  
(c) „sõltu matud spetsialistid“ – füüsilised isikud, kes tegelevad teenuse osutamisega ja on poole 
territooriumil registreeritud füüsilisest isikust ettevõtjana ning kes:  
i) ei ole asutatud teise poole territooriumil;  
ii) on kuni 12  kuuks heauskselt sõlminud lepingu  (välja arvatud personali 
töölerakendamise ja värbamise teenuseid osutava agentuuri kaudu), et osutada teise 
poole territooriumil asuvale lõpptarbijale teenuseid, mis nõuavad nende ajutist 
kohalolekut; ning  
iii) omavad sisenemise ja ajutise viibimise taot luse esitamise kuupäevaks vähemalt 
kuueaastast kutsealast töökogemust asjaomasel tegevusalal, akadeemilist kraadi või 
kvalifikatsiooni, mis tõendab samaväärsel tasemel teadmisi, ja kutsekvalifikatsiooni, 
mis on õiguslikult nõutav teise poole territooriumil  sellel tegevusalal tegutsemiseks15;  
(d) „ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad“ – füüsilised isikud, kes:  
i) on vahetult enne ettevõtjasisese üleviimise kuupäeva olnud poole juriidilise isiku 
teenistuses juhtide ja spetsialistide puhul vähemalt ühe aasta ning praktikantide puhul 
vähemalt kuus kuud;  
ii) elavad taotluse esitamise ajal väljaspool teise poole territ ooriumi;  
iii) on ajutiselt üle viidud teise poole territooriumil asuvasse juriidilise isiku ettevõttesse, 
mis kuulub algse juriidilise isikuga samasse kontserni, sealhulgas on selle esindus, 
tütarettevõtja, filiaal või peakontor16; ning  
iv) kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:  
                                                            
14  Kui akadeemiline kraad või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle poole territooriumil, kus teenust 
osutatakse, võib see pool hinnata, kas see akadeemiline kraad või kvalifikatsioon on tema territooriumil 
nõutava akadeemilise kraadiga samaväärne.   
15  Kui akadeemiline kraad või kvalifikatsioon ei ole omandatud selle poole territooriumil, kus teenust 
osutatakse, võib see pool hinnata, kas see akadeemiline kraad või kvalifikatsioon on tema territooriumil 
nõutava akadeemilise kraa diga samaväärne.  
16  Juhtidelt ja spetsialistidelt võidakse nõuda, et nad tõendaksid, et neil on kutsekvalifikatsioon ja 
kogemus, mis on vajalik juriidilises isikus, kuhu nad üle viiakse.  
 
99 
 A) juhid17:  
B) spetsialistid: või  
C) praktikandid:  
(e) „juht“ – juhtival kohal töötav füüsiline isik,  kes peamiselt suunab ettevõtte juhtimist teise 
poole territooriumil ja kelle tegevust kontrollivad või suunavad peamiselt ettevõ tte juhatuse 
liikmed või aktsionärid või samaväärsed isikud ning kelle kohustuste hulka kuulub:  
i) ettevõtte või selle osakonna või allüksuse juhtimine;  
ii) järelevalve ja kontroll teiste järelevalve -, kutse - või juhtimistegevusega seotud 
töötajate töö üle  ning  
iii) töölevõtmise, vallandamise või muude personaliga seotud meetmete soovitamine;  
(f) „spetsialist“ – füüsiline isik, kellel on ettevõtte tegevusvaldkondade, töömeetodite või 
juhtimise seisukohalt olulised eriteadmised, mille hindamisel ei võeta arvesse  mitte üksnes 
ettevõttespetsiifilisi teadmisi, vaid ka seda, kas isikul on kõrge kvalifikatsioon, sealhulgas piisav 
kutsealane töökogemus teatavat liiki töö või tegevuse alal, mis nõuab tehnilisi eriteadmisi, 
sealhulgas võimalikku kuulumist töötajate hulka , kelle erialal tegutsemiseks on nõutav luba, ja  
(g) „praktikant“ – akadeemilist kraadi omav füüsiline isik, kes viiakse ajutiselt üle, et edendada 
karjäärivõimalusi või saada äritegevuse korralduse ja meetoditega seotud koolitust, ning 
kellele makstakse ülevi imise ajal palka18. 
6. Lõike  5 punktides  b ja c osutatud teenusleping peab vastama selle poole õiguse nõuetele, 
kelle territooriumil lepingut täidetakse.  
Artikkel SERVIN.4.2. Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil 
olevad isikud  
1. Kui lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt 
üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud asjakohastest tingimustest ja 
kvalifikatsioonidest ei tulene teisiti, siis:  
(a) pool lubab:  
i) ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate sisenemist ja ajutist viibimist  
ii) ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikute sisenemist ja ajutist viibimist 
ilma tööloa või muu samalaadse eesmärgiga eelneva heakskiitmise menetluset a ning  
                                                            
17  Ehkki juhid ei täida otseselt teenuste osutamisega seotud ülesandeid, võivad nad oma eelkirjeldatud 
töö käigus täita ülesandeid, mis on teenuste osutamiseks vajalikud.  
18  Vastuvõtvalt ettevõttelt võidakse nõuda, et ta esitaks enne heakskiitmiseks kogu viibimisaega hõlmava 
koolitusprogrammi, mis tõendab, et viibim ise eesmärk on koolitus. Austria, Hispaania, Leedu, 
Prantsusmaa, Saksamaa, Tšehhi ja Ungari puhul peab koolitus olema seotud omandatud akadeemilise 
kraadiga.  
 
100 
 iii) teise poole ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate töötamist oma territooriumil;  
(b) pool ei jäta kehtima ega võta vastu oma territooriumi osades või kogu oma territooriumil 
arvuliste kvootide või majandusvajaduste testide vormis piiranguid füüsiliste isikute 
koguarvule, kellel on lubatud siseneda ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate 
isikutena või keda teise poole investor võib tööle võtta ettevõtjasiseselt üleviidud töötajatena 
konkreetses sektoris, ning  
(c) kumbki pool kohtleb teise poole ettevõtjasiseselt üleviidud töötajaid ja ettevõtte asutamise 
eesmärgil ärivisiidil olevaid isikuid nende ajutise viibimise ajal oma territooriumil vähemalt 
sama soodsalt kui oma füüsilisi isikuid samasugustes olukordades.  
2. Juhtide ja spetsialistide puhul on lubatav viibimise kestus kuni kolm aastat, praktikantide 
puhul kuni üks aasta ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevate isikute puhul kuni 90  päeva 
kuuekuulise ajavahemiku jooksul.  
Artikkel SERVIN.4.3. Lühiajal isel ärivisiidil olevad isikud  
1. Kui lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt 
üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud asjakohastest tingimustest ja 
kvalifikatsioonidest ei tul ene teisiti, lubab pool teise poole lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel oma 
territooriumile siseneda ja seal ajutiselt viibida lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil 
ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajali sel ärivisiidil olevad isikud] 
nimetatud tegevusega tegelemiseks järgmistel tingimustel:  
(a) lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei tegele oma toodete müümisega ega teenuste 
osutamisega üldsusele;  
(b) lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei saa enda nimel t asu selle poole territooriumilt, kus nad 
ajutiselt viibivad, ning  
(c) lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei tegele teenuse osutamisega lepingu raames, mille on 
sõlminud ühelt poolt juriidiline isik, kes ei ole asutatud selle poole territooriumil, kus nad 
ajutiselt viibivad, ja teiselt poolt tarbija, kes asub sellel territooriumil, välja arvatud lisas 
SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud 
töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] sätestatud juhul.  
2. Kui lisas SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud, ettevõtjasiseselt 
üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] ei ole sätestatud teisiti, lubab pool 
lühiajalisel ärivisiidil olevatel isikutel siseneda i lma tööloa, majandusvajaduste testi või muu 
samalaadse eesmärgiga eelneva heakskiitmise menetluseta.  
3. Kui poole lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud tegelevad tarbijale teenuse osutamisega selle 
poole territooriumil, kus nad ajutiselt viibivad lisa SERVIN -3 [Ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil 
olevad isikud, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajad ja lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] kohaselt, 
peab kõnealune pool kohtlema neid seoses asjaomase teenuse osutamisega vähemalt sama soodsalt 
kui oma tee nuseosutajaid samasuguses olukorras.  
4. Lubatav viibimise kestus on kuni 90  päeva kuuekuulise ajavahemiku jooksul.  
 
101 
 Artikkel SERVIN.4.4. Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid  
1. Kui lisas SERVIN -4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud sp etsialistid] sätestatud 
asjakohastest tingimustest ja kvalifikatsioonidest ei tulene teisiti, siis kõnealuses lisas loetletud 
sektorite, allsektorite ja tegevustega seoses:  
(a) lubab pool lepingulistel teenuseosutajatel ja sõltumatutel spetsialistidel oma ter ritooriumile 
siseneda ja seal ajutiselt viibida;  
(b) ei võta pool vastu ega jäta kehtima arvuliste kvootide või majandusvajaduste testi vormis 
piiranguid oma territooriumile siseneda ja seal ajutiselt viibida lubatud lepinguliste 
teenuseosutajate ja sõltumatut e spetsialistide koguarvu kohta; ning  
(c) kumbki pool kohtleb teise poole lepingulisi teenuseosutajaid ja sõltumatuid spetsialiste seoses 
nende teenuste osutamisega oma territooriumil vähemalt sama soodsalt kui oma 
teenuseosutajaid samasugustes olukordades.  
2. Käesoleva artikli alusel antud juurdepääs on seotud üksnes lepingu esemeks oleva teenusega 
ega anna õigust kasutada selle poole kutsenimetust, kelle territooriumil teenust osutatakse.  
3. Teenuslepinguga hõlmatud isikute arv ei tohi olla suurem, kui on leping u täitmiseks vajalik 
arv, mis võib olla kindlaks määratud selle poole õigusaktidega, kelle territooriumil teenust 
osutatakse.  
4. Lubatav viibimise kestus on kokku kuni 12  kuud või lepingu kestus, olenevalt sellest, kumb 
on lühem.  
Artikkel SERVIN.4.5. Nõuete le mittevastavad meetmed  
Kuivõrd asjaomane meede mõjutab füüsiliste isikute ajutist viibimist ärilisel eesmärgil, ei kohaldata 
artikli SERVIN.4.2 [Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil 
olevad isikud] lõike 1 punkte b ja c, artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] lõiget 3 
ning artikli SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] lõike 1 punkte b ja 
c järgmise suhtes:   
(a) poole olemasolev mittevastav meede järgmistel tas anditel:  
i) liidu puhul:  
A) liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;  
B) liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis;  
C) liikmesriigi piirkondlik valitsus, nagu on sätestat ud lisas SERVIN -1 [Kehtivad 
meetmed] liidu loendis; või  
D) muu kui punktis  C osutatud kohalik omavalitsus ning  
ii) Ühendkuningriigi puhul:  
 
102 
 A) keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis;  
B) [piirkondlik allü ksus], nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis; või  
C) kohalik omavalitsus;  
(b) ükskõik millise punktis  a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine  
(c) käesoleva artikli punktides  a ja  b osutatud mittevastavate meetmete muutmine määral, 
millega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust artikli 
SERVIN.4.2 [Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud ja ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisi idil 
olevad isikud] lõike  1 punktidele  b ja c, artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] 
lõikele 3 ning artikli SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] 
lõike  1 punktidele  b ja c, või  
(d) poole meede, mis vastab käesoleva jaotise lisas SERVIN -2 [Tulevased meetmed] sätestatud 
tingimusele või kvalifikatsioonile.  
Artikkel SERVIN.4.6. Läbipaistvus  
1. Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks teabe asjakohaste meetmete kohta, mis on 
seotud artikli SERVIN.4.1 [Kohaldamisal a ja mõisted] lõikes  1 osutatud teise poole füüsiliste isikute 
sisenemise ja ajutise viibimisega.  
2. Lõikes  1 osutatud teave sisaldab võimalikult suures ulatuses järgmist füüsiliste isikute 
sisenemise ja ajutise viibimisega seotud teavet:  
(a) sisenemise ja ajut ise viibimisega seotud viisa, loa või mõne muu samalaadse dokumendi 
kategooria;  
(b) nõutavad dokumendid ja täidetavad tingimused;  
(c) taotluse esitamise viis ja võimalused, kuidas seda saab esitada, näiteks konsulaadis või 
internetis;  
(d) taotluse esitamise lõivud ja taotluse menetlemise hinnanguline ajakava;  
(e) iga punktis a kirjeldatud loaliigi kohane maksimaalne viibimisaeg;  
(f) võimaliku pikendamise või uuendamise tingimused;  
(g) kaasasolevate ülalpeetavatega seotud eeskirjad;  
(h) olemasolevad läbivaatamismenetlused või edasikaeb amise kord ning  
(i) asjakohased üldkohaldatavad õigusnormid füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemise ja 
ajutise viibimise kohta.  
3. Seoses lõigetes 1 ja 2 osutatud teabega püüab lepinguosaline viivitamata teavitada teist 
lepinguosalist mis tahes uute nõu ete ja menetluste kehtestamisest või muudatustest nõuetes ja 
 
103 
 menetlustes, mis mõjutavad esimesena nimetatud lepinguosalise territooriumile sisenemiseks, seal 
ajutiseks viibimiseks ja vajaduse korral töötamiseks antud loa tulemuslikku kohaldamist.  
5. peatük k. Reguleeriv raamistik  
1. jagu. Siseriiklik reguleerimine  
Artikkel SERVIN.5.1. Kohaldamisala ja mõisted  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse poolte meetmete suhtes, mis on seotud litsentsimisnõuete ja -
menetluste, kvalifikatsiooninõuete ja menetluste, formaaluste ga ning tehniliste standarditega, mis 
mõjutavad:  
(a) piiriülest teenuskaubandust;  
(b)  asutamist või ettevõtlust või  
(c) teenuse osutamist poole füüsilise isiku viibimise kaudu teise poole territooriumil, nagu on 
sätestatud artiklis SERVIN.4.1 [Kohaldamisala ja mõis ted].  
Tehniliste standarditega seotud meetmete puhul kohaldatakse käesolevat jagu üksnes selliste 
meetmete suhtes, mis mõjutavad teenuskaubandust. Käesoleva jao kohaldamisel ei kuulu tehniliste 
standardite hulka reguleerivad ega rakenduslikud tehnilised s tandardid, mis käsitlevad 
finantsteenuseid.  
2. Käesolevat jagu ei kohaldata litsentsimisnõuete ja -menetluste, kvalifikatsiooninõuete ja -
menetluste, formaalsuste ning tehniliste standardite suhtes, mida rakendatakse vastavalt meetmele:  
(a) mis ei vasta artiklil e SERVIN.2.2 [Turulepääs] või SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja millele on 
osutatud artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõike 1 punktides a –
c või artiklile SERVIN.3.2 [Turulepääs], artiklile SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus] või artiklile 
SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja millele on osutatud artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele 
mittevastavad meetmed] lõike 1 punktides a –c või artikli SERVIN 4.2 [Ettevõtjasiseselt 
üleviidud töötajad, ettevõtte asutamise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud]  lõike 1 punktidele b 
ja c või artikli SERVIN.4.3 [Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud] lõikele 3 või artikli SERVIN.4.4 
[Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] lõike 1 punktidele b ja c ja millele 
on osutatud artikli SERVIN.4.5 [Nõue tele mittevastavad meetmed] lõikes 1; või  
(b) millele on osutatud artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõikes  2 
või artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõikes  2 . 
3. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „luba“  – luba viia ellu lõike  1 punktides a –c osutatud tegevust ja mis saadakse sellise 
menetluse tulemusena, mida füüsiline või juriidiline isik peab järgima, et tõendada vastavust 
litsentsimisnõuetele, kvalifikatsiooninõuetele, tehnilistele standarditele või k õnealuse loa 
saamise, säilitamise või pikendamise formaalustele; ja  
(b) „pädev asutus“ – keskvalitsus, piirkondlik või kohalik omavalitsus või nende tasandite 
ametiasutus või valitsusvälised asutused, kes kasutavad keskvalitsuse, piirkondliku või 
kohaliku omav alitsuse või nende tasandite ametiasutuste delegeeritud volitusi ja kellel on 
õigus teha otsus punktis  a osutatud loa andmise kohta.  
 
104 
 Artikkel SERVIN.5.2. Taotluste esitamine  
Kumbki pool hoidub võimaluste piires nõudmast, et taotleja pöörduks loataotlusega rohkem kui ühe 
pädeva asutuse poole. Kui tegevus, mille jaoks luba taotletakse, kuulub mitme pädeva asutuse 
reguleerimispädevusse, võib nõuda mitut loataotlust.  
Artikkel SERVIN.5.3. Taotlemise tähtajad  
Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused lubavad võimaluste piires esitada 
taotluse igal ajal kogu aasta jooksul. Kui loa taotlemiseks on ette nähtud konkreetne ajavahemik, 
tagab pool, et pädevad asutused annavad taotluse esitamisek s mõistliku tähtaja.  
Artikkel SERVIN.5.4. Elektroonilised taotlused ja koopiate aktsepteerimine  
Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused teevad järgmist:  
(a) näevad võimaluste piires ette, et taotlusi saab täita elektrooniliste vahend ite abil, sealhulgas 
teise poole territooriumil, ning  
(b) aktsepteerivad originaaldokumentide asemel dokumentide koopiaid, mis on kinnitatud poole 
siseriikliku õiguse kohaselt, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused nõuavad 
originaaldokumente selleks, et k aitsta loa andmise menetluse usaldatavust.  
Artikkel SERVIN.5.5. Taotluste menetlemine  
1. Kui pool nõuab loa olemasolu, tagab ta, et tema pädevad asutused teevad järgmist:  
(a) menetlevad taotlusi kogu aasta jooksul. Kui see ei ole võimalik, tuleks asjaomane teave  teha 
eelnevalt võimalikult suures ulatuses avalikuks;  
(b) esitada võimaluste piires taotluse menetlemise hinnanguline ajakava. Kõnealune ajakava peab 
olema nii mõistlik kui võimalik;  
(c) esitavad taotleja palvel põhjendamatu viivituseta teabe taotluse staatuse k ohta;  
(d) teevad võimaluste piires põhjendamatu viivituseta kindlaks taotluse täielikkuse poole 
siseriiklike õigusnormide kohaseks menetlemiseks;  
(e) kui nad peavad taotlust poole siseriiklike õigusnormide kohaseks menetlemiseks täielikuks,19 
tagavad nad mõistlik u aja jooksul pärast taotluse esitamist:  
i) taotluse menetlemise lõpuleviimise ning  
ii) taotleja teavitamise taotluse kohta tehtud otsusest võimaluste piires kirjalikult20; 
                                                            
19  Kui see on mõistlik, siis võrreldes piiratud ressursse võimaliku koormusega ettevõtete jaoks võ ivad 
pädevad asutused nõuda, et kogu teave tuleb esitada kindlaksmääratud vormingus, et see oleks 
„menetlemiseks täielik“.  
20  Pädevad asutused võivad täita alapunktis  ii sätestatud nõude, teavitades taotlejat enne kirjalikult, 
sealhulgas avaldatud meetme kaudu, et vastuse puudumine pärast teatavat ajavahemikku alates 
taotluse esitamise kuupäevast tähendab taotluse vastuvõtmist. „Kirjalik“ tähendab ka elektroonilist 
 
105 
 (f) kui nad leiavad, et taotlus ei ole poole siseriiklike õigusnormide kohaseks menetl emiseks 
täielik, teevad nad mõistliku aja jooksul pärast taotluse esitamist järgmist:  
i) teavitavad taotlejat sellest, et taotlus ei ole täielik;  
ii) määravad taotleja palvel kindlaks lisateabe, mida on vaja, et taotlus oleks täielik, või 
annavad muid juhiseid selle kohta, miks taotlust peetakse mittetäielikuks, ning  
iii) annavad taotlejale võimaluse esitada lisateavet, mida on vaja, et taotlus oleks t äielik21; 
kui aga seda ei ole võimalik teha ja taotlus lükatakse tagasi, sest see ei ole täielik, tagavad 
pädevad asutused taotleja teavitamise mõistliku aja jooksul, ning  
(g) kui taotlus lükatakse tagasi, teavitavad nad kas omal algatusel või taotleja palvel taotlejat 
tagasilükkamise põhjustest ja kõnealuse otsuse edasikaebamise tähtajast ning vajaduse korral 
taotluse uuesti esitamise korrast; taotlejat ei tohi takistada uut taotlust esitamast üksnes 
põhjusel, et varem on taotlus tagasi lükatud.  
2. Pooled tagava d, et nende pädevad asutused annavad loa niipea, kui asjakohase kontrolli 
põhjal on kindlaks tehtud, et taotleja vastab loa saamiseks vajalikele tingimustele.  
3. Pooled tagavad, et luba jõustub pärast selle andmist põhjendamatu viivituseta, kui 
kohaldatavates t tingimustest ei tulene teisiti22. 
Artikkel SERVIN.5.6. Tasud  
1. Iga muu majandustegevuse puhul peale finantsteenuste tagab kumbki pool, et tema 
pädevate asutuste nõutavad loatasud on mõistlikud ja läbipaistvad ega piira iseenesest asjaomase 
teenuse osutamist  või muu majandustegevusega tegelemist. Võttes arvesse kulusid ja 
halduskoormust, kutsutakse pooli üles nõustuma loatasu maksmisega elektrooniliste vahendite abil.  
2. Finantsteenuste puhul tagab kumbki pool, et tema pädevad asutused esitavad taotlejatele 
seos es nende nõutavate loatasudega tasugraafiku või teabe selle kohta, kuidas tasude summad 
kindlaks määratakse, ning et nad ei kasuta tasusid poole kohustuste vältimiseks.  
3. Loatasud ei sisalda loodusvarade kasutamise tasusid, enampakkumise, pakkumismenetluse 
ja muude mittediskrimineerivate kontsessiooni andmise viisidega seotud makseid ega kohustuslikke 
makseid universaalteenuse osutamise eest.  
Artikkel SERVIN.5.7. Kvalifikatsiooni hindamine  
Kui pool nõuab loataotleja kvalifikatsiooni hindamiseks eksami soori tamist, tagab ta, et tema 
pädevad asutused kavandavad selliseid eksameid mõistliku sagedusega ja annavad taotlejatele 
piisavalt aega eksami sooritamise taotlemiseks. Võimaluste piires aktsepteerib kumbki pool selliste 
eksamite sooritamiseks elektroonilisel  kujul esitatud taotlusi ning kaalub elektrooniliste vahendite 
kasutamist eksamineerimise muudes aspektides.  
                                                                                                                                                                                         
vormingut.  
21  Võimaluse andmine ei tähenda, et pädev asutus peab tähtaegu pikendama.  
22  Päde vad asutused ei vastuta viivituste eest, mis on tingitud nende pädevusest väljaspool olevatest 
põhjustest.  
 
106 
 Artikkel SERVIN.5.8. Avaldamine ja kättesaadav teave  
1. Kui pool nõuab loa olemasolu, avaldab ta viivitamata teabe, mis on isikutele, kes tegelevad 
või soovivad tegeleda artikli SERVIN.5.1 [Kohaldamisala ja mõisted] lõikes  1 osutatud tegevusega, 
mille jaoks on luba nõutav, vajalik selleks, et järgida loa saamis eks, säilitamiseks, muutmiseks ja 
pikendamiseks kohaldatavaid nõudeid, formaalsusi, tehnilisi standardeid ja menetlusi. Selline teave 
peab olemasolu korral sisaldama järgmist:  
(a) litsentsimis - ja kvalifikatsiooninõuded ning -menetlused ja formaalsused;  
(b) asjaomaste pädevate asutuste kontaktandmed;  
(c) loatasud;  
(d) kohaldatavad tehnilised standardid;  
(e) taotluste kohta tehtud otsuste edasikaebamise või läbivaatamise kord;  
(f) litsentside või kvalifikatsioonide tingimuste täitmise järelevalve või tagamise kord;  
(g) üldsuse kaasamise võimalused, näiteks kuulamiste või märkuste kaudu, ning  
(h) taotluse menetlemise eeldatav ajakava.  
Käesoleva jao kohaldamisel tähendab „avaldamine“ avaldamist ametlikus väljaandes või ametlikul 
veebisaidil. Pooled koondavad elektroonilised v äljaanded ühte portaali või tagavad muul viisil, et 
pädevad asutused teevad need alternatiivsete elektrooniliste vahendite abil lihtsalt kättesaadavaks.  
2. Kumbki pool nõuab, et tema pädevad asutused vastavad võimaluste piires kõigile 
teabenõuetele või abitao tlustele.  
Artikkel SERVIN.5.9. Tehnilised standardid  
Pool julgustab oma pädevaid asutusi võtma tehniliste standardite vastuvõtmisel vastu tehnilisi 
standardeid, mis on välja töötatud avatud ja läbipaistvate protsesside kaudu, ning julgustab kõiki 
asutusi,  sealhulgas asjaomaseid rahvusvahelisi organisatsioone, mis on määratud tehnilisi 
standardeid välja töötama, seda tegema avatud ja läbipaistvate protsesside kaudu.  
Artikkel SERVIN.5.10. Loa andmise tingimused  
1. Kumbki pool tagab, et loa andmisega seotud mee tmed põhinevad kriteeriumidel, mis 
takistavad pädevatel asutustel kasutamast oma hindamisvolitusi meelevaldselt, ning võivad muu 
hulgas hõlmata pädevust ja suutlikkust osutada teenust või tegeleda muu majandustegevusega, 
sealhulgas teha seda kooskõlas pool e regulatiivsete nõuetega, näiteks tervise - ja 
keskkonnanõuetega. Kahtluste vältimiseks olgu märgitud, et pooled mõistavad, et pädev asutus võib 
otsuste tegemisel kriteeriume kaaluda.  
2. Lõikes  1 osutatud kriteeriumid on:  
(a) selged ja ühemõttelised;  
(b) objektiivsed  ja läbipaistvad;  
 
107 
 (c) eelnevalt kindlaks määratud;  
(d) eelnevalt avaldatud;  
(e) erapooletud ning  
(f) lihtsalt kättesaadavad.  
3. Kui pool võtab vastu või jätab kehtima lubade andmisega seotud meetme, tagab ta järgmise:  
(a) asjaomane pädev asutus menetleb taotlusi ja teeb oma otsu se objektiivselt ja erapooletult 
ning viisil, mis ei sõltu ühegi sellise isiku lubamatust mõjust, kes tegeleb samuti 
majandustegevusega, mille jaoks on luba nõutav, ning  
(b) menetlused iseenesest ei takista nõuete täitmist.  
Artikkel SERVIN.5.11. Piiratud arv litsentse  
Kui konkreetseks tegevuseks antavate litsentside arv on olemasolevate loodusvarade või tehnilise 
võimsuse vähesuse tõttu piiratud, kohaldab pool võimalike kandidaatide suhtes valikumenetlust, 
mille puhul on tagatud täielik erapooletus, objektiivs us ja läbipaistvus, sealhulgas eelkõige piisav 
teave menetluse alustamise, läbiviimise ja lõpetamise kohta. Valikumenetluse eeskirjade 
kehtestamisel võib pool võtta arvesse õiguspäraseid poliitikaeesmärke, sealhulgas tervise, ohutuse, 
keskkonnakaitse ja ku ltuuripärandi säilitamisega seotud kaalutlusi.  
2. jagu. Üldkohaldatavad sätted  
Artikkel SERVIN.5.12. Haldusotsuste läbivaatamise kord  
Pool säilitab kohtud, vahekohtud või halduskohtud või menetlused, millega võimaldatakse teise 
poole mõjutatud investori või teenuseosutaja taotluse korral selliste haldusotsuste kiire 
läbivaatamine, mis mõjutavad asutamist või ettevõtlust, piiriülest teenu skaubandust või teenuse 
osutamist poole füüsilise isiku viibimise kaudu teise poole territooriumil, ning vajaduse korral 
asjakohaste õiguskaitsevahendite rakendamine. Käesoleva jao kohaldamisel tähendab 
„haldusotsus“ õigusliku tagajärjega otsust või meedet , mida konkreetsel juhul kohaldatakse 
konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes ja mis hõlmab haldusotsuse tegemata jätmist või 
meetme võtmata jätmist, kuigi poole õigusega on see ette nähtud.  Kui sellised menetlused ei 
ole sõltumatud pädevast asutusest, kellele on usaldatud asjaomase haldusotsuse tegemine, tagab 
pool, et menetlus võimaldab otsuse objektiivse ja erapooletu läbivaatamise.  
Artikkel SERVIN.5.13. Kutsekvalifikatsioonid  
1. Ükski käesoleva artikli säte ei takista poolt nõudmast, et füüsilised isiku d täidaksid sellel 
territooriumil, kus tegevust teostatakse, vastavas sektoris või vastava tegevuse jaoks kehtestatud 
kvalifikatsiooninõudeid23.   
                                                            
23  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesolevat artiklit ei tõlgendata nii, et see takistab poolte 
läbirääkimisi ühe või enama lepingu üle k utsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, mille suhtes 
kehtivad käesolevas artiklis sätestatud tingimustest ja nõuetest erinevad tingimused ja nõuded, ning 
nende lepingute sõlmimist.  
 
108 
 2. Kutseorganisatsioonid või ametiasutused, mis on vastaval territooriumil seotud asjaomase 
sektori või tegevuseg a, võivad välja töötada ja esitada partnerlusnõukogule ühiseid soovitusi 
kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta. Ühistele soovitustele tuleb lisada tõenditel põhinev 
hinnang järgmise kohta:  
(a) kutsekvalifikatsiooni tunnustamise kavandatud korra majandusl ik väärtus ning  
(b) asjaomaste kordade kokkusobivus, mis tähendab, mil määral on kummagi poole kohaldatavad 
tegevuslubade, litsentsimise, tegevuse ja sertifitseerimise nõuded omavahel kooskõlas.  
3. Pärast ühise soovituse saamist vaatab partnerlusnõukogu mõistli ku aja jooksul läbi selle 
kooskõla käesoleva jaotisega. Partnerlusnõukogu võib pärast läbivaatamist välja töötada ja vastu 
võtta kutsekvalifikatsioonide tunnustamise tingimuste kokkuleppe, mis kehtestatakse käesoleva 
lepingu lisana tehtava otsusega, mida k äsitatakse käesoleva jaotise lahutamatu osana24. 
4. Lõikes 3 osutatud kokkuleppega nähakse ette liidus omandatud kutsekvalifikatsioonide ja 
Ühendkuningriigis omandatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamise tingimused käesoleva jaotise ja 
esimese rubriigi III ja otisega [Digikaubandus] hõlmatud tegevuste korral.  
5. Kui töötatakse välja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ühiseid soovitusi ja kui 
partnerlusnõukogu hindab, kas võtta vastu lõikes 3 osutatud kokkulepe, võetakse arvesse lisas 
SERVIN -6 [Suunised kutsekvali fikatsioonide tunnustamise korra kohta] sätestatud suuniseid 
kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kokkulepete kohta.  
3. jagu. Kättetoimetamisteenused  
Artikkel SERVIN.5.14. Kohaldamisala ja mõisted  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõj utavad 
kättetoimetamisteenuste osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4.  peatükile ning käesoleva 
peatüki 1. ja 2.  jaole.   
2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:   
(a) „kättetoimetamisteenused“  – posti -, kulleri -, kiirkulleri - või kiirpostit eenused, mis hõlmavad 
järgmist tegevust: postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transport ja kättetoimetamine;   
(b) „kiirkulleriteenused “ – postisaadetiste kogumine, sorteerimine, transport ja kättetoimetamine 
kiiremini ja usaldusväärsusemalt ning need võivad  hõlmata selliseid lisaväärtuselemente nagu 
kogumine lähtekohast, adressaadile isiklik kättetoimetamine, saadetise liikumise jälgimine, 
teel oleva saadetise sihtpunkti ja adressaadi muutmise võimalus või kättesaamiskinnitus;   
(c) „kiirpostiteenused “ – rahvusvahelised kiirkulleriteenused, mida osutatakse EMS Cooperative'i 
kaudu, mis on Ülemaailmse Postiliidu (UPU) määratud postiettevõtjate vabatahtlik ühendus;   
(d) „litsents “ – luba, mille olemasolu poole reguleeriv asutus võib teenuseosutajalt nõuda post i- 
või kulleriteenuste osutamiseks;   
                                                            
24  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kõnealuse kokkuleppe tulemu sel ei tunnustata 
kutsekvalifikatsioone automaatselt, vaid nähakse mõlema poole ühistes huvides ette tingimused, mille 
kohaselt pädevad asutused kvalifikatsioone tunnustavad.  
 
109 
 (e) „postisaadetis “ – kuni 31,5  kg kaaluv saadetis selle lõplikul kujul, mida veab mis tahes liiki 
avalik -õiguslik või eraõiguslik kättetoimetamisteenuste osutaja ning mis võib sisaldada kirja, 
postipakki, ajalehte või kataloogi;   
(f) „postimonopol “ – ainuõigus osutada kindlaksm ääratud kättetoimetamisteenuseid poole 
territooriumil või selle allüksuses kõnealuse poole õiguse kohaselt ja   
(g) „universaalteenus “ – kindlaksmääratud kvaliteediga kättetoimetamisteenuse püsiv osutamine 
poole territooriumi või selle allüksuse kõigis punktide s kõigile kasutajatele vastuvõetava 
hinnaga.  
Artikkel SERVIN.5.15. Universaalteenus   
1. Kummalgi poolel on õigus määratleda, millist universaalteenuse osutamise kohustust ta 
soovib säilitada, ning otsustada selle kohustuse ulatuse ja rakendamise üle. Kõiki un iversaalteenuse 
osutamise kohustusi hallatakse läbipaistvalt, mittediskrimineerivalt ja neutraalselt kõigi 
teenuseosutajate puhul, kelle suhtes kohustus kehtib.  
2. Kui pool nõuab, et sissetulevaid kiirpostiteenuseid osutataks universaalteenusena, ei kohtle 
ta neid teenuseid soodsamalt kui muid rahvusvahelisi kiirkulleriteenuseid.  
Artikkel SERVIN.5.16. Universaalteenuse rahastamine  
Pool ei kehtesta lõive ega muid tasusid universaalteenuse osutamise rahastamise eesmärgil sellise 
kättetoimetamisteenuse osutamise eest, mis ei ole universaalteenus. Käesolevat artiklit ei kohaldata 
üldkohaldatavate maksumeetmete või haldustasude suhtes.  
Artikkel SERVIN.5.17. Turgu moonutavate tavade vältimine  
Kumbki pool tagab, et universaalteenuse osutamise kohustusega hõlmatud 
kättetoimetamisteenuste osutajad või postimonopolid ei kasuta turgu moonutavaid tavasid, nagu:   
(a) universaalteenuse  osutamise kohustuse hulka kuuluva teenuse osutamisest või 
postimonopolist saadud tulu kasutamine selleks, et ristsubsideerida kiirkulleriteenuse v õi 
sellise kättetoimetamisteenuse osutamist, mis ei kuulu universaalteenuse osutamise 
kohustuse hulka, või   
(b) teenuste puhul, mis kuuluvad universaalteenuse osutamise kohustuse või postimonopoli 
hulka, tarbijate põhjendamatu eristamine tariifide või muude ti ngimuste osas.  
Artikkel SERVIN.5.18. Litsentsid   
1. Kui pool nõuab kättetoimetamisteenuste osutamiseks litsentsi olemasolu, teeb ta üldsusele 
kättesaadavaks järgmise teabe:   
(a) kõik litsentsimisnõuded ja ajavahemik, mis tavaliselt on vajalik litsentsitaotluse ko hta otsuse 
tegemiseks, ning  
(b) litsentside tingimused.  
2. Litsentsiga seotud menetlused, kohustused ja nõuded peavad olema läbipaistvad ja 
mittediskrimineerivad ning põhinema objektiivsetel kriteeriumidel.  
 
110 
 3. Kui pädev asutus lükkab litsentsitaotluse tagasi, teatab  ta tagasilükkamise põhjused 
taotlejale kirjalikult. Kumbki pool kehtestab sõltumatu asutuse kaudu toimuva kaebemenetluse 
taotlejate jaoks, kellele tegevusloa andmisest on keeldutud. Kõnealune asutus võib olla kohus.  
Artikkel SERVIN.5.19. Reguleeriva asutu se sõltumatus  
1. Kumbki pool asutab või säilitab reguleeriva asutuse, mis on kättetoimetamisteenuste 
osutajast õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu. Kui pool omab või kontrollib 
kättetoimetamisteenuste osutajat, tagab ta reguleeriva funktsio oni tõhusa struktuurilise eraldatuse 
omandi või kontrolliga seotud tegevusest.   
2. Reguleerivad asutused peavad täitma oma ülesandeid läbipaistvalt ja õigel ajal ning neil 
peavad olema neile määratud ülesannete täitmiseks piisavad rahalised vahendid ja inimressursid. 
Nende otsused peavad olema kõikide turuosaliste suhtes erapooletud.   
4. jagu. Telekommunikatsiooniteenused  
Artikkel SERVIN.5.20. Kohaldamisala  
Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad 
telekommunikatsiooniteenuste osu tamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4.  peatükile ning 
käesoleva peatüki 1. ja 2.  jaole.  
Artikkel SERVIN.5.21. Mõisted  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „seotud vahendid“ – telekommunikatsioonivõrgu või telekommunikatsiooniteenusega seotud 
teenused, füüsiline taristu ja muud vahendid või elemendid, mis võimaldavad või toetavad 
teenuste osutamist kõnealuse võrgu või teenuse kaudu või võivad seda teha;  
(b) „lõppkasutaja“ – üldkasutatava telekommunikatsiooniteenuse lõplik kasutaja või abonen t, 
sealhulgas teenuseosutaja, välja arvatud üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste 
osutaja;  
(c) „olulised vahendid“ – üldkasutatava telekommunikatsioonivõrgu või üldkasutatava 
telekommunikatsiooniteenusega seotud vahendid,  
i)  mida pakub ainult üks või v aldavalt üks teenuseosutaja või piiratud arv 
teenuseosutajaid ning  
ii) mille asendamine teenuse osutamiseks ei ole majanduslikult või tehniliselt teostatav;  
(d) „vastastikune sidumine“ – selliste üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude 
ühendamine, mida kas utavad samad või erinevad telekommunikatsioonivõrkude või 
telekommunikatsiooniteenuste pakkujad, et võimaldada ühe teenuseosutaja kasutajatel 
suhelda sama või teise teenuseosutaja kasutajatega või kasutada teise teenuseosutaja 
osutatavaid teenuseid, olenem ata sellest, kas kõnealuseid teenuseid osutatavad asjaomased 
teenuseosutajad või teine teenuseosutaja, kellel on võrgule juurdepääs;  
(e) „rahvusvaheline mobiilside rändlusteenus“ – üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste 
osutajate vahelise ärilepingu koha selt osutatav mobiilside äriteenus, mis võimaldab 
 
111 
 lõppkasutajal kasutada oma mobiiltelefoni või muud kõne -, andmevahetus - või 
sõnumivahetusteenuse seadet ajal, mil lõppkasutaja asub väljaspool territooriumi, kus tema 
üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk a sub;  
(f) „internetiühenduse teenus“ – üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus, mis võimaldab 
juurdepääsu internetile ja selle kaudu ühendust praktiliselt kõigi internetiga ühendatud lõpp -
punktidega, olenemata kasutatavast võrgutehnoloogiast ja lõppseadmest;  
(g) „püsiliin“ – telekommunikatsiooniteenused või -seadmed, sealhulgas virtuaalsed teenused või 
seadmed, millega eraldatakse läbilaskevõime kasutajale sihtotstarbeliseks kasutamiseks või 
kättesaadavaks tegemiseks kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel;  
(h) „peamine teenuseosutaja“ – telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkuja, kes selle 
tõttu, et olulised vahendid on tema kontrolli all, või oma turupositsiooni kasutades võib 
oluliselt mõjutada asjaomasel telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste turul osa lemise 
tingimusi hinna ja pakkumise osas;  
(i) „võrguelement“ – telekommunikatsiooniteenuse osutamiseks kasutatav vahend või seade, 
sealhulgas selle vahendi või seadmega pakutavad omadused, funktsioonid ja võimalused;  
(j) „numbri liikuvus“ – taotluse esitanud abone ntide võimalus säilitada püsivõrgu liini puhul 
samas kohas sama kategooria üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutaja 
vahetamise korral oma telefoninumber, ilma et see kahjustaks kvaliteeti, usaldusväärsust või 
mugavust;  
(k) „üldkasutatav telekommuni katsioonivõrk“ – telekommunikatsioonivõrk, mida kasutatakse 
üksnes või peamiselt üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks ja mis 
toetab teabe edastamist võrgu lõpp -punktide vahel;  
(l) „üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – üldsusele pakuta v 
telekommunikatsiooniteenus;  
(m) „abonent“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on sõlminud üldkasutatavate 
telekommunikatsiooniteenuste osutajaga lepingu selliste teenuste osutamise kohta;  
(n) „telekommunikatsioon“ – signaalide edastamine ja vastuvõtmine elektr omagnetiliste 
vahendite abil;  
(o) „telekommunikatsioonivõrk“ – ülekandesüsteemid ja vajaduse korral kommutatsiooni - või 
marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas mitteaktiivsed võrguelemendid, mis 
võimaldavad signaalide edastamist ja vastuvõtmist kaab li, raadio -, optiliste või muude 
elektromagnetiliste vahendite abil;  
(p) „telekommunikatsiooni reguleeriv asutus“ – asutus või asutused, millele pool on teinud 
ülesandeks käesoleva jaoga hõlmatud telekommunikatsioonivõrkude ja 
telekommunikatsiooniteenuste regu leerimise;  
(q) „telekommunikatsiooniteenus“ – teenus, mis seisneb täielikult või peamiselt signaalide, 
sealhulgas ringhäälingusignaalide edastamises ja vastuvõtmises 
telekommunikatsioonivõrkude, sealhulgas ringhäälinguks kasutatavate võrkude kaudu, kuid 
mitte teenus, mis seisneb telekommunikatsioonivõrkude ja telekommunikatsiooniteenuste 
abil edastatava sisu pakkumises või selle üle toimetusliku kontrolli teostamises;  
 
112 
 (r) „universaalteenus“ – kindlaksmääratud kvaliteediga teenuste miinimumkogum, mis tuleb teha 
kättesaadavaks kõigile kasutajatele või kasutajate rühmale poole territooriumil või selle 
allüksuses, olenemata nende geograafilisest asukohast, ja taskukohase hinnaga, ning  
(s) „kasutaja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab üldkasutatavat 
telekommunikat siooniteenust.  
Artikkel SERVIN.5.22. Telekommunikatsiooni reguleeriv asutus  
1. Kumbki pool asutab või säilitab telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse,  
(a) mis on õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu igast 
telekommunikatsioonivõrkude, telekommu nikatsiooniteenuste või 
telekommunikatsiooniseadmete pakkujast;  
(b) mis kasutab menetlusi ja teeb otsuseid, mis on kõikide turuosaliste suhtes erapooletud;  
(c) mis tegutseb sõltumatult ning mis artiklites SERVIN.5.24 [Vastastikune sidumine], SERVIN.5.25 
[Juurdepää s ja kasutamine], SERVIN.5.26 [Telekommunikatsioonialaste vaidluste 
lahendamine], SERVIN.5.28 [Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine] ja 
SERVIN.5.29 [Juurdepääs peamiste teenuseosutajate olulistele vahenditele] sätestatud 
kohustuste täitmise ta gamiseks talle seadusega antud ülesannete täitmisel ei küsi ega võta 
vastu juhiseid üheltki muult asutuselt;  
(d) millel on reguleerimisvolitused ning piisavad rahalised vahendid ja inimressursid punktis  c 
nimetatud ülesannete täitmiseks;  
(e) millel on volitused ta gada, et telekommunikatsioonivõrkude või 
telekommunikatsiooniteenuste pakkujad esitavad talle nõudmise korral viivitamata kogu 
teabe,25 sealhulgas finantsteabe, mis on vajalik punktis  c nimetatud ülesannete täitmiseks; 
ning  
(f) mis kasutab oma volitusi läbipais tvalt ja õigeaegselt.  
2. Kumbki pool tagab, et telekommunikatsiooni reguleerivale asutusele antud ülesanded 
avalikustatakse kergesti juurdepääsetaval ja selgel kujul, eelkõige juhul, kui need ülesanded on 
määratud mitmele asutusele.  
3. Pool, kes säilitab telekom munikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste 
pakkujate suhtes omandiõiguse või kontrolli nende üle, tagab reguleeriva funktsiooni tõhusa 
struktuurilise eraldatuse omandi või kontrolliga seotud tegevusest.  
4. Kumbki pool tagab, et telekommunikatsiooni võrkude või telekommunikatsiooniteenuste 
kasutajal või pakkujal, keda telekommunikatsiooni reguleeriva asutuse otsus mõjutab, on õigus 
esitada kaebus reguleerivast asutusest ja muudest mõjutatud isikutest sõltumatule kaebusi 
käsitlevale asutusele. Kuni kae buse lahendamiseni jääb otsus kehtima, välja arvatud juhul, kui poole 
õiguse kohaselt kohaldatakse ajutisi meetmeid.  
                                                            
25  Nõutud teavet käsitletakse kooskõlas konfidentsiaalsusnõuetega.  
 
113 
 Artikkel SERVIN.5.23. Telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste pakkumise luba  
1. Kumbki pool lubab pakkuda telekommunikatsioonivõrke või tele kommunikatsiooniteenuseid 
ilma eelneva ametliku loata.  
2. Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks kõik kriteeriumid, kohaldatavad menetlused ja 
tingimused, mille alusel on teenuseosutajatel lubatud pakkuda telekommunikatsioonivõrke või 
telekommunikatsioonit eenuseid.  
3. Kõik loa andmise kriteeriumid ja kohaldatavad menetlused peavad olema võimalikult lihtsad, 
objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed. Kõik loale kehtestatud või 
sellega seotud kohustused ja tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, läbipaistvad, 
proportsionaalsed ja peavad olema seotud pakutavate teenuste või võrkudega.  
4. Kumbki pool tagab, et loa taotlejale esitatakse loa andmisest keeldumise või loa kehtetuks 
tunnistamise või pakkujaspetsiifiliste tingimuste ke htestamise põhjused kirjalikult. Sellisel juhul on 
taotlejal õigus esitada kaebus kaebusi käsitlevale asutusele.  
5. Pakkujatelt nõutavad haldustasud peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, 
mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed halduskuludega, mida põhje ndatult kantakse käesolevas 
jaos sätestatud kohustuste haldamisel, kontrollimisel ja täitmise tagamisel26.  
Artikkel SERVIN.5.24. Vastastikune sidumine  
Kumbki pool tagab, et üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate 
telekommunikatsioon iteenuste pakkujal on õigus ja teise üldkasutatavate 
telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkuja taotlusel 
ka kohustus pidada läbirääkimisi vastastikuse sidumise üle üldkasutatavate 
telekommunikatsioonivõrkude või ü ldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste pakkumise 
eesmärgil.  
Artikkel SERVIN.5.25. Juurdepääs ja kasutamine  
1. Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmatud ettevõttele või teenuseosutajale võimaldatakse 
juurdepääs üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või üldkasutatavatele 
telekommunikatsiooniteenustele ning nende kasutamine mõistlikel ja mittediskrimineerivatel27 
tingimustel. Seda kohustust kohaldatakse muu hulgas lõigete 2 –5 suhtes.  
2. Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmat ud ettevõtetel või teenuseosutajatel on juurdepääs 
igale tema territooriumil või piiriüleselt pakutavale üldkasutatavale telekommunikatsioonivõrgule 
või üldkasutatavale telekommunikatsiooniteenusele, sealhulgas püsiliinidele, ning võimalus neid 
võrke ja te enuseid kasutada, ning kui lõikest  5 ei tulene teisiti, on sellistel ettevõtetel ja 
teenuseosutajatel lubatud sel eesmärgil:  
                                                            
26  Haldustasud  ei sisalda makseid nappide ressursside kasutamise õiguste eest ega kohustuslikku panust 
universaalteenuse osutamise rahastamiseks.  
27  Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „mittediskrimineeriv“ enamsoodustusrežiimi ja võrdset 
kohtlemist, nagu on määratl etud artiklites SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.3.3 [Kohapealne 
esindatus], SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim] ja SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine], samuti tingimusi, 
mis ei ole vähem soodsad kui need, mida sarnases olukorras võimaldatakse mis tahes teis tele sarnaste 
üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste kasutajatele.  
 
114 
 (a) osta või rentida ja ühendada lõpp - või muid seadmeid, mis ühendatakse võrguga ja mis on 
vajalikud nende tegevuseks;  
(b) ühendada rendit ud või nende omandis olevad püsiliinid üldkasutatavate 
telekommunikatsioonivõrkudega või muu hõlmatud ettevõtte või teenuseosutaja renditud või 
omandis olevate püsiliinidega ning  
(c) kasutada oma tegevuses enda valitud tegevusprotokolle, välja arvatud juhul, k ui 
telekommunikatsiooniteenuste üldise kättesaadavuse tagamiseks on vajalikud muud 
protokollid.  
3. Kumbki pool tagab, et teise poole hõlmatud ettevõtted või teenuseosutajad võivad kasutada 
üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke ja üldkasutatavaid telekommu nikatsiooniteenuseid 
teabe edastamiseks tema territooriumil või piiriüleselt, sealhulgas ettevõttesiseseks sideks, samuti 
juurdepääsuks kummagi poole territooriumil andmebaasides sisalduvale või muul masinloetaval 
kujul salvestatud teabele.  
4. Olenemata lõike st 3 võib pool võtta kommunikatsiooni turvalisuse ja konfidentsiaalsuse 
tagamiseks vajalikke meetmeid, tingimusel et selliseid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutaks 
endast kas teenuskaubanduse varjatud piiramist või vahendit meelevaldseks või põhjenda matuks 
diskrimineerimiseks või käesolevast jaotisest tulenevate eeliste tühistamiseks või vähendamiseks.  
5. Kumbki pool tagab, et üldkasutatavatele telekommunikatsioonivõrkudele või -teenustele 
juurdepääsule ja nende kasutamisele ei kehtestata muid tingimusi kui need, mis on vajalikud selleks, 
et: 
(a) tagada üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate 
telekommunikatsiooniteenuste pakkujate avalike teenuste osutamise kohustused, eelkõige 
nende suutlikkus teha oma teenused üldsusele kättesaadavak s, või  
(b) kaitsta üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või -teenuste tehnilist terviklikkust.  
Artikkel SERVIN.5.26. Telekommunikatsioonialaste vaidluste lahendamine  
1. Kumbki pool tagab, et telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste 
pakk ujate vaheliste vaidluste korral, mis on seotud käesolevast jaost tulenevate õiguste ja 
kohustustega, teeb telekommunikatsiooni reguleeriv asutus vaidlusosalise taotlusel vaidluse 
lahendamiseks siduva otsuse mõistliku aja jooksul.  
2. Telekommunikatsiooni regu leeriva asutuse otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks, võttes 
arvesse ärisaladuste kaitsmise nõudeid. Asjaomastele isikutele esitatakse kõik põhjendused, millel 
otsus põhineb, ning neil on artikli SERVIN.5.22 [Telekommunikatsiooni reguleeriv asutus] lõike s 4 
osutatud õigus esitada kaebus.  
3. Lõigetes  1 ja 2 osutatud kord ei takista kumbagi asjaomast poolt esitamast asja kohtusse.  
Artikkel SERVIN.5.27. Peamiste teenuseosutajate suhtes kohaldatavad konkurentsi tagamise 
meetmed  
Kumbki pool kehtestab või jätab ke htima asjakohased meetmed, et takistada 
telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkujatel, kes üksi või koos on 
peamised teenuseosutajad, konkurentsivastase tegevuse alustamist või jätkamist. 
 
115 
 Konkurentsivastane tegevus on eelkõige:  
(a) konkurentsivastase ristsubsideerimise kasutamine;  
(b) konkurentidelt saadud teabe kasutamine konkurentsivastasel viisil ning  
(c) sellise olulisi vahendeid käsitleva tehnilise teabe ja asjakohase äriteabe varjamine teiste 
teenuseosutajate eest, mis on neile teenuste osutamiseks vajalik.  
Artikkel SERVIN.5.28. Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine  
1. Kumbki pool tagab, et peamised teenuseosutajad, kes pakuvad üldkasutatavaid 
telekommunikatsioonivõrke või üldkasutatavaid telekommunikatsiooniteenuseid, võimaldavad 
vastastikust sidumist võrgu igas punktis, kus see on tehniliselt teostatav. Selline vastastikune 
sidumine toimub:  
(a) mittediskrimineerivatel tingimustel (sealhulgas seoses tariifide, tehniliste standardite, 
spetsifikatsioonide, kvaliteedi ja hoold usega) ja kvaliteediga, mis ei ole halvem kui see, mida 
pakutakse peamise teenuseosutaja enda samasuguste teenuste puhul või tema 
tütarettevõtjate või muude sidusettevõtjate samasuguste teenuste puhul;  
(b) õigeaegselt ning läbipaistvatel, majanduslikku teostat avust silmas pidades mõistlikel ja 
piisavalt eristatud tingimustel (sealhulgas seoses tariifide, tehniliste standardite, 
spetsifikatsioonide, kvaliteedi ja hooldusega), et teenuseosutaja ei peaks maksma 
võrguelementide või vahendite eest, mida ta osutatava  teenuse jaoks ei vaja, ning  
(c) taotluse korral lisaks enamikule kasutajatest pakutavatele võrgu lõpp -punktidele ka muudes 
punktides tasu eest, mis kajastab vajalike lisarajatiste ehitamise kulusid.  
2. Peamise teenuseosutajaga vastastikuse sidumise suhtes kohald atav kord tehakse üldsusele 
kättesaadavaks.  
3. Peamised teenuseosutajad teevad vastavalt vajadusele üldsusele kättesaadavaks kas oma 
vastastikuse sidumise lepingud või vastastikuse sidumise standardpakkumised.  
Artikkel SERVIN.5.29. Juurdepääs peamiste teenuse osutajate olulistele vahenditele  
Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvad peamised teenuseosutajad teevad üldkasutatavate 
telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks oma olulised vahendid mõistlikel, läbipaistvatel ja 
mittediskrimineerivatel tingimust el kättesaadavaks telekommunikatsioonivõrkude või 
telekommunikatsiooniteenuste pakkujatele, välja arvatud juhul, kui telekommunikatsiooni 
reguleeriva asutuse kogutud faktide ja tema korraldatud turu hindamise põhjal ei ole see tõhusa 
konkurentsi saavutamis eks vajalik. Peamise teenuseosutaja oluliste vahendite hulka võivad kuuluda 
võrguelemendid, püsiliiniteenused ja nendega seotud vahendid.  
Artikkel SERVIN.5.30. Piiratud ressursid  
1. Kumbki pool tagab, et piiratud ressursside, sealhulgas raadiospekter, numbrid  ning trasside 
rajamine, kasutamise õiguste jaotamine toimub avatult, objektiivselt, õigeaegselt, läbipaistvalt, 
diskrimineerimata ja proportsionaalselt ning üldise huvi eesmärke arvestades. Menetlused ning 
kasutamise õigustega seotud tingimused ja kohustu sed peavad põhinema objektiivsetel, 
läbipaistvatel, mittediskrimineerivatel ja proportsionaalsetel kriteeriumidel.  
 
116 
 2. Teave eraldatud sagedusalade praeguse kasutuse kohta avalikustatakse, kuid valitsuse 
erikasutuseks eraldatud raadiospektri üksikasjalik kirje ldamine ei ole kohustuslik.  
3. Pooled võivad kohaldada sageduste eraldamisel kommertseesmärkidel kasutamiseks 
turupõhist lähenemisviisi, nagu pakkumismenetlused.  
4. Pooled mõistavad, et poole meetmed sageduste jaotamiseks ja eraldamiseks ning 
haldamiseks ei ole iseenesest vastuolus artiklitega SERVIN.2.2 [Turulepääs] ja 3.2 [Turulepääs]. 
Kumbki pool jätab endale õiguse kehtestada ja kohaldada spektri ja sageduste haldamise meetmeid, 
mis võivad piirata telekommunikatsiooniteenuste osutajate arvu, tingimusel et sed a tehakse 
kooskõlas käesoleva lepinguga. See hõlmab võimalust võtta sagedusala eraldamisel arvesse 
praeguseid ja tulevasi vajadusi ja spektri kättesaadavust.  
Artikkel SERVIN.5.31. Universaalteenus  
1. Kummalgi poolel on õigus kindlaks määrata, milliseid universaalteenuse osutamise kohustusi 
ta soovib säilitada, ning otsustada nende kohustuste ulatuse ja rakendamise üle.  
2. Kumbki pool haldab universaalteenuse osutamise kohustusi proportsionaalsel, läbipaistval, 
objektiivsel ja mittediskrimineerival viisil, m is on konkurentsi suhtes neutraalne ega ole koormavam 
kui poole kindlaks määratud universaalteenuse liigi jaoks vajalik.  
3. Kumbki pool tagab, et universaalteenuse osutajate määramise menetlused on avatud kõigile 
üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude võ i üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste 
osutajatele. Teenuseosutaja valitakse tõhusal, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil.  
4. Kui pool otsustab universaalteenuse osutajatele hüvitist maksta, tagab ta, et hüvitis ei ületa 
universaalteenuse osu tamise kohustusest tulenevat netokulu.  
Artikkel SERVIN.5.32. Numbri liikuvus  
Kumbki pool tagab, et üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajad tagavad mõistlikel 
tingimustel numbri liikuvuse.  
Artikkel SERVIN.5.33. Avatud internetiühendus  
1. Kumbki pool tagab, et tema õigusnormide kohaselt võimaldavad internetiühenduse teenuste 
osutajad nende teenuste kasutajatel:  
(a) pääseda juurde teabele ja sisule ning seda levitada, samuti kasutada ja pakkuda rakendusi ja 
teenuseid omal valikul, mille eelduseks on mi ttediskrimineeriv, mõistlik, läbipaistev ja 
proportsionaalne võrguhaldus, ning  
(b) kasutada enda valitud seadmeid, tingimusel et sellised seadmed ei kahjusta muude seadmete, 
võrgu või võrgu kaudu pakutavate teenuste turvalisust.  
2. Suurema selguse huvides olgu mä rgitud, et ükski käesoleva artikli säte ei takista poolel võtta 
vastu meetmeid, mille eesmärk on kaitsta veebikasutajate avalikku julgeolekut.  
Artikkel SERVIN.5.34. Teabe konfidentsiaalsus  
 
117 
 1. Kumbki pool tagab, et teenuseosutajad, kes saavad teiselt teenuseos utajalt teavet artiklite 
SERVIN.5.24 [Vastastikune sidumine], SERVIN.5.25 [Juurdepääs ja kasutamine], SERVIN.5.28 
[Peamiste teenuseosutajatega vastastikune sidumine] ja SERVIN.5.29 [Juurdepääs peamiste tarnijate 
olulistele vahenditele] kohaste läbirääkimis te käigus, kasutavad kõnealust teavet üksnes sel 
eesmärgil, milleks see esitati, ning peavad alati kinni edastatud või salvestatud teabe 
konfidentsiaalsuse nõudest.  
2. Kumbki pool tagab üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude või üldkasutatavate 
telekommu nikatsiooniteenuste kasutamise käigus edastatud teabe ja asjaomaste liiklusandmete 
konfidentsiaalsuse, tingimusel et selleks kohaldatavad meetmed ei kujuta endast meelevaldse või 
põhjendamatu diskrimineerimise vahendit ega teenuskaubanduse varjatud piirami st. 
Artikkel SERVIN.5.35. Välisaktsiaosalus  
Seoses telekommunikatsioonivõrkude või telekommunikatsiooniteenuste pakkumisega ettevõtte 
asutamise kaudu ja olenemata artiklist SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid], ei 
kehtesta pool ühisettevõ tte nõudeid ega piira väliskapitali osalust välisaktsiaosaluse maksimaalse 
lubatud protsendimääraga või üksiku välisinvesteeringu või kõigi välisinvesteeringute maksimaalse 
lubatud kogusummaga.  
Artikkel SERVIN.5.36. Rahvusvaheline mobiilside rändlusteenus28 
1. Pooled püüavad teha koostööd rahvusvaheliste mobiilsideteenuste läbipaistvate ja mõistlike 
rändlustasude saavutamiseks viisil, mis võib aidata edendada pooltevahelise kaubanduse kasvu ja 
suurendada tarbijate heaolu.  
2. Pooled võivad rahvusvaheliste mobiilsid e rändlustasude ja rändlusteenuste tehnoloogiliste 
alternatiivide läbipaistvuse ja konkurentsivõime suurendamiseks võtta näiteks järgmisi meetmeid:  
(a) tagada, et teave jaehindade kohta on lõppkasutajatele kergesti kättesaadav, ning  
(b) vähendada takistusi rändlus teenuste tehnoloogiliste alternatiivide kasutamisel, mille puhul 
ühe poole lõppkasutajad saavad teise poole territooriumil viibides juurdepääsu 
telekommunikatsiooniteenustele oma valitud seadet kasutades.  
3. Kumbki pool julgustab oma territooriumil asuvaid ül dkasutatavate 
telekommunikatsiooniteenuste osutajaid avalikustama rahvusvaheliste mobiilside rändlusteenuste 
kõne -, andmevahetus - või sõnumivahetusele kehtivaid jaehindu, mida nad pakuvad oma 
lõppkasutajatele siis, kui need viibivad teise poole territooriu mil. 
4. Ükski käesoleva artikli säte ei kohusta poolt reguleerima rahvusvaheliste mobiilside 
rändlusteenuste tasusid ega tingimusi.  
5. jagu. Finantsteenused  
                                                            
28   Käesolevat artiklit ei kohaldata Euroopa Liidu siseste rändlusteenuste suhtes, mis kujutavad endast 
üldkasutatavate telekommunikatsiooniteenuste osutajate vahelise är ilepingu kohaselt osutatavaid 
mobiilside äriteenuseid, mis võimaldavad lõppkasutajal kasutada oma mobiiltelefoni või muud kõne -, 
andmevahetus - või sõnumivahetusteenuse seadet mõnes muus liikmesriigis kui see, kus tema 
üldkasutatav telekommunikatsioonivõrk asub.  
 
118 
 Artikkel SERVIN.5.37. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad  finantsteenuste 
osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4.  peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2.  jaole.  
2. Käesoleva jao kohaldamisel tähendab artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punktis  f osutatud 
„tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täi tmisel“ järgmist29: 
(a) keskpanga, rahandusasutuse või mõne muu avalik -õigusliku üksuse tegevus raha - või 
vahetuskursipoliitika elluviimisel;  
(b) tegevus, mis moodustab osa riiklikust sotsiaalkindlustus - või pensionisüsteemist, ning  
(c) avalik -õigusliku üksuse muu tegevus poole või tema avalik -õiguslike üksuste nimel või tagatisel 
või nende rahalisi vahendeid kasutades.  
3. Artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punkti  f kohaldamisel käesoleva jao suhtes loetakse, et kui pool 
lubab oma finantsteenuste osutajatel tegeleda käesolev a artikli lõike  2 punktis  b või c osutatud 
tegevusega, konkureerides avalik -õigusliku üksuse või finantsteenuste osutajaga, ei hõlma 
tegevused, mida teostatakse valitsuse ülesannete täitmisel, neid tegevusi.  
4. Artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punkti  a ei kohalda ta käesoleva jaoga hõlmatud teenuste 
suhtes.  
Artikkel SERVIN.5.38. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „finantsteenus“ – igasugune finantsilist laadi teenus, mida pakub poole finantsteenuste 
osutaja ja mis hõlmab järgmist tegevust:  
i) kindlustus ja kindlustusega seotud teenused:  
A) otsekindlustus (sealhulgas kaaskindlustus):  
aa) elukindlustus;  
bb) kahjukindlustus;  
B) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
C) kindlustuse vahendamine, nagu tegevus kindlustusmaakleri või -agendina, 
ning  
D) kindlustuse lisateenused, nagu nõustamine, kindlustusmatemaatika, 
riskihindamine ja kahjukäsitlus;  
                                                            
29  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et seda muudatust kohaldatakse artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] 
punktis o osutatud „teenuste, mida osutatakse valitsuse ülesannete täitmisel“ suhtes niivõrd, kuivõrd 
seda kohaldatakse artikli SERVIN.1.2 [Mõisted]  punktis f osutatud „tegevuste, mida teostatakse 
valitsuse ülesannete täitmisel“ suhtes.  
 
119 
 ii) panga - ja muud finantsteenused (välja arvatud kindlustus):  
A) hoiuste ja muude tagasimakstavate rahaliste vahendite vastuvõtmine 
avalikkuselt;  
B) iga liiki laenud, sealhulgas tarbijakrediit, hüpoteeklaen, faktooring ja 
äritehingute finantseerimine;  
C) kapitalirent;  
D) kõik makse - ja rahaedastusteenused, sealhulgas krediit -, makse - ja 
deebetkaardid, reisitšekid ja pangavekslid;  
E) tagatis - ja garantiitehingud;  
F) kauplemine oma või klientide arvel kas börsil, börsivälisel turul või mõnel 
muul viisil järgmisega:  
(aa) rahaturu instrumentidega (sealhulgas tšekid, arved, 
hoiusertifikaadid);  
(bb) välisvaluutaga;  
(cc) tuletisväärtpaberitega, sealhulgas, kuid mitte  ainult, futuuride ja 
optsioonidega;  
(dd) valuutakursi ja intressimäära instrumentidega, sealhulgas selliste 
finantsinstrumentidega nagu vahetuslepingud ja intressiforvardid;  
(ee) vabalt võõrandatavate väärtpaberitega; ning  
(ff) muude vabalt kaubeldavate maksevahendite  ja finantsvaradega, 
sealhulgas väärismetallikangidega;  
G) osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite 
emissiooni garanteerimine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas 
riiklikus või erasektoris) ja nende tegevustega seotu d teenuste osutamine;  
H) rahamaakleri tegevus;  
I) varahaldus, sealhulgas sularaha - või portfellihaldus, kõik ühisinvesteeringute 
haldamise vormid, pensionifondide valitsemine, hooldus -, hoiustamis - ja 
usaldusteenused;  
J) finantsvarade, sealhulgas väärtpab erite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt 
kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus - ja kliiringteenused;  
K) finantsteabe vahendamine ja edastamine ning finantsandmete töötlemine ja 
asjakohase tarkvara pakkumine ning  
L) nõustamis -, vahendus - ja mu ud finantsabiteenused, mis on seotud 
punktides A –K loetletud tegevustega, sealhulgas krediidiinfo ja -analüüs, 
 
120 
 investeeringute ja väärtpaberiportfellidega seotud uuringud ja nõustamine, 
samuti nõustamine seoses äriühingute omandamise ja restruktureerimise 
ning strateegiaga;  
(b) „finantsteenuse osutaja“ – poole füüsiline või juriidiline isik, kes kavatseb osutada või osutab 
finantsteenuseid, välja arvatud avalik -õiguslik üksus;  
(c) „uus finantsteenus“ – finantsilist laadi teenus, sealhulgas olemasolevate ja uute too detega või 
toote kättetoimetamisviisiga seotud teenused, mida ükski finantsteenuste osutaja poole 
territooriumil ei osuta, kuid mida osutatakse teise poole territooriumil,  
(d) „avalik -õiguslik üksus“ – 
i) poole valitsus, keskpank või rahandusasutus või poole o manduses või kontrolli all olev 
üksus, mille peamine ülesanne on täita valitsuse või valitsustegevusega seotud 
funktsioone, välja arvatud peamiselt ärilistel tingimustel finantsteenuseid osutavad 
üksused, või  
ii) eraõiguslik üksus, mis täidab funktsioone,  mida tavaliselt täidab keskpank või 
rahandusasutus: siis, kui ta neid funktsioone täidab;  
(e) „iseregulatsiooni organ“ – valitsusväline organ, sealhulgas väärtpaberi - või futuuribörs või -
turg, arveldusasutus või muu organisatsioon või ühendus, millel on enda l või keskvalitsuse, 
piirkondliku või omavalitsuse või ametiasutuse statuudiga reguleerimis - või 
järelevalvevolitused finantsteenuste osutajate üle, kui see on asjakohane.  
Artikkel SERVIN.5.39. Usaldatavusnõuetega seotud erand  
1. Ükski käesoleva lepingu säte ei keela poolel võtta vastu või jätta kehtima meetmeid 
usaldatavusnõuetega seotud põhjustel,30 nagu:  
(a) investorite, hoiustajate, kindlustusvõtjate või selliste isikute kaitse, kelle suhtes finantsteenuse 
osutajal on usaldussuhtest tulenev kohustus, või  
(b) poole  finantssüsteemi terviklikkuse ja stabiilsuse tagamine.  
2. Kui sellised meetmed ei ole kooskõlas käesoleva lepingu sätetega, ei kasutata neid poole 
käesolevast lepingust tulenevate kohustuste vältimiseks.  
Artikkel SERVIN.5.40. Teabe konfidentsiaalsus  
Ilma et see piiraks kolmanda osa [Õiguskaitse - ja õigusalane koostöö kriminaalasjades] kohaldamist, 
ei tõlgendata ühtki käesoleva lepingu sätet nii, nagu kohustaks see poolt avaldama üksiktarbijate 
äriasjade ja kontodega seotud teavet või mis tahes konfidentsiaals et või ärisaladusena käsitletavat 
teavet, mis on avalik -õiguslike üksuste valduses.  
Artikkel SERVIN.5.41. Rahvusvahelised standardid  
                                                            
30  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et see ei keela poolel usaldatavusnõuetega seotud põhjustel 
võtta vastu või jätta kehtima meetmeid oma territooriumil asuvate  teise poole filiaalide suhtes.  
 
121 
 Pooled teevad kõik endast oleneva tagamaks, et nende territooriumil rakendatakse ja kohaldatakse 
finantsteenuste sektori re guleerimise ja järelevalve, rahapesu ja terrorismi rahastamise vastase 
võitluse ning maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse 
rahvusvaheliselt kokkulepitud standardeid. Sellised rahvusvaheliselt kokkulepitud standardid on muu 
hulgas standardid, mille on vastu võtnud G20, finantsstabiilsuse nõukogu, Baseli pangajärelevalve 
komitee, eelkõige selle „Tõhusa pangandusjärelevalve üldpõhimõtted“, Rahvusvaheline 
Kindlustusjärelevalve Assotsiatsioon, eelkõige selle „Kindlustusjärelevalve  üldpõhimõtted“, 
Rahvusvaheline Väärtpaberijärelevalve Organisatsioon, eelkõige selle „Väärtpaberite reguleerimise 
eesmärgid ja põhimõtted“, rahapesuvastase töökond ning Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni maksualase läbipaistvuse ja teabevahetuse ül emaailmne foorum.  
Artikkel SERVIN.5.42. Uued finantsteenused lepinguosalise territooriumil  
1. Kumbki pool lubab tema territooriumil asutatud teise poole finantsteenuste osutajal osutada 
iga uut finantsteenust, mida ta oma õigusnormide kohaselt lubaks samasugu ses olukorras osutada 
oma finantsteenuste osutajatel, tingimusel et uue finantsteenuse kasutuselevõtmine ei nõua uue 
seaduse vastuvõtmist või kehtiva seaduse muutmist. Seda ei kohaldata poole territooriumil asuvate 
teise poole filiaalide suhtes.  
2. Pool võib määrata kindlaks institutsioonilise ja õigusliku vormi, mille kaudu võib teenust 
osutada, ning nõuda teenuse osutamiseks loa olemasolu. Sellise loa olemasolu nõudmise korral 
tehakse otsus mõistliku aja jooksul ja loa andmisest võib keelduda üksnes usaldata vusnõuetega 
seotud kaalutlustel.  
Artikkel SERVIN.5.43. Iseregulatsiooni organid  
Kui pool nõuab teise poole finantsteenuste osutajatelt oma territooriumil finantsteenuste 
osutamiseks liikmesust, osalust või juurdepääsu omamist iseregulatsiooni organis, taga b pool, et 
kõnealune iseregulatsiooni organ järgib artiklitest SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.2.4 
[Enamsoodustusrežiim], ja [SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim] 
tulenevaid kohustusi.  
Artikkel SERVIN.5.44. Kliiring - ja maksesüsteemid  
Võrdse kohtlemise aluseks olevate tingimuste kohaselt tagab pool tema territooriumil asutatud teise 
poole finantsteenuste osutajatele juurdepääsu avalik -õiguslike üksuste makse - ja 
kliiringsüsteemidele ning tavalises äritegevuses kättesaada vatele ametlikele rahastamis - ja 
refinantseerimisallikatele. Käesoleva artikliga ei anta juurdepääsu poole viimase instantsi 
laenajatele.  
6. jagu. Rahvusvahelised mereveoteenused  
Artikkel SERVIN.5.45. Kohaldamisala ja mõisted  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse p oole meetmete suhtes, mis mõjutavad rahvusvaheliste 
mereveoteenuste osutamist, lisaks 1., 2., 3. ja 4.  peatükile ning käesoleva peatüki 1. jaole.  
2. Käesolevas jaos ning käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4.  peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „rahvusvahelised mereveoteenused“ – reisijate - või kaubavedu merelaevadega ühe poole 
sadama ja teise poole või kolmanda riigi sadama vahel või Euroopa Liidu eri liikmesriikide 
sadamate vahel, sealhulgas otselepingute sõlmimine muude veoteenuste osutajatega , 
 
122 
 eesmärgiga tagada uksest ukseni või mitmeliigiline transport üheainsa veodokumendi alusel, 
kuid see ei hõlma õigust osutada selliseid muid veoteenuseid;  
(b) „uksest ukseni või mitmeliigiline transport“ – veose transport, mille korral kasutatakse rohkem 
kui ü ht veoliiki, mille hulka kuulub rahvusvaheline merevedu, ning mis toimub üheainsa 
veodokumendi alusel;  
(c) „rahvusvaheline veos“ – veos, mida transporditakse ühe poole sadama ja teise poole või 
kolmanda riigi sadama vahel või liidu eri liikmesriikide sadamate  vahel;  
(d) „meretranspordi abiteenused“ – mereveoste käitlemise teenused, tollivormistusteenused, 
konteinerjaama - ja depooteenused, laevade agenteerimisteenused ja mereveoste 
ekspedeerimisteenused ning hoiustamis - ja ladustamisteenused;  
(e) „mereveoste käitlemise  teenused“ – stividoriettevõtete, sealhulgas terminalioperaatorite 
tegevus, välja arvatud otsene kaitöötajate tegevus, kui töötajate töö on korraldatud 
stividoriettevõtetest või terminalioperaatoritest sõltumatult; need hõlmavad järgmiste 
tegevuste korrald amist ja järelevalvet:  
i) laevade lastimine ja lossimine;  
ii) veose kinnitamine ja kinnitustest lahtivõtmine ning  
iii) veose vastuvõtt või väljastamine ja hoiustamine enne lastimist või pärast lossimist;  
(f) „tollivormistusteenused“ – tegevus, mis seisneb ka ubasaadetiste impordi, ekspordi või 
transiidiga seotud tolliformaalsuste täitmises teise isiku nimel, olenemata sellest, kas need 
teenused on teenuseosutaja põhitegevus või täiendavad tema põhitegevust;  
(g) „konteinerjaama - ja depooteenused“ – tegevus, mis se isneb konteinerite ladustamises, 
täitmises, demonteerimises või parandamises ning konteinerite lastimiseks kättesaadavaks 
tegemises sadamaaladel või sisemaal;  
(h) „laevade agenteerimisteenused“ – tegevus, mis seisneb asjaomases geograafilises piirkonnas 
ühe v õi enama laevaliini või laevandusettevõtja ärihuvide esindamises agendina järgmistel 
eesmärkidel:  
i) meretranspordi ja sellega seotud teenuste turustamine ja müük pakkumise tegemisest 
arve esitamiseni, meretranspordi veokirjade väljastamine liinide või äri ühingute nimel, 
vajalike abiteenuste ost ja edasimüük, dokumentide koostamine ja äriteabe andmine 
ning  
ii) liinide või äriühingute nimel tegutsemine, korraldades vajaduse korral laevade 
sadamaskäike või veoste vastuvõtmist;  
(i) „fiiderteenused“ – ilma et see p iiraks sellise tegevuse ulatust, mida asjaomaste siseriiklike 
õigusaktide kohaselt võib pidada kabotaažiks, rahvusvaheliste veoste, sealhulgas 
konteinerveoste, tükikaubaveoste ning kuivpuistlasti ja vedellasti eel - ja edasivedu meritsi 
poole territooriumil  asuvate sadamate vahel, tingimusel et selline rahvusvaheline veos on teel, 
see tähendab suundub sihtkohta või saabub lastimissadamast, mis asub väljaspool kõnealuse 
poole territooriumi,  
 
123 
 (j) „meretranspordi ekspedeerimisteenused“ – tegevus, mis seisneb kaubas aatjate nimel 
veotoimingute korraldamises ja järelevalves, tellides veoteenuseid ja nendega seotud 
teenuseid, koostades dokumentatsiooni ja andes äriteavet,  
(k) „sadamateenused“ – teenused, mida sadamavaldaja, tema alltöövõtjad või muud 
teenuseosutajad osutav ad meresadama piirkonnas või sellisesse piirkonda viival veeteel, et 
toetada kauba või reisijate vedu; ja  
(l) „hoiustamis - ja ladustamisteenused“ – külmutatud või jahutatud kaupade ladustamine, 
vedelike või gaaside ladustamine ning muud hoiustamis - või ladusta misteenused.  
Artikkel SERVIN.5.46. Kohustused  
1. Ilma et see piiraks artiklites SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] ja 
SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] osutatud mittevastavate meetmete või muude 
meetmete kohaldamist, rakendab kum bki pool põhimõtet, mis tagab kaubanduslikel ja 
mittediskrimineerivatel alustel piiramatu juurdepääsu rahvusvahelisele mereveoturule ja -
kaubandusele:  
(a) võimaldades teise poole lipu all sõitvatele või teise poole teenuseosutajate käitatavatele 
laevadele vähe malt sama soodsat kohtlemist kui oma laevadele muu hulgas seoses 
järgmisega:  
i) juurdepääs sadamatele;  
ii) sadama infrastruktuuri kasutamine;  
iii) meretranspordi abiteenuste kasutamine ning  
iv) tolliteenused ning kaikohtade ja lastimis - ja lossimisrajatiste määramine; sealhulgas 
eeltooduga seotud lõivud ja tasud;  
(b) tehes teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatele mõistlikel ja oma 
teenuseosutajatele või laevadele või kolmanda riigi teenuseosutajatele või laevadele 
võimaldatavate tingimustega võrreldes vähemalt sama soodsatel tingimustel (sealhulgas 
lõivude ja tasude, spetsifikatsioonide ja osutatava teenuse kvaliteedi osas) kättesaadavaks 
järgmised sadamateenused: lootsiteenused, puksiirabi, toiduainete, kütuse ja veega 
varustamin e, prügi ja ballastvee kõrvaldamine, sadamakapteni teenused, navigeerimisabi, 
avariiremondirajatised, reidi -, kai -, sildumisteenused ja kai äärest ära viimise teenused ning 
laevade käitamiseks vajalikud maismaal osutatavad teenused, sealhulgas side ning ve e- ja 
elektrivarustus;  
(c) lubades teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatel asjakohasel juhul pädeva 
asutuse loal paigutada ümber nende omanduses olevaid või renditud tühje konteinereid, mida 
ei veeta tasu eest lastina, Ühendkuningriigi sadamate vahel või liidu liikmesriigi sadamate 
vahel, ja  
(d) lubades teise poole rahvusvaheliste mereveoteenuste osutajatel asjakohasel juhul pädeva 
asutuse loal osutada fiiderteenuseid Ühendkuningriigi sadamate vahel või liidu liikmesriigi 
sadamate vahel.  
2. Lõikes  1 osu tatud põhimõtte kohaldamisel pool:  
 
124 
 (a) ei kehtesta tulevikus kolmandate riikidega sõlmitavates rahvusvaheliste mereveoteenuste 
(sealhulgas puist - ja vedellastiveod ja liiniveod) lepingutes lastijaotusklausleid ning lõpetab 
mõistliku ajavahemiku jooksul sellise id lastijaotusklauslid, kui need on olemas varasemates 
lepingutes,  
(b) ei võta vastu ega jäta kehtima meedet, millega nõutakse kogu rahvusvahelise veose või selle 
osa transportimist üksnes kõnealuse poole territooriumil registreeritud või kõnealuse poole 
füüs iliste isikute omandis või kontrolli all olevate laevadega;  
(c) kõrvaldab sellised ühepoolsed meetmed või haldus -, tehnilised ja muud takistused, mis võivad 
kujutada endast varjatud piirangut või millel võib olla diskrimineeriv mõju rahvusvaheliste 
meretranspo rditeenuste osutamisele, ning hoidub nende kehtestamisest ning  
(d) ei takista teise poole rahvusvaheliste meretransporditeenuste osutajatel sõlmimast teiste 
veoteenuste osutajatega uksest ukseni või mitmeliigiliseks transpordiks otselepinguid.  
7. jagu. Õiguste enused  
Artikkel SERVIN.5.47. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad määratud õigusteenuste 
osutamist, lisaks käesoleva jaotise 1., 2., 3. ja 4.  peatükile ning käesoleva peatüki 1. ja 2.  jaole.  
2. Käesoleva jao sätted e i mõjuta poole õigust reguleerida ja kontrollida määratud õigusteenuste 
osutamist oma territooriumil mittediskrimineerival viisil.  
Artikkel SERVIN.5.48. Mõisted  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „määratud õigusteenused“ – õigusteenused, mis  on seotud päritolujurisdiktsiooni õiguse ja 
rahvusvahelise avaliku õigusega, välja arvatud Euroopa Liidu õigus;  
b) „päritolujurisdiktsioon“ – Euroopa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi jurisdiktsioon (või 
selle osa), kus jurist omandas oma päritoluju risdiktsiooni kutsenimetuse, või kui jurist on 
omandanud päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse rohkem kui ühes jurisdiktsioonis, siis 
ükskõik milline neist jurisdiktsioonidest;   
c) „päritolujurisdiktsiooni õigus “ – juristi päritolujurisdiktsiooni31 õigus.  
d) „päritolujurisdiktsiooni kutsenimetus“ – 
i) liidu juristi puhul kutsenimetus, mis on omandatud mõnes liidu liikmesriigis ja mis annab 
õiguse osutada õigusteenust selles liikmesriigis; või  
ii) Ühendkuningriigi puhul kutsenimetused advocate, barrister  või solicitor , mis annavad 
õiguse osutada õigusteenuseid ükskõik millises Ühendkuningriigi jurisdiktsioonis;  
e) „jurist“ – 
i) liidu füüsiline isik, kellel on luba osutada liidu liikmesriigis õigusteenuseid 
päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel või  
ii) Ühendkuningriigi füüsiline isik, kellel on luba osutada ükskõik millises Ühendkuningriigi 
jurisdiktsioonis õigusteenuseid päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel;  
                                                            
31 Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesoleva jaotise kohaldamisel on Euroopa Liidu õigus osa artikli 
SERVIN.5.48 punkti e alapunktis i osutatud juristide päritolujurisdiktsiooni õigusest.  
 
125 
 f) „teise poole jurist“ – 
i) kui teine pool on liit, siis punkti e alapunktis i osutatu d jurist,  või 
ii) kui teine pool on Ühendkuningriik, siis punkti e alapunktis ii osutatud jurist,  ja 
g) „õigusteenused“ – järgmised teenused:  
i) õigusabiteenused ning  
ii) vahekohtu -, lepitus - ja vahendusteenused (välja arvatud sellised teenused, mida osut avad 
füüsilised isikud, nagu on sätestatud artiklis SERVIN 4.1 [Kohaldamisala ja mõisted]32. 
Õigusteenused ei hõlma juriidilist esindamist haldusasutustes, kohtutes ja muudes poole 
seaduse alusel moodustatud ametlikes kohtutes, õigusalase nõustamise ning volitamise, 
juriidiliste dokumentide ja nende tõestamisega seotud teenuseid, mida osutavad avalikke 
ülesandeid täitvad õiguspraktikud, näiteks notarid, huissiers de justice’id või muud officiers 
publics et ministériels’id, ning teenuseid, mida osutavad val itsuse ametliku aktiga määratud 
kohtutäiturid.  
Artikkel SERVIN.5.49. Kohustused  
1.  Pool lubab teise poole juristil osutada oma territooriumil määratud õigusteenuseid tema 
päritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse alusel kooskõlas artiklitega SERVIN.2.2 [Turul epääs], 
SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine], SERVIN.3.2 [Turulepääs], SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine] ja 
SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid].  
2.  Kui pool (vastuvõttev jurisdiktsioon) nõuab teise poole juristilt lõike 1 kohaselt  määratud 
õigusteenuste osutamiseks registreerimist oma territooriumil, ei tohi sellise registreerimise nõuded 
ja kord:  
(a) olla ebasoodsamad kui need, mida kohaldatakse kolmanda riigi füüsilise isiku suhtes, kes 
osutab õigusteenuseid seoses kolmanda riigi õiguse või rahvusvahelise avaliku õigusega 
kolmanda riigi kutsenimetuse alusel vastuvõtva jurisdiktsiooni territooriumil; ning  
(b) tähendada nõuet või olla samaväärne nõudega omandada vastuvõtva jurisdiktsiooni 
õigusala kvalifikatsioon või saada luba oma kutse nimetuse kasutamiseks.  
3.  Lõiget 4 kohaldatakse lõike 1 kohaselt määratud õigusteenuste osutamise suhtes asutamise 
kaudu.  
4.  Pool lubab teise poole juriidilisel isikul asutada oma territooriumil filiaali, mille kaudu 
osutatakse määratud õigusteenuseid33 lõike 1 kohaselt, kooskõlas käesoleva jaotise 2. peatükis 
                                                            
32 Vahekohtu -, lepitus - ja vahendusteenused on vahekohtunikule, lepitajale või lepitajale esitatavate 
dokumentide ettevalmistamine ning ettevalmistamine nende ette ilmumiseks ja nende ette ilmumine 
vaidluses, mis on seotud õiguse kohaldamise ja tõlgendamiseg a. See ei hõlma vahekohtu -, lepitus - ja 
vahendusteenuseid vaidlustes, mis ei ole seotud õiguse kohaldamise ja tõlgendamisega ning mis kuuluvad 
juhtimiskonsultatsiooniteenuste alla. Samuti ei hõlma see tegutsemist vahekohtuniku, lepitaja või 
vahendajana. Al lkategooriana osutavad rahvusvahelised vahekohtu -, lepitus - või vahendusteenused samadele 
teenustele, kui vaidlus puudutab pooli kahest või enamast riigist.  
33 Suurema selguse huvides olgu märgitud, et käesoleva lõike kohaldamisel mõistetakse „määratud 
õigu steenuste“ all liidus pakutavate teenuste puhul  Ühendkuningriigi või mõne selle osa õigusega või 
rahvusvahelise avaliku õigusega (välja arvatud liidu õigus) seotud õigusteenuseid ning Ühendkuningriigis 
 
126 
 [Investeeringute liberaliseerimine] sätestatud tingimustega. See ei piira nõudeid, mille järgi 
nõutakse, et teatud protsentuaalsel osal ettevõtja aktsionäridest, omanikest, partneritest või 
juhtidest  oleks teatud kutsealane kvalifikatsioon või nad tegutseksid teatud kutsealal, nagu juristid 
või raamatupidajad.  
Artikkel SERVIN.5.50. Nõuetele mittevastavad meetmed  
1. Artiklit 5.49 [Kohustused] ei kohaldata järgmise suhtes:  
a) poole olemasolev mittevasta v meede järgmistel tasanditel:  
i) liidu puhul:  
A) liit, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] liidu loendis;  
B) liikmesriigi keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] liidu 
loendis;  
C)  liikmesriigi piirkondlik valit sus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] 
liidu loendis; või  
D) muu kui punktis  C osutatud kohalik omavalitsus ja  
ii) Ühendkuningriigi puhul:  
A) keskvalitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] Ühendkuningriigi 
loendis;  
B) piirkondlik valitsus, nagu on sätestatud lisas SERVIN -1 [Kehtivad meetmed] 
Ühendkuningriigi loendis; või  
C) kohalik omavalitsus;  
b) ükskõik millise punktis  a osutatud mittevastava meetme jätkamine või kiire pikendamine või  
c) käesoleva lõike punktides  a ja b osutatud mittevastavate meetmete muutmine niivõrd, 
kuivõrd muutmisega ei vähendata vahetult enne muutmist olemas olnud meetme vastavust 
artiklile SERVIN.5.49 [Kohustused].  
2.  Artiklit SERVIN.5.49 [Kohustused] ei kohaldata poole meetmete suhtes, mis on  kooskõlas 
lisas SERVIN -2 [Tulevased meetmed] loetletud sektorite, allsektorite või tegevuste suhtes 
kehtestatud reservatsioonide, tingimuste või kvalifikatsioonidega.  
3.  Käesolevat jagu kohaldatakse ilma, et see piiraks lisa SERVIN -4 [Lepingulised 
teenus eosutajad ja sõltumatud spetsialistid] kohaldamist.   
 
III JAOTIS. DIGIKAUB ANDUS  
1. peatükk. Üldsätted  
Artikkel DIGIT.1. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on hõlbustada digikaubandust, kõrvaldada elektrooniliste vahendite abil 
toimuva kaubanduse põhjendamat ud tõkked ning tagada ettevõtjatele ja tarbijatele avatud, 
turvaline ja usaldusväärne internetikeskkond.  
                                                                                                                                                                                         
pakutavate teenuste puhul liikmesriikide õigusega (väl ja arvatud liidu õigus) ja rahvusvahelise avaliku õigusega 
(välja arvatud liidu õigus) seotud õigusteenuseid.  
 
127 
 Artikkel DIGIT.2. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis mõjutavad elektrooniliste 
vahendite abil toimuvat kauband ust.  
2. Käesolevat jaotist ei kohaldata audiovisuaalteenuste suhtes.  
Artikkel DIGIT.3. Reguleerimisõigus  
Pooled kinnitavad veel kord reguleerimisõigust oma territooriumil, et saavutada õiguspärased 
poliitikaeesmärgid näiteks rahvatervise kaitse, sotsiaalt eenuste, riikliku hariduse, ohutuse, 
keskkonna, sealhulgas kliimamuutuste, avaliku kõlbluse, sotsiaal - või tarbijakaitse, eraelu 
puutumatuse ja andmekaitse või kultuurilise mitmekesisuse edendamise ja kaitse vallas.  
Artikkel DIGIT.4. Erandid  
Suurema selgus e huvides olgu märgitud, et käesolev jaotis ei keela pooltel võtta vastu või jätta 
kehtima meetmeid kooskõlas artikliga EXC.1 [Üldised erandid], artikliga EXC.4 [Julgeolekuerandid] ja 
artikliga SERVIN.5.39 [Usaldatavusnõuetega seotud erand] vastavas artikl is sätestatud avaliku huviga 
seotud põhjustel.  
Artikkel DIGIT.5. Mõisted  
1. Käesoleva jaotise suhtes kohaldatakse käesoleva rubriigi II  jaotise [Teenused ja 
investeeringud] artiklis SERVIN.1.2 [Mõisted] sätestatud määratlusi.  
2. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tarbija“ – füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat telekommunikatsiooniteenust muul kui 
kutsealasel eesmärgil;  
(b) „otseturundusteadaanne“ – igasugune ärireklaam, mille raames füüsiline või juriidiline isik 
edastab üldkasutatavat teleko mmunikatsiooniteenust kasutades reklaami otse kasutajale ning 
mis hõlmab vähemalt elektronpostisõnumeid ning tekst - ja multimeediasõnumeid;  
(c) „elektrooniline autentimine“ – elektrooniline protsess, mis võimaldab elektrooniliselt kindlaks 
teha:  
(i) füüsilise või juriidilise isiku või  
(ii) elektrooniliste andmete päritolu ja tervikluse;  
(d) „e-andmevahetusteenus“ – teenus, mis võimaldab edastada andmeid kolmandate isikute 
vahel elektrooniliselt ja tõendab edastatud andmete käitamist, sealhulgas andmete saatmist ja 
kättesaamist, ning kaitseb edastatud andmeid kadumise, varguse, kahjustamise või lubamatu 
muutmise eest;  
(e) „e-tempel“ – juriidilise isiku kasutatavad elektroonilised andmed, mis on lisatud muudele 
elektroonilistele andmetele või on nendega loogil iselt seotud, et tagada nende päritolu ja 
terviklus;  
 
128 
 (f) „e-allkiri“ – elektroonilised andmed, mis on lisatud muudele elektroonilistele andmetele või 
on nendega loogiliselt seotud ning  
(i) mida füüsiline isik kasutab selleks, et väljendada nõustumist seotud elek trooniliste 
andmetega, ning  
(ii) mis on nendega seotud elektrooniliste andmetega ühendatud nii, et igasugune 
edaspidine andmete muutmine on tuvastatav;  
(g) „elektrooniline ajatempel“ – elektroonilised andmed, mis seovad muud elektroonilised 
andmed kindla ajahetke ga ja tõendavad, et viimatinimetatud andmed olid sel ajahetkel 
olemas;  
(h) „elektrooniline usaldusteenus“ – elektrooniline teenus, mis hõlmab järgmist:  
(i) e-allkirjade, e -templite, e -ajatemplite, registreeritud e -andmevahetusteenuste ja 
nende teenustega seotud s ertifikaatide loomine, kontrollimine ja valideerimine;  
(ii) veebisaidi autentimise sertifikaatide loomine, kontrollimine ja valideerimine või  
(iii) e-allkirjade, e -templite või nende teenustega seotud sertifikaatide säilitamine;  
(i) „avaliku sektori teave“ – andmed, mi s kuuluvad mis tahes valitsustasandile ja valitsusvälistele 
asutustele mis tahes tasandi valitsustasandi delegeeritud volitusi kasutades, või mida nad 
valdavad;  
(j) „üldkasutatav telekommunikatsiooniteenus“ – üldsusele pakutav 
telekommunikatsiooniteenus;  
(k) „kasu taja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab üldkasutatavat 
telekommunikatsiooniteenust.  
2. peatükk. Andmeedastus ja isikuandmete kaitse  
Artikkel DIGIT.6. Piiriülene andmeedastus  
1. Pooled tegutsevad kindlalt selle nimel, et tagada piiriülene andmeeda stus, mis hõlbustab 
kaubandust digimajanduses. Selleks ei piira pool pooltevahelist piiriülest andmeedastust:  
(a) nõudes poole territooriumil andmetöötlusseadmete või võrguelementide kasutamist 
töötlemiseks, sealhulgas kehtestades kohustuse kasutada andmetöötl usseadmeid või 
võrguelemente, mis on lepinguosalise territooriumil sertifitseeritud või heaks kiidetud;  
(b) nõudes andmete säilitamiseks või töötlemiseks poole territooriumil andmete lokaliseerimist;  
(c) keelates säilitamise või töötlemise teise poole territoorium il või  
(d) tehes piiriülese andmeedastuse tingimuseks andmetöötlusseadmete või võrguelementide 
kasutamise poolte territooriumil või lokaliseerimise nõuded poolte territooriumil.  
2. Pooled jälgivad käesoleva sätte rakendamist ja hindavad selle toimimist kolme aasta jooksul 
alates käesoleva lepingu jõustumisest. Pool võib igal ajal teha teisele poolele ettepaneku vaadata 
läbi lõikes 1 loetletud piirangute loetelu. Kõnealune taotlus võetakse heasoovlikule kaalumisele.  
 
129 
 Artikkel DIGIT.7. Isikuandmete ja privaatsuse  kaitse  
1. Kumbki pool tunnistab, et isikutel on õigus isikuandmete ja privaatsuse kaitsele ning et 
sellega seotud kõrged standardid suurendavad usaldust digimajanduse vastu ja aitavad kaasa 
kaubanduse arengule.  
2. Ükski käesoleva lepingu säte ei takista poolel vastu võtmast või säilitamast isikuandmete ja 
eraelu puutumatuse kaitse meetmeid, sealhulgas seoses andmete piiriülese edastamisega, 
tingimusel et poole õiguses on edastatud andmete kaitseks ette nähtud vahendid, mis võimaldavad 
andmete edastamist üldkohal datavatel tingimustel34.  
3. Kumbki pool teavitab teist poolt lõikes 2 osutatud meetmest, mille ta võtab vastu või 
säilitab.  
3. peatükk. Erisätted  
Artikkel DIGIT.8. Elektroonilise edastuse suhtes kohaldatavad tollimaksud  
1. Elektroonilist edastust käsitatakse tee nuse osutamisena käesoleva rubriigi II  jaotise 
[Teenused ja investeeringud] tähenduses.  
2. Pooled ei kehtesta elektroonilisele edastusele tollimakse.  
Artikkel DIGIT.9. Eelneva loa puudumise põhimõte  
1. Pool ei nõua teenuse elektrooniliseks osutamiseks eelnevat l uba üksnes põhjusel, et teenust 
osutatakse internetis, ega võta vastu ega jäta kehtima ühtegi muud samaväärse toimega nõuet.  
Teenust osutatakse internetis, kui seda osutatakse elektrooniliselt ja pooled ei viibi üheaegselt kohal.  
2. Lõiget  1 ei kohaldata tel ekommunikatsiooniteenuste, ringhäälinguteenuste, 
hasartmänguteenuste, õigusalaste esindusteenuste ega notari või samaväärse kutseala teenuste 
suhtes, kui need on otseselt ja eriomaselt seotud avaliku võimu teostamisega.  
Artikkel DIGIT.10. Elektrooniline le pingute sõlmimine  
1. Kumbki pool tagab, et lepinguid võib sõlmida elektrooniliselt ning et tema õigusnormid ei loo 
takistusi elektrooniliste lepingute kasutamisele ning nende tõttu ei kaota lepingud õiguslikku mõju 
ega kehtivust üksnes põhjusel, et leping on sõlmitud elektrooniliselt.  
2. Lõiget  1 ei kohaldata järgmise suhtes:  
(a) ringhäälinguteenused;  
(b) hasartmänguteenused;  
(c) õigusalased esindusteenused;  
                                                            
34  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et „üldkohaldatavad tingimused“ viitavad objektiivselt 
sõnastatud tingimustele, mida kohaldatakse horiso ntaalselt määratlemata arvu ettevõtjate suhtes ja 
mis seega hõlmavad mitmeid olukordi ja juhtumeid.  
 
130 
 (d) notarite või samaväärsete kutsealade teenused, mis on otseselt ja eriomaselt seotud avaliku 
võimu teostamisega;  
(e) lepingud, mille sõlmimine eeldab isiklikku kohalolekut;  
 
(f) lepingud, millega kehtestatakse või antakse üle kinnisvaraga seotud õigused;  
(g) lepingud, mille puhul seaduse järgi on nõutav kohtute, ametiasutuste või avalikku võimu 
teostavate kutsealade esindajate k aasamine;  
(h) käendus - ja tagatislepingud, mille on sõlminud isikud, kes tegutsevad eesmärkidel, mis ei ole 
seotud nende kaubandus -, majandus - või kutsetegevusega, või  
(i) perekonnaõiguse või pärimisõigusega reguleeritavad lepingud.  
Artikkel DIGIT.11. E -autentimin e ja e -usaldusteenused  
1. Pool ei eita e -dokumendi, e -allkirja, e -templi või e -ajatempli ega e -registreeritud 
kättetoimetamisteenust kasutades saadetud ja saadud andmete õiguslikke tagajärgi ega nende 
kohtus tõendina vastuvõetavust üksnes sel põhjusel, et nee d on elektroonilisel kujul.  
2. Pool ei võta vastu ega jäta kehtima meetmeid:  
(a) millega keelatakse e -tehingu pooltel määrata vastastikku kindlaks oma tehingu jaoks sobivad 
elektroonilise autentimise meetodid, või  
(b) mille tulemusena e -tehingu pooltel ei ole võimali k õigus - ja haldusasutustele tõendada, et 
elektroonilise autentimise või elektroonilise usaldusteenuse kasutamine selles tehingus on 
kooskõlas kohaldatavate õiguslike nõuetega.  
3. Olenemata lõikest  2 võib pool nõuda, et teatava tehinguliigi puhul sertifitseer ib 
elektroonilise autentimise või usaldusteenuse meetodi tema õigusnormide kohaselt akrediteeritud 
asutus või et see peab vastama teatavatele toimimise standarditele, mis on objektiivsed, 
läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning mis on seotud üksnes asja omase tehinguliigi 
eriomadustega.  
Artikkel DIGIT.12. Lähtekoodi edastamine või sellele juurdepääs  
1. Pool ei nõua teise poole füüsilisele või juriidilisele isikule kuuluva tarkvara lähtekoodi 
edastamist ega sellele juurdepääsu.  
2. Suurema selguse huvides olgu m ärgitud, et:  
(a) artiklis DIGIT.4 [Erandid] osutatud üldisi erandeid, julgeolekuerandeid ja usaldatavusnõuetega 
seotud erandeid kohaldatakse poole meetmete suhtes, mis on vastu võetud või kehtima 
jäetud sertifitseerimismenetluse raames, ning  
(b) käesoleva artikli  lõiget  1 ei kohaldata teise poole füüsilise või juriidilise isiku poolt lähtekoodi 
vabatahtliku ärilisel alusel üleandmise või sellele juurdepääsu andmise suhtes, näiteks 
riigihanketehingu või vabalt läbiräägitud lepingu kontekstis.  
 
131 
 3. Ükski käesoleva artikl i säte ei mõjuta järgmist:  
(a) kohtu või halduskohtu või konkurentsiasutuse nõue, mis kehtestatakse poole 
konkurentsiõiguse normide kohaselt, et ennetada või heastada konkurentsi piiramist või 
moonutamist,  
(b) reguleeriva asutuse nõue, mis kehtestatakse veebikasutajate avalikku julgeolekut käsitlevate 
poole õigusnormide kohaselt ja millega nähakse ette loata avalikustamise vastased 
kaitsemeetmed;  
(c) intellektuaalomandi õiguste kaitset ja intellektuaalomandi õiguskaitse tagamist ning  
(d) poole õigust võtta meetme id kooskõlas WTO riigihankelepingu III  artikliga, mis on 
inkorporeeritud käesoleva rubriigi VI  jaotise [Riigihanked] artikliga PPROC.2. [WTO 
riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga hõlmatud 
hanked].  
Artikkel DIGIT.13. Tar bijate usaldus internetis  
1. Tunnistades vajadust suurendada tarbijate usaldust digikaubanduse vastu, võtab kumbki 
pool vastu või jätab kehtima meetmed, millega tagatakse e -kaubanduse tehingutes osalevate 
tarbijate tõhus kaitse, sealhulgas meetmed, millega:  
(a) keelustatakse pettused ja petturlikud äritavad;  
(b) kohustatakse kaupade ja teenuste pakkujaid tegutsema heas usus ja järgima ausaid äritavasid, 
sealhulgas keelates tarbijatelt tellimata kaupade ja teenuste eest tasu nõudmise;  
(c) kohustatakse kaupade ja teenuste p akkujaid, sealhulgas juhul, kui nad tegutsevad vahendajate 
kaudu, esitama tarbijatele selget ja põhjalikku teavet järgmise kohta: kauba või teenuse 
pakkuja isik ja kontaktandmed, asjaomane tehing, sealhulgas kauba või teenuse 
põhiomadused ja koguhind, mis sisaldab kõiki kohaldatavaid tasusid, ning kohaldatavad 
tarbijaõigused (vahendajate puhul hõlmab see ka kohustust võimaldada sellise teabe esitamist 
kauba tarnija või teenuse osutaja poolt), ning  
(d) tagatakse tarbijate juurdepääs õiguskaitsele nende õiguste r ikkumise korral, sealhulgas õigus 
kasutada õiguskaitsevahendeid, kui kauba või teenuse eest on tasutud, kuid kaupa ei tarnita 
või teenust ei osutata kokkulepitud viisil.  
2. Pooled tunnistavad vajadust anda oma tarbijakaitseasutustele või muudele asjaomastele 
asutustele piisavad volitused õigusnormide täitmise tagamiseks ning tagada nende asutuste vaheline 
koostöö, et kaitsta tarbijaid ja suurendada tarbijate usaldust internetis.  
Artikkel DIGIT.14. Soovimatud otseturundusteadaanded  
1.  Kumbki pool tagab, et kas utajaid kaitstakse tõhusalt soovimatute otseturundusteadaannete 
eest.  
2.  Kumbki pool tagab, et otseturundusteadaandeid ei saadeta füüsilistest isikutest kasutajatele, 
kui nad ei ole andnud kummagi poole õigusaktide kohast nõusolekut selliste teadaannete s aamiseks.  
 
132 
 3.  Olenemata lõikest  2 lubab pool füüsilistel või juriidilistel isikutel, kes on kogunud kõnealuse 
poole õigusaktides sätestatud tingimuste kohaselt kasutaja kontaktandmed seoses kaupade 
tarnimise või teenuste osutamisega, saata sellele kasutaja le otseturundusteadaandeid oma sarnaste 
kaupade või teenuste kohta.  
4.  Kumbki pool tagab, et otseturundusteadaanded on sellistena selgelt äratuntavad, neist 
nähtub selgelt, kelle nimel need saadetakse, ning need sisaldavad vajalikku teavet, mis võimaldab 
saajal nõuda nende saatmise lõpetamist tasuta ja mis tahes hetkel.  
5.  Kumbki pool tagab kasutajatele juurdepääsu õiguskaitsele selliste otseturundusteadaannete 
saatjate vastu, mis ei vasta lõigete 1 –4 kohaselt vastu võetud või kehtima jäetud meetmetele.  
Artikkel DIGIT.15. Avaliku sektori avaandmed  
1. Pooled tunnistavad, et üldsuse juurdepääsu hõlbustamine avaliku sektori teabele ning selle 
kasutamise hõlbustamine aitab soodustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, konkurentsivõimet, 
tootlikkust ja innovats iooni.  
2. Määral, mil pool otsustab anda üldsusele juurdepääsu avaliku sektori teabele, püüab ta 
võimaluste piires tagada, et see teave:  
(a) on vormingus, mis võimaldab seda hõlpsasti otsida, leida, kasutada, taaskasutada ja ümber 
jaotada;  
(b) on masinloetavas vormingus ja vormingus, mis võimaldab mitmemõõtmelist töötlust;  
(c) sisaldab kirjeldavaid metaandmeid, mis on võimalikult standardsed;  
(d) on tehtud kättesaadavaks usaldusväärsete, kasutajasõbralike ja vabalt kättesaadavate 
rakendusliideste kaudu;  
(e) on korrapäraselt  ajakohastatud;  
(f) ei kuulu diskrimineerivate või taaskasutamist tarbetult piiravate tingimuste kohaldamisalasse 
ja 
(g) on tehtud taaskasutamiseks kättesaadavaks täielikus kooskõlas poolte vastavate isikuandmete 
kaitse normidega.  
3. Pooled püüavad teha koostööd, et teha kindlaks viisid, kuidas kumbki pool saab suurendada 
juurdepääsu poole avalikustatud avaliku sektori teabele ja selle teabe kasutamist, et edendada ja 
luua ärivõimalusi lisaks avaliku sektori poolsele kasutusele.  
Artikkel DIGIT.16. Digikaubandusega seo tud koostöö regulatiivsetes küsimustes  
1. Pooled vahetavad regulatiivsete küsimuste kohta digikaubanduse valdkonnas teavet, mis 
käsitleb järgmist:  
(a) koostalitlusvõimeliste elektrooniliste usaldus - ja autentimisteenuste tunnustamine ja 
hõlbustamine;  
(b) otseturundus teadaannete kohtlemine;  
 
133 
 (c) tarbijakaitse ning  
(d) kõik muud digikaubanduse, sealhulgas kujunemisjärgus tehnoloogia, arengu seisukohast 
olulised küsimused.  
2. Lõiget 1 ei kohaldata poole isikuandmete ja privaatsuse kaitse normide ja kaitsemeetmete 
suhtes, sealhulgas isikuandmete piiriülese edastamise suhtes.  
Artikkel DIGIT.17.  Arvutiteenuste käsituslepe  
1. Pooled on kokku leppinud, et käesoleva rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] 
kohase teenuskaubanduse ja investeeringute liberaliseerimise eesmärgil käsitata kse arvutiteenuste 
ja nendega seotud teenustena järgmisi teenuseid, olenemata sellest, kas neid osutatakse võrgu, 
sealhulgas interneti kaudu:  
(a) konsulteerimine, kohandamine, strateegia, analüüsimine, kavandamine, kirjeldamine, 
projekteerimine, arendamine, p aigaldamine, käivitamine, ühildamine, katsetamine, silumine, 
ajakohastamine, kasutajatugi, tehniline abi või arvutite või arvutisüsteemide haldamine;  
(b) arvutiprogrammid ehk juhiste kogumid, mida on vaja arvutite tööks ja nendevaheliseks 
suhtluseks, ning arvu tiprogrammidega seotud konsulteerimine, strateegia, analüüsimine, 
plaanimine, kirjeldamine, projekteerimine, arendamine, paigaldamine, käivitamine, 
ühildamine, katsetamine, vigade kõrvaldamine, ajakohastamine, kohandamine, hooldamine, 
kasutajatugi, tehnili ne abi, haldamine ja arvutiprogrammide kasutamine;  
(c) andmetöötlus -, andmesalvestus -, andmehoiu - ja andmebaasiteenused;  
(d) kontoriseadmete, sealhulgas arvutite hooldus - ja remonditeenused ning  
(e) arvutiprogrammide, arvutite või arvutisüsteemidega seotud mujal nimetamata 
koolitusteenused klientide töötajatele.  
Suurema selguse huvides olgu märgitud, et arvutipõhiseid teenuseid ja nendega seotud teenuseid, 
välja arvatud lõikes 1 loetletud teenused, ei loeta iseenesest arvutiteenusteks ega nendega seotud 
teenusteks . 
 
IV JAOTIS. KAPITALI LIIKUMINE, MAKSED, Ü LEKANDED JA AJUTISED  KAITSEMEETMED  
Artikkel CAP.1. Eesmärgid  
Käesoleva jaotise eesmärk on võimaldada käesoleva lepingu alusel liberaliseeritud tehingutega 
seoses kapitali ja maksete vaba liikumist.  
Artikkel CAP.2.  Jooksevkonto  
Kumbki pool lubab vabalt konverteeritavas valuutas ja kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi 
põhikirjaga kõiki makseid ja ülekandeid, mis on seotud maksebilansi jooksevkonto tehingutega, mis 
kuuluvad käesoleva lepingu kohaldamisalasse.  
 
134 
 Artik kel CAP.3. Kapitali liikumine  
1. Kumbki pool lubab maksebilansi kapitali - ja finantskonto tehingute puhul kapitali vaba 
liikumist investeeringute ja muude tehingute liberaliseerimiseks, nagu on sätestatud käesoleva 
rubriigi II  jaotises [Teenused ja investe eringud].  
2. Pooled konsulteerivad teineteisega teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelevas 
kaubanduse erikomitees, et hõlbustada omavahelist kapitali liikumist eesmärgiga edendada 
kaubandust ja investeeringuid.  
Artikkel CAP.4. Kapitali liikumist, makseid või ülekandeid mõjutavad meetmed  
1. Artikleid CAP.2 [Jooksevkonto] ja CAP.3 [Kapitali liikumine] ei tõlgendata nii, nagu takistaksid 
need poolt kohaldamast oma õigusnorme, mis on seotud järgmisega:  
(a) pankrot, maksejõuetus või võlausaldajate õ iguste kaitse;  
(b) väärtpaberite või futuuride, optsioonide ja muude finantsinstrumentide emiteerimine, 
nendega kauplemine või tehingute tegemine;  
(c) finantsaruandlus või arvepidamine kapitali liikumise, maksete või ülekannete kohta, kui see on 
vajalik õiguskaits e- või finantsjärelevalveasutuste abistamiseks;  
(d) kuri- või väärteod, kelmused või pettused;  
(e) kohtu - või haldusmenetlustes tehtud ettekirjutuste või otsuste täitmise tagamine või  
(f) sotsiaalkindlustus, riiklikud pensioniskeemid või kohustuslikud säästuskeemid.  
2. Lõikes  1 osutatud õigusnorme ei kohaldata meelevaldselt ega diskrimineerivalt ning need ei 
tohi muul viisil kujutada endast kapitali liikumise, maksete või ülekannete varjatud  piiramist.  
Artikkel CAP.5. Ajutised kaitsemeetmed  
1. Erandlike asjaolude korral, kui  esinevad tõsised probleemid Euroopa Liidu majandus - ja 
rahaliidu toimimises, võib Euroopa Liit võtta vastu või jätta kehtima kapitali liikumise, maksete või 
ülekannetega seotud kaitsemeetmed ajavahemikuks, mis ei ületa kuut kuud.  
2. Lõikes  1 osutatud meetmed peavad piirduma rangelt vajalikuga.  
Artikkel CAP.6. Piirangud maksebilansi ja välisrahastamisega seotud raskuste korral  
1. Kui poolel tekivad tõsised maksebilansiraskused või välisrahastamisega seotud raskused või 
nende oht, võib ta võtta vastu või jä tta kehtima piiravaid meetmeid kapitali liikumise, maksete või 
ülekannete suhtes35.  
2. Lõikes  1 osutatud meetmed:  
                                                            
35   Suurema selguse huvides olgu märgitud, et tõsised maksebilansiraskused või välisrahastamisega 
seotud raskused või nende oht võivad muu hulgas olla tingi tud raha - või vahetuskursipoliitikaga seotud 
tõsistest raskustest või nende ohust.  
 
135 
 (a) peavad olema kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirjaga;  
(b) ei tohi olla ulatuslikumad, kui lõikes  1 kirjeldatud asjaoludel vajalik;  
(c) peavad olema ajutised ja need tuleb järk -järgult kõrvaldada, kui lõikes  1 kirjeldatud olukord 
paraneb;  
(d) ei tohi tekitada põhjendamatut kahju teise poole kaubanduslikele, majanduslikele ega 
finantshuvidele ning  
(e) ei tohi olla diskrimineerivad võrreldes nendega, mida võetakse kolmandate riikide suhtes 
samasuguses olukorras.  
3. Pooled võivad kaubavahetusega seoses võtta vastu või jätta kehtima piiravaid meetmeid, et 
kaitsta oma välisfinantspositsiooni või maksebilanssi. Need meetmed peavad olema kooskõlas 
1994.  aasta üldis e tolli - ja kaubanduskokkuleppega ning 1994.  aasta üldise tolli - ja 
kaubanduskokkuleppe maksebilansisätete käsitusleppega.  
4. Pooled võivad teenuskaubandusega seoses võtta vastu või jätta kehtima piiravaid meetmeid, 
et kaitsta oma välisfinantspositsiooni või maksebilanssi. Need meetmed peavad olema kooskõlas 
teenuskaubanduse üldlepingu XII  artikliga.  
5. Pool, kes jätab kehtima või võtab vastu lõigetes  1 ja 2 osutatud meetmed, teatab nendest 
viivitamata teisele poolele.  
6. Kui pool võtab vastu või jätab kehtima käes oleva artikli kohased piirangud, peavad pooled 
viivitamata konsultatsioone teenuste, investeeringute ja digikaubandusega tegelevas kaubanduse 
erikomitees, välja arvatud juhul, kui konsultatsioone peetakse muudel foorumitel. Komitee hindab 
meetmete võtmise tinginud maksebilansiraskusi või välisrahastamisega seotud raskusi, võttes 
arvesse järgmisi tegureid:  
(a) raskuste laad ja ulatus;  
(b) väline majandus - ja kaubanduskeskkond ning  
(c) võimalikud alternatiivsed parandusmeetmed.  
7. Lõike  6 kohastel konsultatsioonidel käs itletakse piiravate meetmete vastavust lõigetele  1 
ja 2. Aktsepteeritakse kõiki Rahvusvahelise Valuutafondi esitatud statistilisi või faktilisi andmeid, kui 
need on kättesaadavad, ning järelduste tegemisel võetakse arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 
hinna ngut asjaomase poole maksebilansile ja välisfinantspositsioonile.  
V JAOTIS. INTELLEKTU AALOMAND  
1. peatükk. Üldsätted  
Artikkel IP.1. Eesmärgid  
Käesoleva jaotise eesmärgid on:  
 
136 
 a) hõlbustada poolte vahel uuenduslike ja loovate toodete ja teenuste tootmist, pakkumist ja 
turustamist, vähendades sellise kaubanduse moonutusi ja takistusi ning aidates seeläbi kaasa 
kestlikumale ja kaasavamale majandusele, ning  
b) tagada intellektuaaloma ndi piisav ja tõhus kaitse ning selle õiguskaitse.  
Artikkel IP.2. Kohaldamisala  
1. Käesolev jaotis täiendab ja täpsustab kummagi poole õigusi ja kohustusi, mis tulenevad 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingust ja muudest rahvusvahelistest  lepingutest 
intellektuaalomandi valdkonnas, mille osalised nad on.  
2. Käesolev jaotis ei takista kumbagi poolt kehtestamast käesolevas jaotises nõutust 
ulatuslikumat intellektuaalomandi kaitset ja tagamast selle ulatuslikumat õiguskaitset, tingimusel et 
see ei ole käesoleva jaotisega vastuolus.  
Artikkel IP.3. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „Pariisi konventsioon“ – 20. märtsi 1883.  aasta tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon, 
viimati läbi vaadatud 14.  juulil 1967 Stockh olmis;  
b) „Berni konventsioon“ – 9. septembri 1886.  aasta Berni kirjandus - ja kunstiteoste kaitse 
konventsioon, läbi vaadatud 24.  juulil 1971 Pariisis ja muudetud 28.  septembril 1979;  
c) „Rooma konventsioon“ – teoste esitajate, fonogrammitootjate ja 
ringhäälinguorganisatsioonide kaitse rahvusvaheline konventsioon, koostatud 26.  oktoobril 
1961 Roomas;  
d) „WIPO“ – Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon;  
e) „intellektuaalomandi õigused“ – kõik intellektuaalomandi kategooriad, mis on hõlmatud 
käesoleva jaotise artiklitega IP.7 [Autorid] kuni IP.37 [Taimesortide kaitse] või 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu II  osa 1. –7. jaoga. 
Intellektuaalomandi kaitse hõlmab kaitset ebaausa konkurentsi eest, nagu on osutatud Pariisi 
konven tsiooni artiklis  10bis; 
f) „kodanik“ – asjaomase intellektuaalomandi õiguse puhul poole isik, kes vastab 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingus ja WIPO egiidi all sõlmitud ja 
hallatud mitmepoolsetes lepingutes (mille osaline pool on) sätes tatud kaitse saamise 
kriteeriumidele.   
Artikkel IP.4. Rahvusvahelised lepingud  
1. Pooled kinnitavad oma kindlat tahet järgida järgmisi rahvusvahelisi lepinguid, mille osalised 
nad on:  
a) intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping;  
b) Rooma konven tsioon;  
 
137 
 c) Berni konventsioon;  
d) WIPO autoriõiguse leping, vastu võetud 20.  detsembril 1996 Genfis;  
e) WIPO esituste ja fonogrammide leping, vastu võetud 20.  detsembril 1996 Genfis;  
f) märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokol l, vastu võetud 27.  juunil 
1989 Madridis, viimati muudetud 12.  novembril 2007;  
g) kaubamärgiõiguse leping, vastu võetud 27.  oktoobril 1994 Genfis;  
h) Marrakechi leping avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või 
muu trükikirja l ugemise puudega isikutele, vastu võetud 27.  juunil 2013 Marrakechis;  
i) tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise registreerimise Haagi kokkuleppe Genfi redaktsioon, 
vastu võetud 2. juulil 1999 Genfis.  
2. Kumbki pool teeb kõik mõistlikud jõupingutused, et ratif itseerida järgmised rahvusvahelised 
lepingud või et nendega ühineda:  
a) audiovisuaalsete esituste kaitse Pekingi leping, vastu võetud 24.  juunil 2012 Pekingis;  
b) kaubamärgiõiguse Singapuri leping, vastu võetud 27. märtsil 2006 Singapuris.  
Artikkel IP.5. Õiguste lõppemine  
Käesolev jaotis ei mõjuta poolte vabadust otsustada, kas ja millistel tingimustel kohaldatakse 
intellektuaalomandi õiguste lõppemist.  
Artikkel IP.6. Võrdne kohtlemine  
1. Kõikide käesoleva jaotisega hõlmatud intellektuaalomandi kategooriate p uhul kohtleb 
kumbki pool teise poole kodanikke intellektuaalomandi kaitse osas vähemalt sama soodsalt kui oma 
kodanikke, võttes vajaduse korral arvesse erandeid, mis on juba sätestatud vastavalt Pariisi 
konventsioonis, Berni konventsioonis, Rooma konventsi oonis ja mikrolülitusi käsitlevas 
intellektuaalomandi lepingus, mis sõlmiti 26.  mail 1989 Washingtonis. Teoste esitajate, 
fonogrammitootjate ning ringhäälinguorganisatsioonide puhul kehtib see kohustus ainult nende 
õiguste suhtes, mis on sätestatud käesole vas lepingus.  
2. Käesoleva artikli lõike  1 kohaldamisel hõlmab „kaitse“ küsimusi, mis mõjutavad 
intellektuaalomandi õiguste kättesaadavust, omandamist, ulatust, säilimist ja õiguskaitse tagamist, 
samuti küsimusi, mis mõjutavad käesolevas jaotises konkreetselt  käsitletud intellektuaalomandi 
õiguste kasutamist, sealhulgas meetmeid, mille eesmärk on vältida artiklis IP.16 [Tehniliste 
meetmete kaitse] osutatud tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmist, ning meetmeid, mis 
on seotud artiklis IP.17 [Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused] osutatud õiguste 
teostamist käsitleva teabega.  
3. Pool võib kasutada lõike  1 kohaselt lubatud erandeid seoses oma kohtu - ja 
haldusmenetlustega, sealhulgas nõuda, et teise poole kodanik määraks tema territooriumi l ametliku 
kohtudokumentide kättetoimetamise aadressi või nimetaks tema territooriumil esindaja, kui sellised 
erandid vastavad järgmistele tingimustele:  
 
138 
 a) need on vajalikud selleks, et tagada vastavus poole õigusnormidele, mis ei ole vastuolus 
käesoleva jaotisega, või  
b) neid ei kohaldata viisil, mis kujutaks endast kaubanduse varjatud piiramist.  
4. Lõiget  1 ei kohaldata WIPO egiidi all sõlmitud mitmepoolsete s lepingutes sätestatud 
menetluste suhtes, mis on seotud intellektuaalomandi õiguste omandamise või säilimisega.  
2. peatükk. Intellektuaalomandi õiguste normid  
1. jagu. Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused  
Artikkel IP.7. Autorid  
Kumbki pool annab autor itele ainuõiguse lubada või keelata:  
a) oma teoste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või osaliselt mis 
tahes viisil ja mis tahes vormis;  
b) oma teoste ja nende koopiate igasugust avalikku levitamist müügi teel või muul v iisil;  
c) oma teoste edastamist üldsusele kaabliga ja kaablita sidevahendite abil, sealhulgas nende 
teoste üldsusele kättesaadavaks tegemist nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud 
kohas ja ajal;  
d) oma teoste originaalide või koopiate renti mist üldsusele kaubanduslikul eesmärgil; kumbki 
pool võib sätestada, et käesolevat punkti ei kohaldata ehitiste või kunstiteoste suhtes.  
Artikkel IP.8. Esitajad  
Kumbki pool annab esitajatele ainuõiguse lubada või keelata:  
a) oma esitustest salvestiste teg emist;   
b) oma esituste salvestiste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või 
osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;  
c) oma esituste salvestiste üldsusele levitamist müügi teel või muul viisil;  
d) oma esituste salv estiste üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablita sidevahendite 
abil nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;  
e) oma esituste ülekandmist ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamist üldsusele, 
välja a rvatud juhul, kui esitus ise on juba ülekantav esitus või kui see on tehtud salvestise 
põhjal;  
f) oma esituste salvestiste rentimist üldsusele ärilisel eesmärgil.  
Artikkel IP.9. Fonogrammitootjad  
Kumbki pool annab fonogrammitootjatele ainuõiguse lubada või keelata:  
 
139 
 a) oma fonogrammide otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna või 
osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;  
b) oma fonogrammide, sealhulgas nende koopia te üldsusele levitamist müügi teel või muul viisil;   
c) oma fonogrammide üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablita sidevahendite abil 
nii, et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja ajal;   
d) oma fonogrammide rentimist üldsuse le kaubanduslikul eesmärgil.  
Artikkel IP.10. Ringhäälinguorganisatsioonid  
Kumbki pool annab ringhäälinguorganisatsioonide ainuõiguse lubada või keelata:  
a) oma saadete salvestiste tegemist, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel - või 
kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;  
b) oma saadete salvestiste otsest või kaudset, ajutist või alalist reprodutseerimist tervikuna võ i 
osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse 
kaabel - või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;  
c) oma saadete salvestiste üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabliga või kaablit a sidevahendite 
abil, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel - või kaablita sidevahendite, 
sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu, nii et üksikisikud pääsevad neile ligi enda valitud kohas ja 
ajal;   
d) oma saadete salvestiste, sealhulgas ne nde koopiate üldsusele levitamist müügi teel või muul 
viisil, olenemata sellest, kas neid saateid edastatakse kaabel - või kaablita sidevahendite, 
sealhulgas kaabli või satelliidi kaudu;  
e) oma saadete taasedastamist kaablita sidevahendite abil ja oma saad ete edastamist üldsusele, 
kui selline edastamine toimub kohas, kuhu pääsuks nõutakse üldsuselt sisenemistasu.  
Artikkel IP.11. Kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele ülekandmine ja 
edastamine  
1. Kumbki pool näeb ette õiguse, et kasutaja m aksab esitajatele ja fonogrammitootjatele 
ühekordset õiglast tasu, kui kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise 
fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse üldsusele ülekandmiseks või edastamiseks.  
2. Kumbki pool tagab, et see ühekordne õiglane  tasu jagatakse asjaomaste esitajate ja 
fonogrammitootjate vahel. Kumbki pool võib kehtestada õigusnormid, millega fonogrammide 
esitajate ja tootjate vahelise kokkuleppe puudumise korral nähakse ette tingimused, mille kohaselt 
fonogrammide esitajad ja toot jad jagavad omavahel kõnealuse ühekordse õiglase tasu.  
3. Kumbki pool võib anda esitajatele ja fonogrammitootjatele ulatuslikumad õigused seoses 
kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud fonogrammide üldsusele ülekandmise ja edastamisega.   
Artikkel IP.12. Kaitse  kehtivuse tähtaeg  
1. Teose autori õigused kehtivad autori eluajal ja 70  aastat pärast autori surma, olenemata 
kuupäevast, mil teos õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehakse.  
 
140 
 2. Lõike 1 rakendamiseks võib kumbki pool võib näha ette erieeskirjad sõnalist osa  hõlmava 
muusikateose, mitme autori loodud teoste ning kinematograafiliste või audiovisuaalsete teose kaitse 
kehtivuse tähtaja arvutamise kohta. Kumbki pool võib näha ette erieeskirjad anonüümsete või 
pseudonüümi all loodud teoste kaitse kehtivuse tähtaja arvutamise kohta.  
3. Ringhäälinguorganisatsioonide õiguste kehtivuse tähtaeg lõpeb 50  aastat pärast 
ringhäälingusaate esmakordset edastamist kaabel - või kaablita sidevahendite, sealhulgas kaabli või 
satelliidi kaudu.  
4. Esitajate õigused esituste puhul, mis ei ole fonogrammid, kaotavad kehtivuse 50 aastat 
pärast esituse salvestuse kuupäeva, või kui esitus on selle aja jooksul õiguspäraselt avaldatud või 
õiguspäraselt üldsusele edastatud, 50 aastat pärast esimese sellise avaldamise või üldsusele 
edastamise kuupäe va, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.  
5. Esitajate õigused fonogrammile salvestatud esituse puhul kaotavad kehtivuse 50 aastat 
pärast esituse salvestuse kuupäeva, või kui esitus on selle aja jooksul õiguspäraselt avaldatud või 
õiguspäraselt üldsusel e edastatud, 70 aastat pärast esimese sellise avaldamise või üldsusele 
edastamise kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.  
6. Fonogrammitootjate õiguste kaitse kaotab kehtivuse 50 aastat pärast salvestise tegemist või 
kui see on selle aja jooksul  üldsusele õiguspäraselt avaldatud, siis 70 aastat pärast avaldamist. Kui 
teost ei ole õiguspäraselt avaldatud ning fonogramm on selle tähtaja jooksul õiguspäraselt üldsusele 
edastatud, kehtib kaitse 70 aastat pärast esimese õiguspärase üldsusele edastamis e kuupäeva. 
Kumbki pool võib näha ette tõhusad meetmed, et tagada 20 kaitseaasta jooksul pärast 50 -aastast 
perioodi teenitud kasumi õiglane jaotamine esitajate ja fonogrammitootjate vahel.  
7. Käesolevas artiklis sätestatud tähtaegu arvestatakse nende aluseks  oleva sündmuse 
toimumise aastale järgneva aasta esimesest jaanuarist.  
8. Kumbki pool võib ette näha käesolevas artiklis sätestatust pikemad kaitse kehtivuse 
tähtajad.  
Artikkel IP.13. Edasimüügiõigus  
1. Kumbki pool näeb ette, et algupärase maalikunsti - või graafikateose või skulptuurteose 
autoril on võõrandamatu ja juba ette võõrandamatu õigusena edasimüügiõigus, mis on määratletud 
kui õigus saada pärast teose esmast üleandmist autori poolt müügihinnal põ hinevat autoritasu teose 
igakordse müügi puhul.  
2. Lõikes  1 nimetatud õigust kohaldatakse kõikide müügitehingute suhtes, milles müüjate, 
ostjate või vahendajatena osalevad elukutselised kunstiturul tegutsejad, näiteks oksjonikorraldajad, 
kunstigaleriid ja ku nstiteoste vahendajad üldiselt.  
3. Kumbki pool võib sätestada, et lõikes  1 osutatud õigust ei kohaldata edasimüügi suhtes, kui 
müüja on teose omandanud otse autorilt vähem kui kolm aastat enne edasimüüki ning 
edasimüügihind ei ületa teatavat miinimumsummat.  
4. Tasude suurus ja kogumise kord nähakse ette kummagi poole õigusnormidega.  
 
141 
 Artikkel IP.14. Õiguste kollektiivne teostamine  
1. Pooled edendavad koostööd oma vastavate kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel, 
et soodustada teoste ja muu kaitstud materja li kättesaadavust oma territooriumil ning teoste või 
muu kaitstud materjali kasutamisega seotud õigustest saadava tulu ülekandmist asjaomaste 
kollektiivse esindamise organisatsioonide vahel.  
2. Pooled edendavad kollektiivse esindamise organisatsioonide läbip aistvust, eelkõige seoses 
õigustest saadava tulu kogumisega, selle tulu suhtes kohaldatavate mahaarvamistega, selle tulu 
kasutamisega, jaotamispõhimõtetega ja repertuaariga.  
3. Pooled püüavad hõlbustada oma vastavate kollektiivse esindamise organisatsioonide 
vaheliste selliste kokkulepete sõlmimist, mis käsitlevad nende õiguste omajate mittediskrimineerivat 
kohtlemist, kelle õigusi need organisatsioonid esinduslepingute alusel teostavad.  
4. Pooled teevad koostööd, et toetada oma territooriumil asutatud kollektiiv se esindamise 
organisatsioone, kes esindamislepingu alusel esindavad teist kollektiivse esindamise organisatsiooni, 
mis on asutatud teise poole territooriumil, eesmärgiga tagada, et nad esindatavale kollektiivse 
esindamise organisatsioonile võlgnetavad sum mad täpselt, korrapäraselt ja hoolikalt maksavad ning 
esitavad esindatavale kollektiivse esindamise organisatsioonile teavet õigustest saadava tulu summa 
kohta, mis on tema nimel kogutud, ja võimalike sellest tulust tehtud mahaarvamiste kohta.  
Artikkel IP .15. Erandid ja piirangud  
Kumbki pool näeb artiklis IP.7 [Autorid] kuni artiklis IP.11 [Kaubanduslikel eesmärkidel avaldatud 
fonogrammide üldsusele ülekandmine ja edastamine] sätestatud õiguste piiranguid või erandeid 
ette üksnes teatavatel erijuhtudel, mi s ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase 
kasutamisega ega mõjuta põhjendamatult õiguste omajate õiguspäraseid huve.  
Artikkel IP.16. Tehniliste meetmete kaitse  
1. Kumbki pool tagab piisava õiguskaitse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmi se 
vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või põhjendatult peab olema teadlik, et tema tegu 
taotleb sellist eesmärki. Kumbki pool võib näha ette tehniliste meetmete õiguskaitse erikorra 
arvutiprogrammide kaitseks.  
2. Kumbki pool tagab piisava õiguskaits e selliste seadmete, toodete või komponentide 
tootmise, impordi, tarnimise, müügi, rentimise, müügi või rentimise eesmärgil reklaamimise või 
kaubanduslikul eesmärgil omamise ning selliste teenuste osutamise vastu,  
a) mida edendatakse, reklaamitakse või turustatakse tõhusatest tehnilistest meetmetest 
kõrvalehoidmiseks  
b) millel puudub muu kaubanduslikult oluline eesmärk peale tõhusatest tehnilistest meetmetest 
kõrvalehoidmise või  
c) mis on kavandatud, toodetud, kohandatud või teostatud peamiselt selleks, et võimaldada või 
hõlbustada tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmist.  
3. Käesoleva jao kohaldamisel tähendab mõiste „tehnilised meetmed“ tehnoloogiat, seadet või 
komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste v õi muu 
materjaliga seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste omaja ei ole 
 
142 
 käesoleva jao kohaselt luba andnud. Tehnilised meetmed on tõhusad juhul, kui õiguste omajad 
kontrollivad kaitstud teose või muu materjali kasutamist kait se eesmärki täitva juurdepääsukontrolli 
või kaitseprotsessi abil, näiteks teose või muu objekti krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil 
muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil.  
4. Olenemata käesoleva artikli lõikes  1 sätestatud õiguskaitsest võib pool võtta vajaduse korral 
asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesoleva artikli kohaselt ette nähtud piisav õiguskaitse 
tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu ei takista artikli IP.15 [Erandid ja 
piirangud] kohaselt ette nähtud eranditest  või piirangutest kasusaajatel selliste erandite või 
piirangute kasutamist.  
Artikkel IP.17. Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused  
1. Kumbki pool näeb ette piisava õiguskaitse isiku vastu, kes teadlikult ilma loata teeb järgmist:  
a) eemaldab õiguste teostamist käsitleva elektroonilise teabe või muudab seda;  
b) levitab, impordib levitamise eesmärgil, kannab üle, edastab üldsusele või teeb üldsusele 
kättesaadavaks käesoleva jao kohaselt kaitstud teoseid või muud materjali, millelt on l oata 
eemaldatud elektrooniline õiguste teostamist käsitlev teave või millel seda teavet on 
muudetud,  
kui see isik on või põhjendatult peab olema teadlik, et ta selliselt tegutsedes põhjustab, võimaldab, 
hõlbustab või varjab poole õigusaktides sätestatud a utoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste 
rikkumist.  
2. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „õiguste teostamist käsitlev teave“ õiguste omajate 
esitatud teavet, mis identifitseerib käesolevas artiklis osutatud teose või muu materjali ja autori või 
mis t ahes muu õiguste omaja, või teavet teose või muu materjali kasutamise tingimuste kohta, 
samuti mis tahes numbreid või koode, mis sellist teavet esindavad.  
3. Lõiget  2 kohaldatakse juhul, kui mõni neist teabeelementidest on lisatud käesolevas artiklis 
osutatu d teose või muu materjali koopiale või esitatakse seoses selle edastamisega üldsusele.  
2. jagu. Kaubamärgid  
Artikkel IP.18. Kaubamärkide klassifitseerimine  
Kumbki pool rakendab kaubamärkide klassifitseerimise süsteemi, mis on kooskõlas 15.  juuni 
1957.  aasta märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni 
Nizza kokkuleppega selle kehtivas sõnastuses.  
Artikkel IP.19. Tähised, millest kaubamärk võib koosneda  
Kaubamärgi võivad moodustada mis tahes tähised, eelkõige sõn ad, sealhulgas isikunimed, või 
kujutised, tähed, numbrid, värvid, kauba või selle pakendi kuju, või helid, tingimusel et:  
a) selliste tähiste põhjal on võimalik eristada ühe ettevõtja kaupu või teenuseid teiste ettevõtjate 
omadest ning  
b) selliseid tähise id on võimalik esitada poole kaubamärgiregistris viisil, mis võimaldab pädevatel 
asutustel ja üldsusel määrata kindlaks kaubamärgi omanikule antud kaitse selge ja täpse sisu.  
 
143 
 Artikkel IP.20. Kaubamärgiga kaasnevad õigused  
1. Kumbki pool näeb ette, et kaubamä rgi registreerimine annab kaubamärgi omanikule selle 
kasutamise ainuõiguse. Omanikul on õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid kasutamast 
kaubandustegevuse käigus ilma omaniku nõusolekuta järgmist:  
a) registreeritud kaubamärgiga identset tähist kaupade või teenuste puhul, mis on identsed 
nendega, mille jaoks kaubamärk on registreeritud;  
b) mis tahes tähist, mille identsuse või sarnasuse tõttu registreeritud kaubamärgiga ning selle 
kaubamärgi ja tähisega hõlmatud kaupade või teenuste identsuse või sarnas use tõttu on 
tõenäoline, et üldsus võib need omavahel segi ajada, mis hõlmab ka tõenäosust, et tähist 
seostatakse registreeritud kaubamärgiga.  
2. Registreeritud kaubamärgi omanikul on õigus takistada kõiki kolmandaid isikuid toomast 
kaubandustegevuse käigus kaupu selle poole territooriumile, kus kaubamärk on registreeritud, ilma 
et neid seal vabasse ringlusse lubataks, kui sellised kaubad, sealhulgas pakendid, pärinevad muudest 
riikidest või teise poole territooriumilt ja kannavad ilma loata kaubamärki, mis o n identne selliste 
kaupade jaoks registreeritud kaubamärgiga või mida ei ole võimalik olulistes aspektides kõnealusest 
kaubamärgist eristada.  
3. Kaubamärgi omaniku õigus, mis tuleneb lõikest  2, aegub, kui kauba deklarant või valdaja 
esitab registreeritud kau bamärgi rikkumise tuvastamise menetluse käigus tõendid selle kohta, et 
registreeritud kaubamärgi omanikul ei ole õigust keelata kauba turuleviimist lõppsihtriigis.   
Artikkel IP.21. Registreerimismenetlus  
1. Kumbki pool näeb ette kaubamärkide registreerimise süsteemi, mille raames kõik asjaomase 
kaubamärgiasutuse tehtud lõplikud negatiivsed otsused, sealhulgas osalise keeldumise kohta, on 
nõuetekohaselt põhjendatud ja need võib edasi kaevata ning need teatatakse asjaomasele isikule 
kirjalikult.   
2. Kumbki pool näeb kolmandatele isikutele ette võimaluse vaidlustada kaubamärgitaotlusi või 
vajaduse korral kaubamärkide registreeringuid. Vaidlustamismenetlus peab olema võistlev.  
3. Kumbki pool tagab üldsusele kättesaadava kaubamärgitaotluste ja kaubamärkide  
registreeringute elektroonilise andmebaasi olemasolu.  
4. Kumbki pool teeb kõik endast oleneva, et luua kaubamärkide elektroonilise taotlemise ja 
menetlemise, registreerimise ja haldamise süsteem.  
Artikkel IP.22. Üldtuntud kaubamärgid  
Pariisi konventsiooni artiklis 6 bis ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu 
artikli  16 lõigetes  2 ja 3 osutatud üldtuntud kaubamärkide kaitse tagamiseks kohaldab kumbki pool 
üldtuntud kaubamärkide kaitset käsitlevaid sätteid käsitlevat ühissoovitust, mille P ariisi Liidu 
assamblee ja WIPO peaassamblee võtsid vastu 20. –29. septembril 1999 toimunud WIPO 
liikmesriikide assambleede 34.  istungjärgul.  
 
144 
 Artikkel IP.23. Erandid kaubamärgiga kaasnevatest õigustest  
1. Kumbki pool näeb ette piiratud erandid kaubamärgiga ant avatest õigustest, näiteks 
kirjeldavate terminite, sealhulgas geograafiliste tähiste õiglase kasutamise, ning võib ette näha muid 
piiratud erandeid, tingimusel et selliste erandite puhul võetakse arvesse kaubamärgi omaniku ja 
kolmandate isikute õigustatud huve.  
2. Kaubamärk ei anna selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada 
kaubandustegevuse käigus:  
a) kolmanda isiku nime või aadressi, kui kolmas isik on füüsiline isik;  
b) märke või tähiseid, mis näitavad sorti, kvaliteeti, kvantiteeti, sihtot starvet, väärtust, 
geograafilist päritolu, kauba tootmise või teenuse osutamise aega või muid kauba või teenuse 
omadusi; ega  
c) kaubamärki, mille eesmärk on identifitseerida kaupu või teenuseid või viidata neile kui selle 
kaubamärgi omaniku kaupadele või t eenustele, eelkõige juhul, kui selle kaubamärgi 
kasutamine on vajalik kauba või teenuse sihtotstarbele osutamiseks, eelkõige lisaseadmete või 
varuosadena;  
tingimusel, et kolmas isik kasutab neid kooskõlas ausa tööstus - või kaubandustavaga.  
3. Kaubamärk ei an na selle omanikule õigust keelata kolmandal isikul kasutada 
kaubandustegevuse käigus varasemat õigust, mis kehtib ainult konkreetses paikkonnas, kui seda 
õigust tunnustatakse kõnealuse poole õigusaktidega, ja kasutatakse selle territooriumi piires, kus 
seda tunnustatakse.  
Artikkel IP.24. Kehtetuks tunnistamise alused  
1. Kumbki pool näeb ette, et kaubamärgi võib tunnistada kehtetuks, kui seda ei ole viie 
järjestikuse aasta jooksul poole asjaomasel territooriumil kasutatud kaubamärgi omaniku poolt või 
omaniku n õusolekul kaupade või teenuste puhul, mille jaoks see registreeriti, ja kasutamatajätmisel 
ei ole mõistlikke põhjendusi.  
2. Kumbki pool näeb samuti ette, et  kaubamärgi võib tunnistada kehtetuks, kui seda ei ole viie 
järjestikuse aasta jooksul pärast registree rimismenetluse lõppemise kuupäeva  asjaomasel 
territooriumil kasutatud kaubamärgi omaniku poolt või omaniku nõusolekul kaupade või teenuste 
puhul, mille jaoks see registreeriti, ja kasutamatajätmisel ei ole mõistlikke põhjendusi.  
3. Keegi ei või siiski taotled a kaubamärgi omaniku õiguste kehtetuks tunnistamist, kui 
kaubamärgi tegelik kasutamine algas või jätkus viie aasta pikkuse ajavahemiku  lõpu ja kaubamärgi 
kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise vahelisel ajal. Kasutamise algus või jätkumine kolme kuu 
jooksul enne kehtetuks tunnistamise taotluse esitamist, kui see algas kõige varem mittekasutuse viie 
järjestikuse aasta pikkuse ajavahemiku lõppedes, jäetakse siiski tähelepanuta, kui ettevalmistusi 
kasutuse alustamiseks või jätkamiseks hakati tegema alles pä rast seda, kui omanik sai teada 
kehtetuks tunnistamise taotluse esitamise võimalusest.  
4. Kaubamärgi võib kehtetuks tunnistada ka juhul, kui pärast selle registreerimise kuupäeva:  
a) kaubamärgiomaniku tegevuse või tegevusetuse tagajärjel on see kaubanduses m uutunud selle 
kauba või teenuse üldnimetuseks, mille jaoks see on registreeritud;  
 
145 
 b) kaubamärgi kasutamine selle omaniku poolt või omaniku nõusolekul kaupade või teenuste 
puhul, mille jaoks see on registreeritud, võib üldsust eksitada eelkõige nende kaupa de või 
teenuste laadi, kvaliteedi või geograafilise päritolu osas.  
Artikkel IP.25. Õigus keelata ettevalmistavad tegevused seoses pakendi või muude vahendite 
kasutamisega  
Kui on olemas oht, et pakendit, märgistusi, silte, turva - või autentimiselemente või  -seadmeid või 
muid vahendeid, millele kaubamärk on kantud, võidakse kasutada seoses kaupade ja teenustega, 
ning nende kaupade ja teenustega seotud kasutamise korral võidakse rikkuda kaubamärgi omaniku 
õigusi, on kõnealuse kaubamärgi omanikul õigus keelata  järgmisi toiminguid, kui need tehakse 
äritegevuse käigus:  
a) kaubamärgiga identse või sarnase tähise kandmine pakendile, siltidele, märgistustele, turva - 
või autentimiselementidele või -seadmetele või muudele vahenditele, millele kaubamärgi saab 
kanda, võ i 
b) pakendi, märgistuste, siltide, turva - või autentimiselementide või -seadmete või muude 
selliste vahendite, millele kaubamärk on kantud, pakkumine, turuleviimine või ladustamine 
nimetatud otstarbel või importimine või eksportimine.  
Artikkel IP.26. Paha usksed taotlused  
Kaubamärki peab olema võimalik tunnistada kehtetuks, kui taotleja esitas kaubamärgi 
registreerimise taotluse pahauskselt. Kumbki pool võib ette näha, et sellist kaubamärki ei 
registreerita.  
3. jagu. Disain  
Artikkel IP.27. Registreeritud disainilahenduste kaitse  
1. Kumbki pool näeb ette uudsete või originaalsete sõltumatult loodud disainilahenduste 
kaitse. Kõnealune kaitse tagatakse registreerimisega ja see annab disainilahenduste omanikele 
ainuõigused kooskõlas käesoleva jaoga.   
Käesoleva a rtikli kohaldamisel võib pool eristatavat disainilahendust käsitada originaalse 
disainilahendusena.  
2. Registreeritud disainilahenduse omanikul on õigus takistada kolmandaid isikuid, kellel 
puudub omaniku nõusolek, vähemalt valmistamast, müügiks pakkumast, m üümast, importimast, 
eksportimast ja ladustamast toodet, mis kannab või sisaldab kaitstud disainilahendust, või 
kasutamast tooteid, mis kannavad või sisaldavad kaitstud disainilahendust, kui selline tegevus 
toimub kaubanduslikul eesmärgil.  
3. Disainilahendus , mida on kasutatud või mis sisaldub mitmeosalise toote koostisosaks olevas 
tootes, loetakse uudseks ja originaalseks:  
a) kui koostisosa on pärast mitmeosalisse tootesse paigutamist toote tavapärasel kasutamisel 
nähtav ning  
b) määral, mil need koostisosa  nähtavad omadused vastavad uudseks ja originaalseks 
tunnistamise tingimustele.  
 
146 
 4. Lõike  3 punkti  a kohaldamisel tähendab „tavapärane kasutamine“ kasutamist lõppkasutaja 
poolt, välja arvatud hooldus -, teenindus - või parandustööd.  
Artikkel IP.28. Kaitse kest us 
Registreeritud disainilahenduste kaitse kestus, sealhulgas koos registreeritud disainilahenduse kaitse 
pikendamisega, on kokku 25  aastat alates taotluse esitamise kuupäevast36. 
Artikkel IP.29. Registreerimata disainilahenduste kaitse  
1. Kumbki pool annab re gistreerimata disainilahenduse omanikule õiguse takistada 
registreerimata disainilahenduse kasutamist kolmanda isiku poolt ilma omaniku nõusolekuta üksnes 
juhul, kui vaidlusalune kasutus tuleneb registreerimata disainilahenduse kopeerimisest poole 
territoo riumil37. Selline kasutus hõlmab vähemalt toote müügiks pakkumist, turuleviimist, importi või 
eksporti.  
2. Registreerimata disainilahenduse kaitse kestus on vähemalt kolm aastat alates kuupäevast, 
mil disainilahendus asjaomase poole territooriumil esimest kor da üldsusele kättesaadavaks tehti.  
Artikkel IP.30. Erandid  
1. Kumbki pool võib ette näha piiratud erandeid disainilahenduste, sealhulgas registreerimata 
disainilahenduste kaitsest, tingimusel et sellised erandid ei ole põhjendamatult vastuolus 
disainilahendu ste tavapärase kasutamisega ega kahjusta põhjendamatult disainilahenduse omaniku 
õigustatud huve, võttes arvesse kolmandate isikute õigustatud huve.  
2. Kaitse ei laiene disainilahendustele, mis tulenevad üksnes tehnilistest või funktsionaalsetest 
kaalutluste st. Disainilahenduse kaitse ei laiene toote välisomadustele, mida tuleb täpselt sama kuju 
ja suurusega reprodutseerida selleks, et toodet, milles disainilahendus sisaldub või millel seda on 
kasutatud, saaks mehaaniliselt ühendada teise tootega või paigutad a selle sisse, ümber või külge nii, 
et kumbki toode saaks täita oma otstarvet.  
3. Erandina lõikest  2 laieneb disainilahenduse kaitse kooskõlas artikli IP.27 [Registreeritud 
disainilahenduste kaitse] lõikes  1 sätestatud tingimustega lahendusele, mille eesmärk  on võimaldada 
mitme vastastikku vahetatava toote monteerimist või ühendamist moodulsüsteemi raames.  
Artikkel IP.31. Seos autoriõigusega  
Kumbki pool tagab, et disainilahendused, sealhulgas registreerimata disainilahendused, on 
kaitsekõlblikud ka poole aut oriõiguse normide alusel alates kuupäevast, mil disainilahendus loodi või 
mis tahes kujul fikseeriti. Sellise kaitse ulatuse ja kaitse andmise tingimused, sealhulgas nõutava 
algupärasuse taseme määrab asjaomane pool.  
4. jagu. Patendid  
                                                            
36  Kumbki pool võib määrata taotluse esitamise kuupäeva kindlaks vastavalt oma õigusnormidele.  
37 Käesolevat jagu ei kohaldata kaitse suhtes, mida Ühendkuningriigis tuntakse disainilahenduse õigusena (i.k. 
design right ). 
 
147 
 Artikkel IP.32. Pate ndid ja rahvatervis  
1. Pooled tunnistavad 14.  novembril 2001 WTO ministrite konverentsil Dohas vastu võetud 
intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu ja rahvatervise deklaratsiooni (edaspidi 
„Doha deklaratsioon“) tähtsust. Pooled tagavad käesolevas jaotises sätestat ud õiguste ja kohustuste 
tõlgendamisel ning rakendamisel kooskõla Doha deklaratsiooniga.  
2. Kumbki pool rakendab intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artiklit 
31bis ning sellega seotud lisa ja liidet.  
Artikkel IP.33. Ravimi ja taimekaitsevahendi patendiga kaasneva kaitse perioodi pikendamine  
1. Pooled tunnistavad, et nende territooriumil patendiga kaitstavate ravimite ja 
taimekaitsevahendite38 suhtes võib enne nende vastavatele turgudele viimist kohaldada halduslikku 
loamenetlust. P ooled tunnistavad, et patendiga antava kaitse periood võib lüheneda selle 
ajavahemiku võrra, mis jääb toote patenditaotluse esitamise ja tootele asjakohaste õigusaktide 
alusel turule viimiseks esimese loa andmise vahele.  
2. Kumbki pool näeb kooskõlas oma õig usnormidega ette täiendava kaitse tootele, mis on 
kaitstud patendiga ja mille suhtes on kohaldatud lõikes  1 osutatud halduslikku loamenetlust, et 
hüvitada patendi omanikule tõhusa patendikaitse vähenemine. Täiendava kaitse andmise 
tingimused, sealhulgas ka itse kestus, määratakse kindlaks poole õigusnormide kohaselt.  
3. Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendab ravim:  
a)  ainet või ainete kombinatsiooni, mis on ette nähtud inimeste või loomade haiguste raviks või 
ennetamiseks, või  
b)  ainet või ainete kombinats iooni, mida võib kasutada või manustada inimeste või loomade 
füsioloogilise talitluse taastamiseks, parandamiseks või modifitseerimiseks farmakoloogilise, 
immunoloogilise või ainevahetusliku toime avaldamise teel või meditsiiniliseks 
diagnoosimiseks.  
5. jagu. Avalikustamata teabe kaitse  
Artikkel IP.34. Ärisaladuste kaitse  
1. Kumbki pool näeb ette asjakohased tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid, mida 
ärisaladuse omaja saab kasutada, et takistada ärisaladuse omandamist, kasutamist või avaldamist 
ausate  äritavadega vastuolus oleval viisil ning et saada selle eest hüvitist.   
2. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
a) „ärisaladus“ – teave, mis vastab kõigile järgmistele nõuetele:  
i) see on saladus selles tähenduses, et see ei ole kogumis või üksik osade täpses 
paigutuses ja kokkupanus üldteada või kergesti kättesaadav nende ringkondade 
isikutele, kes tavaliselt kõnesolevat laadi teabega tegelevad;  
                                                            
38  Käesoleva jaotise kohaldamisel määratleb kumbki pool mõiste „taimekaitsevahend“ oma asjaomastes 
õigusaktides.  
 
148 
 ii) sellel on kaubanduslik väärtus selle salajasuse tõttu ning  
iii) selle üle seaduslikku kontrolli o mav isik on asjaoludest lähtudes võtnud vajalikke 
meetmeid, et hoida seda salajas;  
b) „ärisaladuse omaja“ – iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on ärisaladuse üle seaduslik 
kontroll.  
3. Käesoleva jao tähenduses käsitatakse ausate äritavadega vastuolu s olevana vähemalt 
järgmist tegevust:  
a) ärisaladuse omandamine ärisaladuse omaja nõusolekuta, kui see omandatakse sellistele 
dokumentidele, esemetele, materjalidele, ainetele või elektroonilistele failidele loata 
juurdepääsu, nende omastamise või kopeeri mise teel, mis on ärisaladuse omaja seadusliku 
kontrolli all ja mis sisaldavad ärisaladust või millest saab ärisaladuse tuletada;  
b) ärisaladuse omaja nõusolekuta ärisaladuse kasutamine või avaldamine isiku poolt, kes vastab 
järgmisele tingimusele:  
i) ta on ärisaladuse omandanud punktis  a osutatud viisil;  
ii) ta rikub konfidentsiaalsuslepingut või muud kohustust ärisaladust mitte avalikustada 
või  
iii) ta rikub lepingulist või muud ärisaladuse kasutamise piiramise kohustust;   
c) ärisaladuse omandamine, kasutamine või avalikustamine, kui seda teeb isik, kes omandamise, 
kasutamise või avalikustamise ajal teadis või asjaolusid arvestades pidi teadma, et ärisaladus 
on otseselt või kaudselt saadud teiselt isikult, kes kasutas ärisaladu st või avalikustas selle 
ebaseaduslikult punkti  b tähenduses.  
4. Ükski käesoleva jao säte ei kohustata kumbagi poolt käsitama järgmist tegevust ausate 
äritavadega vastuolus olevana:   
a) iseseisev avastamine või loomine;  
b) sellise toote pöördprojekteerimin e, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks või mis on teabe 
omandaja seaduslikus valduses ja teabe omandajal ei ole õiguslikult kehtivat kohustust 
ärisaladuse omandamist piirata;   
c) ärisaladuse omandamine, kasutamine või avalikustamine, mis on poole õigus aktidega nõutud 
või lubatud;  
d) töötajate või töötajate esindajate teavitamis - ja ärakuulamisõiguse kasutamine vastavalt poole 
õigusnormidele.   
5. Ükski käesoleva jao säte ei mõjutata kummagi poole poolt kaitstud sõna - ja teabevabaduse 
kasutamist, sealhulga s meediavabadust ja meedia mitmekesisust, ei piirata töötajate liikuvust ega 
mõjutata tööturu osapoolte autonoomiat ja nende õigust sõlmida kollektiivlepinguid vastavalt 
poolte õigusnormidele.   
 
149 
 Artikkel IP.35. Ravimi turuleviimise loa saamiseks esitatud a ndmete kaitse  
1. Kumbki pool kaitseb ravimi turuleviimise loa (edaspidi „müügiluba“) saamiseks esitatud 
konfidentsiaalset äriteavet kolmandatele isikutele avalikustamise eest, välja arvatud juhul, kui 
võetakse meetmeid, et tagada andmete kaitse ebaausa kommer tskasutuse eest või juhul, kui 
avalikustamine on vajalik ülekaaluka üldise huvi tõttu.  
2. Kumbki pool tagab, et piiratud ajavahemiku jooksul, mis määratakse kindlaks tema 
siseriikliku õigusega ja kooskõlas tema siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustega, e i kiida müügiloa 
andmise eest vastutav ametiasutus heaks hilisemat müügiloa taotlust, mille aluseks on prekliiniliste 
katsete või kliiniliste uuringute tulemused, mis esitati asjaomasele ametiasutusele esimese müügiloa 
saamiseks, ilma esimese müügiloa oman iku selgesõnalise nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui 
rahvusvahelistes lepingutes, mille osalised on mõlemad pooled, on sätestatud teisiti.  
3. Kumbki pool tagab samuti, et piiratud ajavahemiku jooksul, mis määratakse kindlaks tema 
siseriikliku õigusega ja k ooskõlas tema siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustega, ei viida turule 
ravimit, millele kõnealune ametiasutus on hiljem andnud müügiloa lõikes 2 osutatud prekliiniliste 
katsete ja kliiniliste uuringute tulemuste alusel, ilma esimese müügiloa omaniku sõnaselge 
nõusolekuta, välja arvatud juhul, kui poolte tunnustatud rahvusvahelistes lepingutes on sätestatud 
teisiti.  
4. Käesolev artikkel ei piira täiendavate kaitseperioodide kohaldamist, mida kumbki pool võib 
oma õigusaktides ette näha.  
Artikkel IP.36. Tai mekaitsevahendite või biotsiidide müügiloa saamiseks esitatud andmete kaitse  
1. Kumbki pool tunnustab toimeaine, taimekaitsevahendi või biotsiidi ohutuse ja tõhususe 
kohta esimest korda esitatud katse - või uuringuaruande omaniku ajutist õigust saada müügiluba . 
Selle aja jooksul ei kasutata katse - või uuringuaruannet ühegi teise isiku huvides, kes püüab saada 
toimeaine, taimekaitsevahendi või biotsiidi müügiluba, välja arvatud juhul, kui on tõendatud esimese 
omaniku sõnaselge nõusolek. Käesoleva artikli kohalda misel nimetatakse seda õigust andmekaitseks.  
2. Toimeaine või taimekaitsevahendi müügiloa saamiseks esitatud katse - või uuringuaruanne 
peab vastama järgmistele tingimustele:  
a) see peab olema vajalik loa andmiseks või loa muutmiseks, et lubada kasutamist mu ude 
kultuuride puhul, ning  
b) see peab olema tunnistatud vastavaks hea laboritava või hea katsetava põhimõtetele.  
3. Andmekaitseperiood on vähemalt kümme aastat alates esimese loa andmisest asjaomase 
asutuse poolt poole territooriumil.  
4. Kumbki pool tagab, e t müügiloa andmise eest vastutavad avalik -õiguslikud asutused ei 
kasuta lõigetes  1 ja 2 osutatud teavet ühegi edaspidise müügiloa taotleja huvides, olenemata sellest, 
kas see teave on üldsusele kättesaadavaks tehtud või mitte.  
5. Kumbki pool kehtestab õigusn ormid selgroogsete loomadega tehtavate dubleerivate katsete 
vältimiseks.   
6. jagu. Taimesordid  
 
150 
 Artikkel IP.37. Taimesortide kaitse  
Pooled kaitsevad taimesorte vastavalt rahvusvahelisele uute taimesortide kaitse konventsioonile 
(UPOV konventsioon), mis vaadati viimati läbi 19.  märtsil 1991 Genfis. Pooled teevad vastavate 
õiguste edendamiseks ja kaitsmiseks koostööd.   
3. peatükk. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine  
1. jagu. Üldsätted  
Artikkel IP.38. Üldised kohustused  
1. Kumbki pool näeb oma õigusaktidega ette intellektuaalomandi õiguskaitse tagamiseks 
vajalikud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid.   
Käesoleva peatüki 1., 2. ja 4 jao kohaldamisel ei hõlma mõiste „intellektuaalomandi õigused“ 
2. peatüki 5.  jaoga [Avalikustamata teabe kaitse] hõlmatud õigusi.  
2. Lõikes  1 osutatud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid peavad vastama järgmistele 
tingimustele:  
a) need peavad olema õiglased ja erapooletud;  
b) need ei tohi olla tarbetult keerukad või kulukad ega tuua kaasa ebamõistlikke tähtaegu või 
põhjendamatuid viivitusi;  
c) need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad;  
d) neid tuleb kohaldada viisil, millega välditakse tõkete loomist seaduslikule kaubandusele ja 
nähakse ette kaitsemeetmed nende kuritarvitamise vastu.  
Artikkel IP.39. Isikud, kellel on õigus taotleda meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite 
kohaldamist  
Kumbki pool tunnustab isikutena, kelle l on õigus taotleda käesoleva peatüki 2. ja 4 jaos osutatud 
meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamist, järgmisi isikuid:   
a) poole õiguse kohaselt intellektuaalomandi õiguste omajad;  
b) kõik teised isikud, kellel on lubatud neid õigusi kas utada, eelkõige litsentsisaajad, poole 
õigusaktidega lubatud ulatuses ja vastavate õigusaktide kohaselt; ning  
c) liidud ja ühendused39 niivõrd, kuivõrd see on poole õigusega lubatud ja kooskõlas.  
2. jagu. Tsiviil - ja haldusõiguskaitse  
                                                            
39  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et mõiste „liidud ja ühendused“ hõlmab vähemalt kollek tiivse 
esindamise organisatsioone ja kutselisi kaitseorganisatsioone, millel on korrapäraselt tunnustatud õigus 
esindada intellektuaalomandi õiguste omajaid.  
 
151 
 Artikkel IP.40. Tõend ite säilitamise meetmed  
1. Kumbki pool tagab, et kui isik on esitanud mõistlikult kättesaadavad tõendid, mis toetavad 
tema väidet, et tema intellektuaalomandi õigust on rikutud või hakatakse rikkuma, võib pädev 
õigusasutus ka enne asja sisulise menetlemise al ustamist kohaldada viivitamata tõhusaid ajutisi 
meetmeid väidetava rikkumisega seotud asjakohaste tõendite säilitamiseks, rakendades 
asjakohaseid kaitsemeetmeid ning tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.  
2. Need meetmed võivad hõlmata õigusi väidetavalt rikk uvate kaupade ning vajaduse korral 
nende kaupade tootmiseks ja/või levitamiseks kasutatavate materjalide ja vahendite ning nendega 
seotud dokumentide üksikasjalikku kirjeldamist koos näidiste võtmisega või ilma selleta või füüsilist 
arestimist.  
Artikkel I P.41. Tõendid  
1. Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, et võimaldada pädevatel õigusasutustel selle isiku 
taotlusel, kes on esitanud oma nõuete toetuseks piisavad mõistlikult kättesaadavad tõendid ja on 
nende väidete põhjendamisel teatanud vastaspoole käsutuses olevatest tõ enditest, nõuda nende 
tõendite esitamist vastaspoole poolt, tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.   
2. Kumbki pool võtab ka vajalikud meetmed, et võimaldada pädevatel õigusasutustel 
kaubanduslikus mahus toime pandud intellektuaalomandi õiguste rikkumise puhu l vajaduse korral ja 
lõikes  1 sätestatud tingimustel nõuda vastaspoole käsutuses olevate panga -, finants - või 
äridokumentide esitamist, tagades konfidentsiaalse teabe kaitse.  
Artikkel IP.42. Õigus teabele  
1. Kumbki pool tagab, et intellektuaalomandi õiguse r ikkumist käsitleva tsiviilkohtumenetluse 
raames ning vastusena hageja põhjendatud ja proportsionaalsele taotlusele võivad pädevad 
õigusasutused nõuda, et rikkuja või muu isik esitaks teavet intellektuaalomandi õigust rikkuvate 
kaupade või teenuste päritolu  ja turustusvõrkude kohta.  
2. Lõike 1 kohaldamisel tähendab „muu isik“ isikut, kes:   
a) on tabatud tema valduses oleva õigusi rikkuva kaubanduslikus mahus kasutatava kaubaga;  
b) on tabatud õigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus mahus kasutamiselt;  
c) on tabatud õigusi rikkuvate teenuste kaubanduslikus mahus osutamiselt või  
d) punktis  a, b või  c osutatud isiku kinnitusel osaleb kaupade tootmises, valmistamises või 
turustamises või teenuste osutamises.  
3. Lõikes  1 nimetatud teave sisaldab vajaduse korral järgmist:  
a) kaupade või teenuste tootjate, valmistajate, turustajate, osutajate ning teiste varasemate 
valdajate nimed ja aadressid, samuti kavandatavad hulgimüüjad ja jaemüüjad;  
b) teave toodetud, valmis tatud, tarnitud, saadud või tellitud mahtude kohta, samuti kõnealuste 
kaupade või teenuste eest saadud hinna kohta.  
4. Lõigete  1 ja 2 kohaldamine ei piira poole muude selliste õigusaktide kohaldamist, millega:  
 
152 
 a) antakse õiguste omajale õigus saada täieliku mat teavet;  
b) reguleeritakse käesoleva artikli kohaselt edastatud teabe kasutamist tsiviilkohtumenetluses;  
c) reguleeritakse vastutust teabeõiguse väärkasutuse eest;   
d) antakse lõikes  1 osutatud isikule võimalus keelduda teabe andmisest, kui kõnealuse  teabe 
tõttu oleks isik sunnitud tunnistama enda või oma lähisugulaste osalust intellektuaalomandi 
õiguse rikkumises;  
e) reguleeritakse teabeallikate konfidentsiaalsuse kaitset ja isikuandmete töötlemist.  
Artikkel IP.43. Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed  
1. Kumbki pool tagab, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel teha väidetavale rikkujale 
esialgse ettekirjutuse, mille eesmärk on ennetada intellektuaalomandi õiguse eelseisvat rikkumist või 
keelata ajutiselt ja vajaduse korral korduva karistusmaksega,  kui see on kõnealuse poole 
õigusaktidega ette nähtud, kõnealuse õiguse väidetavate rikkumiste jätkumine või seada sellise 
jätkamise tingimuseks tagatiste esitamise, mille eesmärk on tagada õiguste omajale hüvitise 
maksmine. Ajutise ettekirjutuse võib sama del tingimustel teha ka vahendajale, kelle teenuseid 
kolmas isik kasutab intellektuaalomandi õiguste rikkumiseks.  
2. Kumbki pool tagab, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel anda korralduse 
intellektuaalomandi õiguse rikkumise kahtlusega kaupade arest imiseks või üleandmiseks, et 
takistada nende sisenemist turustuskanalitesse või seal liikumist.  
3. Väidetava kaubanduslikus mahus toime pandud rikkumise korral tagab kumbki pool, et kui 
hageja tõendab kahju hüvitamist tõenäoliselt ohustavaid asjaolusid, võiva d õigusasutused anda 
korralduse väidetava rikkuja vallas - ja kinnisvara ennetavaks arestimiseks, sealhulgas tema 
pangakontode ja muu vara blokeerimiseks. Selleks võivad pädevad asutused nõuda panga -, finants - 
ja äridokumentide esitamist või asjakohast juur depääsu vastavatele andmetele.  
4. Kumbki pool tagab, et tema õigusasutustel on seoses lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmetega 
õigus nõuda hagejalt mõistlikult kättesaadavate tõendite esitamist piisava kinnituse saamiseks, et 
hageja on õiguste omaja ja et tema õigusi rikutakse või esineb sellise rikkumise vahetu oht.  
Artikkel IP.44. Parandusmeetmed  
1. Ilma et see piiraks õiguste rikkumisest õiguste omajale tekkinud kahju hüvitamist, tagab 
kumbki pool, et tema õigusasutused võivad hageja taotlusel nõuda, et kaubad, mis on tunnistatud 
intellektuaalomandiõigusi rikkuvaks, hävitatakse või vähemalt eemaldata kse lõplikult 
turustuskanalitest, ilma et selle eest makstaks hüvitist. Kui see on asjakohane, võivad õigusasutused 
samadel tingimustel nõuda ka selliste materjalide ja seadmete hävitamist, mida kasutatakse 
peamiselt nende kaupade loomiseks või valmistamis eks.   
2. Kummagi poole õigusasutustel peab olema õigus anda korraldus, et need meetmed võetakse 
rikkuja kulul, välja arvatud juhul, kui selle tegemata jätmiseks esitatakse konkreetsed põhjused.  
Artikkel IP.45. Ettekirjutused  
Kumbki pool tagab, et kui tehaks e intellektuaalomandi õiguse rikkumist sedastav kohtulahend, võib 
õigusasutus teha rikkujale ettekirjutuse rikkumise lõpetamiseks. Kumbki pool tagab ka, et 
 
153 
 õigusasutused võivad teha ettekirjutuse vahendajatele, kelle teenuseid kolmas isik kasutab 
intellekt uaalomandi õiguse rikkumiseks.   
Artikkel IP.46. Alternatiivsed meetmed  
Kumbki pool võib ette näha, et asjakohastel juhtudel ja sellise isiku taotlusel, kelle suhtes tuleb 
kohaldada artiklis IP.44 [Parandusmeetmed] või artiklis IP.45 [Ettekirjutused] sätes tatud meetmeid, 
võivad õigusasutused nõuda nimetatud kahes artiklis sätestatud meetmete kohaldamise asemel 
kahju kannatanud isikule rahalise hüvitise maksmist, kui asjaomase isiku tegevuses puudus tahtlus ja 
raske hooletus, kui kõnealuste meetmete rakendam ine põhjustaks isikule ebaproportsionaalset 
kahju ja kui rahaline hüvitis kahju kannatanud isikule näib olevat piisavalt rahuldav.  
Artikkel IP.47. Kahju hüvitamine  
1. Kumbki pool tagab, et kannatanud isiku taotluse alusel kohustavad tema õigusasutused 
rikkuj at, kes pani rikkumise toime teadlikult või kes põhjendatult pidi olema rikkumisest teadlik, 
maksma õiguste omajale kahjuhüvitise, mis vastab õiguste omaja poolt rikkumise tagajärjel 
tegelikult kantud kahjule.   
2. Kumbki pool tagab, et kahjuhüvitise määramis el teevad tema õigusasutused järgmist:  
a) võtavad arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, nagu kahju kannatanud isikule tekitatud 
negatiivsed majanduslikud tagajärjed, sealhulgas saamata jäänud tulu, ja rikkuja teenitud 
ebaõiglane tulu, ning asjakohastel juht udel ka muid kui majanduslikke tegureid, näiteks 
rikkumisega õiguste omajale põhjustatud moraalset kahju, või  
b) alternatiivina punktile  a võivad nad asjakohastel juhtudel määrata kindlasummalise 
kahjuhüvitise, võttes aluseks vähemalt sellised elemendid n agu litsentsitasud või muud tasud, 
mida rikkuja oleks pidanud maksma, kui ta oleks taotlenud luba kõnealuse 
intellektuaalomandi õiguse kasutamiseks.  
3. Kumbki pool võib ette näha võimaluse, et juhul, kui rikkuja ei olnud teadlik ja põhjendatult ei 
saanud oll a teadlik sellest, et ta tegeleb rikkumisega, võib õigusasutus kohustada teda maksma kahju 
kannatanud isikule kas teenitud tulu või kahjuhüvitise, mille suurus võib olla eelnevalt kindlaks 
määratud.  
Artikkel IP.48. Õigusabikulud  
Kumbki pool tagab, et üldj uhul kannab kaotanud pool kohtumenetluse võitnud poole põhjendatud ja 
proportsionaalsed kohtukulud ning muud kulud, välja arvatud juhul, kui kulude õiglase jaotamise 
põhimõte seda ei luba.   
Artikkel IP.49. Kohtulahendite avaldamine  
Kumbki pool tagab, et kohtumenetluste puhul, mis on algatatud intellektuaalomandi õiguste 
rikkumise tõttu, võivad õigusasutused anda korralduse võtta hageja palvel ja rikkuja kulul 
asjakohaseid meetmeid kohtulahendit käsitleva teabe levitamiseks, sealhulga s kohtulahendi 
täielikuks või osaliseks avaldamiseks.   
 
154 
 Artikkel IP.50. Autorsuse ja omandiõiguse eeldamine  
3. peatükis [Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine] sätestatud meetmete, menetluste ja 
õiguskaitsevahendite kohaldamisel:   
a) käsitatakse kirjan dus- või kunstiteose autorina isikut, kelle puhul on vastupidiste tõendite 
puudumise korral piisav, kui autori nimi esineb teosel tavapärasel viisil, ja sellest tulenevalt 
antakse talle õigus algatada rikkumise uurimine, ning  
b) kohaldatakse punkti  a mutat is mutandis autoriõigusega seotud õiguste omajate suhtes nende 
puhul kaitstava materjali puhul.  
Artikkel IP.51. Haldusmenetlused  
Juhul kui asja sisulisel lahendamisel haldusmenetluse tulemusena võidakse määrata tsiviilõiguslik 
kaitsevahend, peab see menet lus sisuliselt vastama käesolevas jaos sätestatud põhimõtetele.  
3. jagu. Tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid seoses ärisaladustega  
Artikkel IP.52. Tsiviilkohtumenetlused ja õiguskaitsevahendid seoses ärisaladustega  
1. Kumbki pool tagab, et isikutel, kes osalevad artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse ulatus] lõikes  1 
osutatud tsiviilkohtumenetluses või kellel on juurdepääs sellise kohtumenetluse dokumentidele, on 
keelatud kasutada ja avalikustada ärisaladust või väidetavat ärisaladust, mille päd ev õigusasutus on 
huvitatud isiku nõuetekohaselt põhjendatud taotluse alusel tunnistanud konfidentsiaalseks ja mis on 
saanud neile teatavaks menetluses osalemise või dokumentidele juurdepääsu tulemusel.  
2. Kumbki pool tagab, et lõikes 1 osutatud keeld kehtib pärast tsiviilkohtumenetluse lõppu nii 
kaua, kui see on asjakohane.  
3. Kumbki pool näeb ette, et artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse] lõikes  1 osutatud 
tsiviilkohtumenetlustes on tema õigusasutustel vähemalt järgmised volitused:  
a) rakendada kooskõlas poole vastavate õigusnormidega esialgset õiguskaitset, et lõpetada ja 
keelata ärisaladuse kasutamine või avalikustamine viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega;  
b) rakendada kooskõlas poole vastavate õigusnormidega meetmeid, millega kohustatakse isikut 
lõpe tama ärisaladuse kasutamine või avalikustamine viisil, mis on vastuolus ausate 
äritavadega, või keelatakse ärisaladuse selline kasutamine ja avalikustamine;  
c) kohustada kooskõlas oma vastavate õigusnormidega isikut, kes on omandanud, kasutanud või 
avalik ustanud ärisaladust viisil, mis on vastuolus ausate äritavadega, ja kes teadis või oleks 
pidanud teadma, et ta omandab, kasutab või avalikustab ärisaladust viisil, mis on vastuolus 
ausate äritavadega, maksma ärisaladuse omajale kahjuhüvitist, mis vastab är isaladuse 
omandamise, kasutamise või avalikustamise tulemusel tegelikult kantud kahjule;   
d) võtta erimeetmeid, mis on vajalikud artikli IP.34 [Ärisaladuste kaitse ulatus] lõikes  1 osutatud 
menetluses kasutatud või osutatud ärisaladuse või väidetava ärisa laduse konfidentsiaalsuse 
säilitamiseks. Sellised erimeetmed võivad vastavalt poole õigusnormidele, sealhulgas 
kaitseõigusele, hõlmata võimalust piirata osaliselt või täielikult juurdepääsu teatavatele 
dokumentidele; võimalust piirata juurdepääsu kohtuistu ngitele ning nende salvestistele või 
 
155 
 stenogrammidele ning võimalust teha kättesaadavaks kohtuotsuse mittekonfidentsiaalne 
versioon, millest ärisaladusi sisaldavad lõigud on eemaldatud või need on kinni kaetud;  
e) rakendada karistusi kohtumenetluses osalev ate isikute suhtes, kes ei täida ärisaladuse või 
väidetava ärisaladuse kaitsega seotud korraldusi või keelduvad neid täitmast.  
4. Kumbki pool tagab, et käesolevas artiklis sätestatud meetme, menetluse või 
õiguskaitsevahendi taotlus jäetakse rahuldamata, kui väidetav ärisaladuse omandamine, kasutamine 
või avalikustamine vastuolus ausate äritavadega toimus kooskõlas poole õigusnormidega järgmiselt:   
a) üleastumise, väärteo või ebaseadusliku tegevuse paljastamine üldise avaliku huvi kaitsmise 
eesmärgil;   
b) töötajate poolt oma esindajatele nende ülesannete õiguspärase täitmise osana ja oli selleks 
vajalik;  
c) poole õigusnormides tunnustatud õigustatud huvi kaitsmiseks.  
4. jagu. Intellektuaalomandi õiguskaitse tagamine piiril  
Artikkel IP.53. Piiril võetavad me etmed  
1. Tollikontrolli all oleva kauba suhtes võtab kumbki pool vastu või jätab kehtima korra, mille 
kohaselt õiguste omaja võib esitada pädevale asutusele40 taotluse kahtlase kauba kinnipidamiseks 
või vabastamise peatamiseks. Käesoleva jao kohaldamisel tähen dab „kahtlane kaup“ kaupa, mille 
puhul kahtlustatakse kaubamärgi, autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste, geograafilise tähise, 
patendi, kasuliku mudeli, tööstusdisainilahenduse, integraallülituse topoloogia või sordikaitsega 
seotud rikkumist.  
2. Kumbki pool tagab elektroonilised süsteemid rahuldatud või registreeritud taotluste 
haldamiseks tolli poolt.  
3. Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused ei nõua tasu taotluse menetlemisest või 
registreerimisest tulenevate halduskulude katmiseks.  
4. Kumbki p ool tagab, et tema päevad asutused otsustavad taotluse rahuldamise või 
registreerimise mõistliku aja jooksul.  
5. Kumbki pool näeb ette võimaluse kasutada lõikes  1 osutatud taotlust mitme saadetise 
puhul.  
6. Tollikontrolli all oleva kauba puhul tagab kumbki poo l, et tema toll võib omal algatusel 
peatada kahtlase kauba vabastamise või pidada kinni kahtlase kauba.  
7. Kumbki pool tagab, et tema toll kasutab kahtlase kauba kindlakstegemiseks riskianalüüsi.  
8. Kumbki pool võib volitada oma tolli andma õiguste omajale taot luse alusel teavet selliste 
kaupade, sealhulgas nende kirjelduse ja tegeliku või hinnangulise hulga kohta, mille vabastamine on 
                                                            
40  Euroopa Liidu puhul tähendab pädev asutus tolli.  
 
156 
 peatatud või mis on kinni peetud, samuti kõnealuste kaupade saatja, importija, eksportija või 
vastuvõtja ja päritoluriigi kohta,  kui selline teave on olemas.  
9. Kumbki pool kehtestab korra, mis võimaldab kahtlast kaupa hävitada, ilma et rikkumiste 
ametlikuks tuvastamiseks oleks vaja enne algatada haldus - või kohtumenetlus, kui asjaomased isikud 
on hävitamisega nõus või ei esita sellel e vastuväiteid. Kui kahtlast kaupa ei hävitata, tagab kumbki 
pool, et see kaup kõrvaldatakse väljaspool kommertskanalit viisil, millega välditakse õiguste omajale 
kahju tekitamist, välja arvatud erandlikel asjaoludel.  
10. Kumbki pool kehtestab korra, mis võim aldab kiiresti hävitada võltsitud kaubamärgi ja 
võltsitud kauba posti - või kiirkullerisaadetistes.  
11. Kumbki pool näeb ette, et rahuldatud või registreeritud taotluse omanik on tolli nõudmisel 
kohustatud hüvitama kulud, mis toll või tema nimel tegutsevad isikud on kandnud alates kauba 
kinnipidamisest või selle vabastamise peatamisest, sealhulgas ladustamise, käitlemise ja kõik kauba 
hävitamise või kõrvaldamisega seotud kulud.  
12. Kumbki pool võib otsustada mitte kohaldada käesolevat artiklit õiguste omaja pool t või tema 
nõusolekul teises riigis turule viidava kauba impordi suhtes. Kumbki pool võib käesoleva artikli 
kohaldamisalast välja jätta reisijate isiklikus pagasis sisalduvad mitteärilist laadi kaubad.  
13. Kumbki pool võimaldab oma tollil pidada korrapärast d ialoogi ja edendada koostööd 
asjaomaste sidusrühmade ja muude asutustega, mis on kaasatud intellektuaalomandi õiguskaitse 
tagamisse.  
14. Pooled teevad koostööd seoses kahtlast kaupa hõlmava rahvusvahelise kaubandusega. 
Eelkõige jagavad pooled võimalikult suur el määral asjakohast teavet kahtlaste kaupadega 
kauplemise kohta, mis mõjutab teist poolt.  
15. Ilma et see piiraks muid koostöövorme, kohaldatakse käesoleva artikli kohaselt poole tolli 
pädevusse kuuluvate intellektuaalomandi õigusi käsitlevate õigusaktide ri kkumistega seoses 
protokolli, mis käsitleb vastastikust haldusabi tolliküsimustes.  
Artikkel IP.54. Kooskõla 1994.  aasta üldise tolli - ja kaubanduskokkuleppega ja intellektuaalomandi 
õiguste kaubandusaspektide lepinguga  
Tolli poolt piiril intellektuaalomand i õiguskaitse tagamiseks meetmete võtmisel, olenemata sellest, 
kas need on käesoleva jaoga hõlmatud või mitte, tagavad pooled kooskõla oma kohustustega, mis 
tulenevad 1994.  aasta üldisest tolli - ja kaubanduskokkuleppest ja intellektuaalomandi õiguste 
kauba ndusaspektide lepingust, eelkõige GATT  1994 V  artiklist ning intellektuaalomandi õiguste 
kaubandusaspektide lepingu artiklist  41 ja III  osa 4.  jaost.  
4. peatükk. Muud sätted  
Artikkel IP.55. Koostöö  
1. Pooled teevad koostööd, et toetada käesoleva jaotise alus el võetud kohustuste täitmist.  
2. Koostöövaldkonnad hõlmavad muu hulgas järgmist tegevust:  
a) teabe vahetamine intellektuaalomandi õigusi käsitleva õigusraamistiku ning asjakohaste 
kaitse - ja õiguskaitse tagamise eeskirjade kohta;  
 
157 
 b) kogemuste vahetamine õi gusloome edenemise, intellektuaalomandi õiguskaitse tagamise ning 
tolli-, politsei -, haldus - ja õigusasutuste poolt kesksel ja piirkondlikul tasandil õigusnormide 
täitmise tagamise kohta;  
c) tegevuse koordineerimine intellektuaalomandi õigusi rikkuva kaub a eksportimise 
ärahoidmiseks, sealhulgas tegevuse koordineerimine teiste riikidega;  
d) tehniline abi, suutlikkuse suurendamine, personali vahetamine ja koolitamine;  
e) intellektuaalomandi õiguste kaitsmine ning sellega seotud teabe levitamine muu hulgas 
äriringkondades ja kodanikuühiskonnas;  
f) tarbijate ja õiguste omajate üldise teadlikkuse suurendamine;  
g)  institutsioonilise koostöö tõhustamine, eelkõige poolte intellektuaalomandiametite vahel;  
h) üldsuse harimine ja tema teadlikkuse suurendamine in tellektuaalomandi õiguste kaitse ja 
õiguskaitse tagamise poliitika alal;  
i) intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamise edendamine avaliku ja erasektori 
koostöös, kaasates väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad;   
j) tõhusate strateegiat e väljatöötamine selleks, et määrata kindlaks sihtrühmad ja 
teavitusprogrammid eesmärgiga suurendada tarbijate ja meedia teadlikkust 
intellektuaalomandi õiguste rikkumiste mõjust, sealhulgas ohust tervisele ja ohutusele ning 
seosest organiseeritud kuritege vusega.  
3. Pooled peavad kas otse või intellektuaalomandiga tegeleva kaubanduse erikomitee kaudu 
ühendust kõigis käesoleva jaotise rakendamise ja toimimisega seotud küsimustes.  
Artikkel IP.56. Sidusrühmade vabatahtlikud algatused  
Kumbki pool püüab hõlbustad a sidusrühmade vabatahtlikke algatusi, mille eesmärk on vähendada 
intellektuaalomandi õiguste rikkumisi, sealhulgas internetis ja muudes kauplemiskohtades, ning mis 
keskenduvad konkreetsetele probleemidele ja neile praktiliste lahenduste otsimisele, mis on  
realistlikud, tasakaalustatud, proportsionaalsed ja kõigi asjaosaliste jaoks õiglased, sealhulgas 
järgmistel viisidel:  
a) kumbki pool püüab oma territooriumil viia sidusrühmad konsensuslikult kokku, et hõlbustada 
vabatahtlikke algatusi eesmärgiga leida lahendusi ja lahendada erimeelsusi seoses 
intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamisega ning rikkumiste vähend amisega;  
b) pooled püüavad omavahel vahetada teavet jõupingutuste kohta, mida nende territooriumil 
tehakse vabatahtlike sidusrühmade algatuste hõlbustamiseks, ning  
c) pooled püüavad edendada poolte sidusrühmade vahel avatud dialoogi ja koostööd ning 
julgu stada sidusrühmi ühiselt leidma lahendusi ja lahendama erimeelsusi seoses 
intellektuaalomandi õiguste kaitse ja õiguskaitse tagamisega ning rikkumiste vähendamisega.  
 
158 
 Artikkel IP.57. Läbivaatamine seoses geograafiliste tähistega  
Arvestades ühelt poolt Ühend kuningriigi ja teiselt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse vahel varem sõlmitud kahepoolsete lepingute asjaomaseid sätteid, võivad 
pooled ühiselt teha mõistlikke jõupingutusi, et leppida kokku oma geograafiliste tähiste kaitse ja 
tulemusli ku siseriikliku täitmise tagamise normides.  
VI JAOTIS. RIIGIHANK ED 
1. peatükk. Kohaldamisala  
Artikkel PPROC.1. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on tagada poolte tarnijatele suurem juurdepääs riigihankemenetlustes 
osalemise võimalustele ja suurendada riigi hankemenetluste läbipaistvust.  
Artikkel PPROC.2. WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva lepinguga 
hõlmatud hanked  
1.  Käesolevasse jaotisse inkorporeeritakse WTO riigihankelepingu sätted, mis on esitatud lisa 
PPROC -1 A jaos, s ealhulgas kummagi poole lisad WTO riigihankelepingu I  liite juurde.  
2.  Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendavad „käesoleva lepinguga hõlmatud hanked“ 
riigihankeid, mille suhtes kohaldatakse WTO riigihankelepingu II  artiklit, ning lisaks riigihankeid, mis  
on loetletud lisa PPROC -1 B jaos.  
3.  Käesoleva lepinguga hõlmatud hangete puhul kohaldab kumbki pool teise poole tarnijate, 
kaupade või teenuste suhtes mutatis mutandis WTO riigihankelepingu sätteid, mis on esitatud lisa 
PPROC -1 A jaos.  
2. peatükk. Lisae eskirjad käesoleva lepinguga hõlmatud hangete kohta  
Artikkel PPROC.3. Elektrooniliste vahendite kasutamine hangete läbiviimisel  
1.  Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused viivad käesoleva lepinguga hõlmatud hanked 
võimalikult suures ulatuses läbi elektroo niliste vahendite abil.  
2.  Hankeüksus viib käesoleva lepinguga hõlmatud hanke läbi elektrooniliste vahendite abil siis, 
kui ta kasutab elektroonilisi info - ja kommunikatsioonivahendeid:  
a) hankemenetluses teadete ja hankedokumentide avaldamiseks ning  
b) osalemistaotluste ja pakkumuste esitamiseks.  
3.  Välja arvatud teatavatel erijuhtudel, peaksid need elektroonilised info - ja 
kommunikatsioonivahendid olema mittediskrimineerivad, üldiselt kättesaadavad ja 
koostalitlusvõimelised üldkasutatavate info - ja komm unikatsioonitehnoloogia toodetega ning mitte 
piirama hankemenetluses osalemise võimalusi.  
4.  Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused saavad ja töötlevad elektroonilisi arveid 
kooskõlas tema õigusaktidega.  
 
159 
 Artikkel PPROC.4. Elektrooniline avaldamine  
Käesol eva lepinguga hõlmatud hangete puhul peavad kõik nendega seotud teated, sealhulgas 
kavandatud hangete teated, koondteated, planeeritud hangete teated ja lepingu sõlmimise teated, 
olema elektroonilisel teel otse ja tasuta kättesaadavad ühtse juurdepääsupunk ti kaudu internetis.  
Artikkel PPROC.5. Tõendusmaterjal  
Kumbki pool tagab, et osalemistaotluste või pakkumuste esitamise ajal ei nõua hankeüksused 
tarnijatelt täielikku või osalist tõendusmaterjali selle kohta, et nad ei ole üheski olukorras, kus tarnija 
võib menetlusest kõrvale jätta, ja et nad vastavad osalemistingimustele, välja arvatud juhul, kui see 
on vajalik hanke nõuetekohase läbiviimise tagamiseks.  
Artikkel PPROC.6. Osalemistingimused  
Kumbki pool tagab, et kui tema hankeüksused nõuavad tarnijalt kä esoleva lepinguga hõlmatud 
hankes osalemise tingimusena varasemate kogemuste tõendamist, ei nõua nad, et need kogemused 
peavad olema saadud kõnealuse poole territooriumil.  
Artikkel PPROC.7. Registreerimissüsteemid ja kvalifitseerimismenetlused  
Pool, kes kasutab tarnijate registreerimissüsteemi, peab tagama, et huvitatud tarnija võib igal ajal 
taotleda enda registreerimist. Taotluse esitanud huvitatud tarnijat teavitatakse taotluse rahuldamise 
või tagasilükkamise otsusest mõistliku aja jooksul.  
Artikkel PPROC.8. Piiratud hankemenetlus  
Kumbki pool tagab, et piiratud hankemenetlust kasutav hankeüksus saadab pakkumiskutse sellisele 
arvule tarnijatele, mis on piisav tõelise konkurentsi tagamiseks, ilma et see mõjutaks riigihangete 
süsteemi toimimise tõhusust.  
Artikkel PPROC.9. Põhjendamatult madala hinnaga pakkumused  
WTO riigihankelepingu XV  artikli lõike  6 kohaselt võib hankeüksus juhul, kui talle esitatakse 
pakkumus, mille hind on teiste esitatud pakkumustega võrreldes põhjendamatult madal, tarnijalt 
küsida, kas selle hinna puhul on võetud arvesse riigiabi andmist.  
Artikkel PPROC.10. Keskkonna -, sotsiaal - ja tööõigusega seotud kaalutlused  
Kumbki pool tagab, et tema hankeüksused võivad hankemenetluses võtta arvesse keskkonna - ja 
tööalaseid nin g sotsiaalseid kaalutlusi, kui need kaalutlused on kooskõlas 1. ja 2.  peatükis sätestatud 
normidega ning neile on osutatud kavandatud hanke teates või mõnes muus teates, mida 
kasutatakse kavandatud hanke teatena, või hankedokumentides.  
Artikkel PPROC.11. S iseriiklik läbivaatamise kord  
1. Kui pool määrab WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 4 kohaselt sõltumatu 
haldusasutuse, tagab ta, et:  
(a) määratud asutuse liikmed on tegevusaja jooksul sõltumatud, erapooletud ja välistest 
mõjutustest vabad;  
 
160 
 (b) määratud asu tuse liikmeid ei vabastata nende tahte vastaselt töölt, välja arvatud juhul, kui 
vabastamine tuleneb määratud asutuse tegevust reguleerivatest sätetest, ning  
(c) määratud asutuse juhatajal või vähemalt ühel liikmel on samasugune juriidiline ja erialane 
kvalifi katsioon nagu kohtunikel, advokaatidel või teistel poole õigusnormide kohaselt 
kvalifitseeritud õigusekspertidel.  
2. Kumbki pool kehtestab või jätab kehtima korra, millega nähakse ette ajutised kiirmeetmed, 
et tarnijal oleks võimalik hankes edasi osaleda. Sellised WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 
punktis a sätestatud ajutised meetmed võivad põhjustada hankeprotsessi peatamise, või kui 
hankeüksus on lepingu sõlminud ja pool nii sätestanud, lepingu täitmise peatamise. Korraga võib 
ette näha, et sel liste meetmete kohaldamise üle otsustamisel võib arvesse võtta nende ülekaalukalt 
ebasoodsaid tagajärgi asjakohastele huvidele, sealhulgas avalikele huvidele. Meetmete võtmata 
jätmist põhjendatakse kirjalikult.  
3. Kui huvitatud või hankes osalev tarnija on  esitanud lõikes 1 osutatud määratud asutusele 
kaebuse, tagab pool põhimõtteliselt selle, et hankeüksus ei sõlmi lepingut enne, kui nimetatud 
asutus on kooskõlas oma normide ja menetlustega teinud kaebuse kohta otsuse või esitanud 
soovituse lõigetes 2, 5 j a 6 osutatud võimalike ajutiste meetmete, parandusmeetmete ning tekkinud 
kahju hüvitamise kohta. Pool võib sätestada, et vältimatutel ja nõuetekohaselt põhjendatud 
asjaoludel võib lepingu siiski sõlmida.  
4. Pool võib näha ette:  
(a) lepingu sõlmimise otsuse ja lepingu sõlmimise vahelise ooteaja, et anda hanke kaotanud 
tarnijatele piisavalt aega hindamaks, kas on asjakohane algatada läbivaatamismenetlus, või  
(b) piisava tähtaja, mille jooksul huvitatud tarnija saab esitada kaebuse, mis võib olla lepingu 
täitmise peat amise aluseks.  
5. WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 punkti b kohased kaitsemeetmed võivad hõlmata 
üht või mitut järgmist meedet:  
(a) diskrimineerivate tehniliste, majanduslike või finantstingimuste kõrvaldamine hanketeates, 
lepingudokumentides või mu us hankemenetlusega seotud dokumendis ja uue 
riigihankemenetluse korraldamine;  
(b) riigihankemenetluse kordamine tingimusi muutmata;  
(c) lepingu sõlmimise otsuse tühistamine ja uue lepingu sõlmimise otsuse vastuvõtmine;  
(d) lepingu lõpetamine või selle tühiseks tunnis tamine või  
(e) muude meetmete kehtestamine eesmärgiga lõpetada 1. ja 2.  peatüki sätete rikkumine, 
näiteks kohustus maksta teatav summa, kuni rikkumine on tulemuslikult heastatud.  
6. WTO riigihankelepingu XVIII artikli lõike 7 punkti b kohaselt võib lepinguosaline ette näha 
tekkinud kahju hüvitamise. Kui poole läbivaatamise organ ei ole kohus ja tarnija arvab, et 1. ja 
2. peatükist tulenevate kohustuste rakendamisel on rikutud siseriiklikke õigusnorme, võib tarnija 
anda asja lepinguosalise kohtumenetl usi järgides kohtusse, sealhulgas kompensatsiooni nõudmiseks.  
 
161 
 7. Pool kehtestab või jätab kehtima menetlused, mida on vaja läbivaatamise organite tehtud 
otsuste või soovituste tõhusaks rakendamiseks või kohtuliku kontrolli asutuste otsuste tõhusa 
täitmise tagamiseks.  
3. peatükk. Võrdne kohtlemine lisaks käesoleva lepinguga hõlmatud hangetele  
Artikkel PPROC.12. Mõisted  
1.  Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab poole võimaldatav kohtlemine käesoleva peatüki 
kohaselt järgmist:  
a)  Ühendkuningriigi puhul vähe malt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam kohtlemine, 
mida samasugustes olukordades võimaldatakse Ühendkuningriigi tarnijatele, ning  
b)  Euroopa Liidu liikmesriigi puhul vähemalt sama soodsat kohtlemist kui kõige soodsam 
kohtlemine, mida selles liikme sriigis samasugustes olukordades võimaldatakse selle liikmesriigi 
tarnijatele.  
2.  Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab poole tarnija, kes on juriidiline isik, järgmist:  
a)  Euroopa Liidu puhul juriidilist isikut, mis on asutatud või organiseeritud liid u või vähemalt ühe 
selle liikmesriigi õiguse alusel ning tegeleb sisulise äritegevusega, mida Euroopa Liit peab 
vastavalt tema poolt WTO -le saadetud teatele Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohta 
(WT/REG39/1) samaväärseks mõistega „tegelik ja püsiv seos“ E uroopa Liidu liikmesriigi 
majandusega, nagu see on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis  54, ning  
b)  Ühendkuningriigi puhul juriidilist isikut, mis on asutatud või organiseeritud Ühendkuningriigi 
õiguse alusel ning tegeleb sisulise äritegevu sega Ühendkuningriigi territooriumil.  
Artikkel PPROC.13. Poole territooriumil asuvate tarnijate võrdne kohtlemine  
1.  Kumbki pool, sealhulgas iga tema hankija, võimaldab oma hangete puhul teise poole 
tarnijatele, kes asuvad tema territooriumil  juriidilise isiku asutamise, omandamise või säilitamise 
kaudu, vähemalt sama  soodsat kohtlemist kui oma samasugustele tarnijatele41. 
2.  Käesolevas artiklis sätestatud võrdse kohtlemise kohustuse kohaldamise suhtes 
kohaldatakse jätkuvalt WTO riigihankelepingu III artiklis määratletud julgeoleku - ja üldisi erandeid, 
isegi kui käesoleva jaotise kohaselt ei ole tegemist käesoleva lepinguga hõlmatud hangetega.  
4. peatükk. Muud sätted  
Artikkel PPROC.14. Turulepääsuga seotud kohustuste muutmine ja parandamine  
Kumbki pool võib muuta või parandada vastavalt artiklites PPROC.15 [Muudatused] kuni PPROC.18 
[LISA PROC -1 B jao muutmine] sätestatud korrale oma turulepääsuga seotud kohustusi, mis on 
sätestatud LISA PPROC.1 B  jao tema vastavas alajaos.  
                                                            
41  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et k äesolevas artiklis sätestatud võrdse kohtlemise 
kohustuse kohaldamise suhtes kohaldatakse LISA PPROC -1 [Riigihanked] alajagude B1 ja B2 märkuses 3 
osutatud erandeid.  
 
162 
 Artikkel PPROC.15. Muuda tused  
1.  Pool, kes kavatseb muuta LISA PPROC -1 B jao alajagu:  
(a) teatab teisele poolele sellest kirjalikult ning  
(b) esitab teates ettepaneku teise poole jaoks asjakohaste kompenseerivate kohanduste 
tegemiseks, et säilitada turulepääsuga seotud kohustuste tase, mis on võrreldav enne 
muutmist kehtinud tasemega.  
2.  Olenemata lõike  1 punktist  b ei ole pool kohustatud tegema teise poole jaoks 
kompenseerivaid kohandusi, kui kavandatav muudatus hõlmab hankeüksust, kelle puhul pool 
tegelikult ei oma enam kontrolli või mõju käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle.  
Poole kontroll või mõju käesoleva lepinguga hõlmatud hangete üle loetakse tegelikult lõppenuks, kui 
hankeüksused on avatud konkurentsile turgudel, millele juurdepääs ei ole piiratud.  
3. Teine pool võib esitada  lõike  1 punktis  a osutatud muudatusele vastuväite, kui ta ei ole nõus, et:  
(a) lõike  1 punkti  b alusel kavandatud kompenseeriv kohandus on piisav, et säilitada vastastikku 
kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustuste võrreldav tase, või  
(b) muudatus puudutab hankeüksust, kelle üle pool tegelikult enam ei oma kontrolli või mõju 
vastavalt lõikes  2 sätestatule.  
Teine pool esitab kirjaliku vastuväite 45  päeva jooksul pärast lõike  1 punktis  a osutatud teate 
saamist; vastasel juhul loetakse, et ta on kompenseeriva k ohandusega või muudatusega nõus, 
sealhulgas käesoleva lepingu kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I  jaotise 
[Vaidluste lahendamine] tähenduses.  
Artikkel PPROC.16. Parandused  
1.   Pool, kes kavatseb parandada lisa PPROC -1 B jao alaj agu, teatab sellest teisele poolele 
kirjalikult.  
Parandusena käsitatakse järgmisi muudatusi lisa PPROC -1 B jao alajaos, tingimusel et need ei mõjuta 
käesolevas jaotises sätestatud vastastikku kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustusi:  
(a) hankeüksuse nime m uutmine;  
(b) kahe või enama kõnealuses alajaos loetletud hankeüksuse ühinemine ning  
(c) kõnealuses alajaos nimetatud hankeüksuse jagamine kaheks või enamaks hankeüksuseks, kes 
lisatakse samas alajaos loetletud hankeüksustele.  
2.   Pool võib esitada teisele poolele  vastuväite kavandatud paranduse kohta 45  päeva jooksul 
pärast teate saamist. Vastuväite esitanud pool esitab põhjused, miks ta ei käsita kavandatud 
parandust lõikes  1 sätestatud muudatusena, ning kirjeldab kavandatud paranduse mõju käesolevas 
jaotises sät estatud vastastikku kokku lepitud turulepääsuga seotud kohustustele. Kui 45  päeva 
jooksul pärast teate saamist ei ole kirjalikku vastuväidet esitatud, käsitatakse seda poole 
nõusolekuna kavandatud parandusega.  
 
163 
 Artikkel PPROC.17. Konsultatsioonid ja vaidlu ste lahendamine  
Kui pool esitab vastuväite artiklis PPROC.15 [Muudatused] osutatud kavandatud muudatusele või 
kavandatud kompenseerivatele kohandustele või artiklis PPROC.16 [Parandused] osutatud 
kavandatud parandusele, püüavad pooled küsimuse lahendada ko nsultatsioonide teel. Kui 60  päeva 
jooksul alates vastuväite kättesaamisest kokkulepet ei saavutata, võib pool, kes soovib muuta või 
parandada oma lisa PPROC -1 B jao alajagu, otsustada lasta lahendada erimeelsuse vastavalt 
käesoleva lepingu kuuenda  osa [Va idluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I  jaotisele 
[Vaidluste lahendamine], et teha kindlaks, kas vastuväide on põhjendatud.  
Artikkel PPROC.18. LISA PPROC -1 B jao muutmine  
Kui pool ei esita vastuväiteid muudatusele kooskõlas artikli PPROC.15 [Muudat used] lõikega  3 või 
parandusele kooskõlas artikli PPROC.16 [Parandused] lõikega  2 või kui pooled lepivad muudatustes 
või parandustes kokku artiklis PPROC.17 [Konsultatsioonid ja vaidluste lahendamine] osutatud 
konsultatsioonide käigus või kui küsimuses on saavutatud lõplik lahendus vastavalt käesoleva 
lepingu kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I  jaotisele [Vaidluste 
lahendamine], muudab partnerlusnõukogu lisa PPROC -1 B jao asjaomast alajagu, et kajastada selles 
vastavad muudatused või parandused või korrigeerivad kohandused.  
Artikkel PPROC.19. Koostöö  
1.  Pooled tunnistavad eeliseid, mis võivad tuleneda koostööst riigihanketurgude vastastikuse 
liberaliseerimise rahvusvahelisel edendamisel.  
2.  Pooled teevad üksteisele kättesaadavak s käesoleva lepinguga hõlmatud hangete iga -aastase 
statistika, kui see on tehniliselt võimalik.  
 
VII JAOTIS. VÄIKESED  JA KESKMISE SUURUSE GA ETTEVÕTJAD  
Artikkel SME.1. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on suurendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjat e võimalusi 
saada kasu esimesest rubriigist [Kaubandus].  
Artikkel SME.2. Teabe jagamine  
1. Kumbki pool loob või säilitab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks avalikult 
kättesaadava veebisaidi, mis sisaldab järgmist teavet esimese rubriigi [Kaubandus] kohta:  
a) esimese rubriigi [Kaubandus] kokkuvõte;  
b) esimese rubriigi [Kaubandus] nende sätete kirjeldus, mida pool peab mõlema poole väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate jaoks asjakohaseks, ja  
c) lisateave, mida pool peab esimesest rubriigist [Kaubandus] kasu saamisest huvitatud 
väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasulikuks.  
2. Kumbki pool lisab lõikes 1  osutatud veebisaidile järgmised lingid:  
a) esimese rubriigi [Kaubandus] tekst;  
 
164 
 b) teise poole samaväärsele veebisaidile  ning  
c) oma ametiasutuste veebisaitidele, mis poole arvates annavad kasulikku teavet isikutele, kes 
on huvitatud kauplemisest ja äritegevusest tema territooriumil.  
3. Kumbki pool lisab lõikes 1  osutatud veebisaidile lingi oma ametiasutuste veebisaitidele,  kus 
antakse teavet järgmise kohta:  
a) tollialased õigusnormid, impordi -, ekspordi - ja transiidiprotseduurid ning asjakohased vormid, 
dokumendid ja muu nõutav teave;  
b) intellektuaalomandi õigusi, sealhulgas geograafilisi tähiseid käsitlevad õigusnormid j a nendega 
seotud menetlused;  
c) tehnilised õigusnormid, sealhulgas vajaduse korral kohustuslikud 
vastavushindamismenetlused ja lingid vastavushindamisasutuste loeteludele juhtudeks, mil 
vastavushindamine kolmanda isiku poolt on kohustuslik, nagu on ette nä htud käesoleva 
rubriigi I  jaotise [Kaubavahetus] 4.  peatükiga [Tehnilised kaubandustõkked];  
d) impordi ja ekspordiga seotud sanitaar - ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevad õigusnormid, nagu 
on ette nähtud I  jaotise [Kaubavahetus] 3.  peatükiga [Sanitaar - ja fü tosanitaarküsimused];  
e) riigihankeid käsitlevad õigusnormid ja veebisait, mis võimaldab juurdepääsu kõikidele 
riigihangetega seotud teadetele, nagu on ette nähtud käesoleva rubriigi VI  jaotisega 
[Riigihanked] ja muude kõnealuses jaotises sisalduvate asjak ohaste sätetega;  
f) äriühingute registreerimise kord ning  
g) muu teave, mida pool peab väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kasulikuks.  
4. Kumbki pool lisab lõikes 1  osutatud veebisaidile lingi andmebaasile, milles saab 
tariifinomenklatuuri koodi  alusel elektrooniliselt otsinguid teha ja mis sisaldab järgmist teavet seoses 
juurdepääsuga tema turule:  
a)  tariifsete meetmete ja tariifidega seotud teabe puhul:  
i) tollimaksumäärad ja kvoodid, sealhulgas enamsoodustusrežiim, mittesoodustatud 
riike puud utavad määrad ning soodusmäärad ja tariifikvoodid;  
ii) aktsiisid;  
iii) maksud (käibemaks jms);  
iv) tolli- või muud tasud, sealhulgas muud tootepõhised tasud;  
v) päritolureeglid, nagu on ette nähtud käesoleva rubriigi I  jaotise [Kaubavahetus] 
2. peatükiga [ Päritolureeglid];  
vi) tollimaksude tagastamine, tollimaksude edasilükkamine või muud liiki meetmed, 
millega tollimakse vähendatakse, makstakse need tagasi või loobutakse nende 
kohaldamisest;  
vii) kauba tolliväärtuse määramise kriteeriumid ning  
 
165 
 viii) muud t ariifsed meetmed;  
b)  tariifinomenklatuuriga seotud mittetariifsete meetmete puhul:  
i) impordiprotseduurideks vajalik teave ning  
ii) teave mittetariifsete meetmete kohta.  
5. Kumbki pool ajakohastab lõigetes 1 –4 osutatud teavet ja linke, mis on esitatud tema 
veebisaidil, korrapäraselt või teise poole taotluse korral, et tagada selle teabe ja nende linkide 
ajakohasus ja täpsus.  
6. Kumbki pool tagab, et lõigetes 1 –4 osutatud teave ja lingid esitatakse väikestele ja keskmise 
suurusega ettevõtjatele kasutamis eks sobival viisil.  Pool püüab teha kõnealuse teabe 
kättesaadavaks inglise keeles.  
7. Lõigete 1 –4 kohaselt esitatud teabele juurdepääs ei tohi poolte isikute jaoks olla tasuline.  
Artikkel SME.3. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid  
1. Lepingu jõustumisel määrab kumbki pool käesolevas artiklis loetletud ülesannete täitmiseks 
kontaktpunkti ja teatab teisele poolele selle kontaktandmed. Pooled teavitavad teineteist 
viivitamata kõikidest kõnealuste kontaktandmete muudatustest.  
2. Poolte v äikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid:  
a) püüavad tagada, et lepingu esimese rubriigi [Kaubandus] rakendamisel võetakse arvesse 
väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi ning et kummagi poole väikesed ja 
keskmise suurusega ett evõtjad saavad tugineda esimesele rubriigile [Kaubandus];  
b)  kaaluvad võimalusi, kuidas tugevdada poolte koostööd väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjate jaoks olulistes küsimustes ning pakkuda väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjatele rohkem kauba ndus - ja investeerimisvõimalusi;  
c)  tagavad, et artiklis SME.2 [Teabe jagamine] osutatud teave on ajakohane, täpne ning väikeste 
ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks asjakohane. Kumbki pool võib väikeste ja keskmise 
suurusega ettevõtjate kontaktpunkti kaudu soovitada lisateavet, mida teine pool võiks lisada 
oma veebisaitidele, mida hallatakse kooskõlas artikliga SME.2 [Teabe jagamine];  
d)  käsitlevad kõiki väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks olulisi küsimusi, mis on 
seotud esimese rubriigi [Kaubandus] rakendamisega, tehes sealhulgas järgmist:  
i) vahetavad teavet, et aidata partnerlusnõukogul jälgida ja rakendada esimese rubriigi 
[Kaubandus] aspekte, mis on seotud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega;  
ii) abistavad käesoleva lepinguga loodud erikomiteesid, ühiseid töörühmi ja 
kontaktpunkte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks oluliste küsimuste 
käsitlemisel;  
e)  esitavad partnerlusnõukogule arutamiseks korrapäraselt aruandeid oma tegevuse kohta kas 
ühiselt või indi viduaalselt ning  
 
166 
 f) käsitlevad võimalikke muid käesolevast lepingust tulenevaid väikeste ja keskmise suurusega 
ettevõtjatega seotud küsimusi vastavalt poolte kokkuleppele.  
3. Poolte väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid teevad oma tööd poolte 
määratud sidekanalite kaudu, mille hulka võivad kuuluda e -post, videokonverentsid või muud 
vahendid. Samuti võivad nad kohtuda, kui see on vajalik.  
4. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kontaktpunktid võivad vajaduse korral teha oma 
tegevuse s koostööd ekspertide ja väliste organisatsioonidega.  
Artikkel SME.4. Seos kuuenda osaga  
Kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] I  jaotist [Vaidluste lahendamine] ei 
kohaldata käesoleva jaotise suhtes.  
 
VIII JAOTIS. ENERGEE TIKA  
1. peatükk. Üldsätted  
Artikkel ENER.1. Eesmärgid  
Käesoleva jaotise eesmärk on hõlbustada pooltevahelist kaubandust ja investeeringuid energeetika 
ja toorainete valdkonnas ning soodustada energiavarustuskindlust ja keskkonnasäästlikkust, eelkõige 
aidates neis va ldkondades kaasa kliimamuutuste vastasele võitlusele.  
Artikkel ENER.2. Mõisted  
1. Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet“ – amet, mis on asutatud Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2019.  aasta määrusega  (EL) 2019/942, millega asutatakse 
Euroopa Liidu Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostöö Amet42; 
(b) „luba“ – luba, tegevusluba, kontsessioon või samalaadne haldus - või lepingdokument, millega 
poole pädev asutus annab üksusele õi guse tegeleda oma territooriumil teatava 
majandustegevusega;  
(c) „tasakaalustamine“ – 
(i) elektrivõrkude puhul kõik tegevused ja protsessid kõikides ajakavades, millega elektri 
ülekandevõrguettevõtja tagab pidevalt võrgu sageduse säilimise eelnevalt kindlaks 
määra tud stabiilsusvahemikus ning vajalikule kvaliteedile vastavatest reservidest 
kinnipidamise;  
(ii) gaasivõrkude puhul tegevused, mille gaasi ülekandevõrgu ettevõtjad viivad ellu 
ülekandevõrku sisenevate või sealt väljuvate gaasivoogude muutmiseks, v.a 
                                                            
42  ELT L  158, 14.6.2019, lk  22. 
 
167 
 tegevused, mis on seotud gaasiga, mida ei ole võrgust väljavooluna registreeritud, ja 
gaasiga, mida ülekandevõrguettevõtja kasutab võrgu käitamiseks;  
(d) „jaotamine“ –  
(i) elektrienergia puhul elektrienergia edastamine kõrgepinge -, keskpinge - ja 
madalpingejaotusvõrkude kaudu edastamiseks tarbijatele (v.a tarnimine);  
(ii) gaasi puhul maagaasi transportimine kohalike või piirkondlike torustike kaudu 
eesmärgiga tarnida seda tarbijatele (v.a tarnimine);  
(e) „jaotusvõrguettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab elektri energia või gaasi 
jaotusvõrgu käitamise, hoolduse ja vajaduse korral arendamise eest teatud piirkonnas, 
asjakohasel juhul jaotusvõrgu ühendamise eest teiste võrkudega, ning kes tagab võrgu 
pikaajalise võime rahuldada mõistlikku nõudlust elektrienergia või gaasi jaotamise järele;  
(f) „elektrivõrkudevaheline ühendus“ – ülekandeliin  
(i) poolte vahel (v.a selline liin, mis asub täielikult Iirimaa ja Põhja -Iirimaa ühtsel 
elektriturul)  
(ii) Suurbritannia ning Iirimaa ja Põhja -Iirimaa ühtse elektrituru vahel (v.a punktis i 
nimetatu);  
(g) „energiatooted“ – kaubad, millest toodetakse energiat ja mis on koos asjakohase 
harmoneeritud süsteemi (HS) koodiga loetletud lisas ENER -1; 
(h) „üksus“ – füüsiline isik, juriidiline isik, ettevõte või füüsiliste isikute või ettevõtete grupp;  
(i) „gaasivõr kudevaheline ühendus“ – ülekandeliin üle pooltevahelise piiri;  
(j) „elektritootmine“ – elektrienergia tootmine;  
(k) „süsivesinikud“ – kaubad, mis on koos asjakohase HSi koodiga loetletud lisas ENER -1; 
(l) „ühenduspunkt“ – gaasi puhul füüsiline või virtuaalne punkt, mi s ühendab liidu ja 
Ühendkuningriigi sisend -väljundsüsteeme või sisend -väljundsüsteemi võrkudevahelise 
ühendusega ja kus kohaldatakse võrgu kasutajate broneerimiskorda;  
(m) „toorained“ – kaubad, mis on koos asjakohase HSi koodiga loetletud lisas ENER -1. 
(n) „taastu venergia“ – taastuvatest mittefossiilsetest allikatest pärit energia (sh elektrienergia);  
(o) „standardvõimsustoode“ – teatav ülekandevõimsus teatava ajavahemiku jooksul konkreetses 
ühenduspunktis;  
(p) „ülekanne“ – 
(i) elektri puhul elektrienergia edastamine ülikõrgepinge - ja kõrgepingevõrkude kaudu 
eesmärgiga edastada elektrienergiat tarbijatele või jaotajatele (v.a tarnimine);  
 
168 
 (ii) gaasi puhul maagaasi transportimine torustiku kaudu, mis koosneb peamiselt 
kõrgsurvetorudest, mis ei ole tootmisetapi torustik ega kõ rgsurvetorustiku osa, mida 
kasutatakse maagaasi kohaliku turustamise kontekstis selle tarnimiseks tarbijatele (v.a 
tarnimine);  
(q) „ülekandevõrguettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb ülekandmisega või 
vastutab elektri või gaasi ülekandevõrgu  käitamise eest, tagades selle hoolduse ja vajaduse 
korral arendamise teatud piirkonnas, ning asjakohasel juhul ülekandevõrgu ühendamise teiste 
võrkudega, ning kes tagab võrgu pikaajalise võime rahuldada mõistlikku nõudlust kas gaasi või 
elektrienergia tra nsportimise järele;  
(r) „tootmisetapi torustik“ – torujuhe või torustik, mida kasutatakse või ehitatakse osana nafta 
või maagaasi tootmisest või mida kasutatakse maagaasi edastamiseks ühest või mitmest 
sellise tootmise paigast töötlusettevõttesse, terminali v õi lõplikku maabumisterminali;  
2. Käesoleva jaotise kohaldamisel tähendavad viited „mittediskrimineerivale“ ja 
„mittediskrimineerimisele“ enamsoodustusrežiimi (määratlus artiklites SERVIN.2.4 
[Enamsoodustusrežiim] ja SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim]) ning võrdset kohtlemist (määratlus 
artiklites SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine] ja SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine]), samuti sellistel 
tingimustel kohtlemist, mis ei ole vähem soodsad kui need, mida sarnases olukorras võimaldatakse 
mis tahes teistele sarnaste üksuse le. 
Artikkel ENER.3. Seosed teiste jaotistega  
1.           II jaotise 2.  peatükki [Investeeringute liberaliseerimine] ja 3.  peatükki [Piiriülene 
teenustekaubandus] kohaldatakse energia ja toorainete suhtes. Kui käesolev jaotis on vastuolus 
II jaotisega [Te enused ja investeerimine] ja lisadega SERVIN -1 kuni SERVIN -6, on ülimuslik II  jaotis 
[Teenused ja investeerimine] ning lisad SERVIN -1 kuni SERVIN -6.  
2.           Artikli GOODS.4A [Transiidivabadus] kohaldamisel eeldatakse, et kui pool kaupleb või hakkab 
kauplema torustike ja elektrivõrkude kaudu liikuva maagaasi ja elektriga virtuaalselt, mis tähendab, 
et sellises süsteemis edastatud maagaasi ega elektrit ei ole vaja füüsiliselt identifitseerida, vaid 
sissetulevad ja väljaminevad kogused tasaarvestatakse, siis loetakse selline rahvusvaheline 
virtuaalne kauplemine toimuvaks nimetatud artiklis sätestatud sobivaimatel marsruutidel.  
3.           XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3.  peatüki 
[Subsiidiumide kontroll] koh aldamisel kohaldatakse ka lisa ENER -2. XI jaotise [Avatud ja ausa 
konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3.  peatükki [Subsiidiumide kontroll] kohaldatakse 
lisa ENER -2 suhtes. Kui pooltel tekib vaidlusi lisa ENER -2 tõlgendamise ja kohaldamise ül e, 
kohaldatakse nende vaidluste suhtes XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning 
kestlik areng] 3.  peatüki artiklit 3.13. [Vaidluste lahendamine].  
Artikkel ENER.4. Põhimõtted  
Kummalgi poolel on õigus võtta vastu, jätta kehtima ja jõust ada meetmeid, mis on vajalikud õiguslike 
avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks (nt energiatoodete ja toorainetega varustamise 
tagamine, ühiskonna ja keskkonna (sh võitlus kliimamuutuste vastu), rahvatervise ja tarbijate 
kaitsmine ning julgeoleku ja oh utuse edendamine) kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.  
2. peatükk. ELEKTER JA GAAS  
 
169 
 1. jagu. KONKURENTS ELEKTRI - JA GAASITURGUDEL  
Artikkel ENER.5. Konkurents turgudel ja mittediskrimineerimine  
1. Et tagada aus konkurents, tagab kumbki pool, et tema õigusraamistik, mida kohaldatakse 
elektri või maagaasi tootmisele, ülekandmisele, jaotamisele või tarnimisele, on reeglite, tasude ja 
kohtlemise osas mittediskrimineeriv.  
2. Kumbki pool tagab, et tema jaemüügiturul on tarbijatel kooskõlas kohaldatavate 
õigusn ormidega õigus elektri või maagaasi tarnija vabalt valida ja seda vahetada.  
3. Ilma  et see piiraks  kummagi  poole  õigust  määrata  kindlaks  kvaliteedinõuded,  kohaldatakse  
käesolevas  peatükis  maagaasi  kohta  sätestatut  ka biogaasi,  biomassist  saadud  gaasi  või muud  liiki 
gaasi  suhtes,  kui sellist  gaasi  on tehniliselt  ja ohutult  võimalik  juhtida  maagaasivõrku  ja selle  kaudu  
transportida.  
4. Käesolevat  artiklit  ei kohaldata  piiriülese  kaubanduse  suhtes  ning  see ei piira  kummagi  poole  
reguleerimisõigust,  millega  saavutada  legitiimsed  objektiivsetel  ja mittediskrimineerivatel  
kriteeriumidel  põhinevad  avaliku  poliitika  eesmärgid.  
Artikkel ENER.6. Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge käsitlevad sätted  
1. Kumbki pool tagab, et elektri ja maagaasi hulgihindades võetakse arvesse tegelikku nõudlust 
ja pakkumist. Selleks tagab kumbki pool, et elektri ja maagaasi hulgimüügi õigusnormidega  
(a) soodustatakse vaba hinnakujundust;  
(b) ei seata hinnakujundusele tehnilisi pi iranguid, mis piiravad kaubandust;  
(c) võimaldatakse tõhusat elektritootmisvarade saatmist, energia salvestamist ja tarbimiskaja 
ning elektrivõrgu tõhusat kasutamist;  
(d) võimaldatakse maagaasivõrgu tõhusat kasutamist; ja  
(e) võimaldatakse taastuvatest energiaallikate st toodetud elektrienergia integreerimist ning 
tagatakse elektrisüsteemi tõhus ja turvaline toimimine ja arendamine.  
2. Kumbki pool tagab, et tasakaalustamisturud on korraldatud nii, et tagada  
(a) diskrimineerimise puudumine osalejate vahel ja nende juurdepääsul ; 
(b) teenuste määratlemine läbipaistval viisil;  
(c) teenuste läbipaistev turupõhine hankimine, võttes arvesse uute tehnoloogiate tulekut, ja  
(d) taastuvenergia tootjatele toodete ja teenuste hankimisel mõistlikud ja mittediskrimineerivad 
tingimused.  
 
170 
 Pool võib otsus tada punkti c mitte kohaldada, kui tasakaalustamisteenuste turul puudub konkurents.  
3. Kumbki pool tagab, et elektriturgudel kasutatav reservvõimsuse tagamise kord on selgelt 
kindlaks määratud, läbipaistev, proportsionaalne ja mittediskrimineeriv. Kumbki pool  ei ole 
kohustatud lubama teise poole territooriumil asuval võimsusel osaleda oma elektriturgudel 
reservvõimsuse tagamises.  
4. Kumbki pool hindab meetmeid, mida on vaja võtta, et taastuvatest energiaallikatest 
toodetud gaasi oleks hõlpsam turule integreerida.  
5. Käesolev artikkel ei piira kummagi poole reguleerimisõigust, millega saavutada legitiimsed 
objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel põhinevad avaliku poliitika eesmärgid.  
Artikkel ENER.7. Elektrienergia ja gaasi hulgimüügituru kuritarvitam ise keeld  
1. Kumbki pool keelab elektri ja maagaasi hulgimüügiturgudel turuga manipuleerimise ja 
siseteabe alusel kauplemise (k.a börsivälistel turgudel, elektri - ja maagaasibörsidel ning elektri ja 
maagaasiga kauplemise, võimsuse, tasakaalustamis - ja tugitee nuste turgudel, sh forvardturul, 
järgmise päeva turul ja päevasisesel turul).  
2. Kumbki pool jälgib neil turgudel kauplemist, et siseteabe alusel kauplemist ja turuga 
manipuleerimist tuvastada ja ära hoida.  
3. Pooled teevad koostööd (sh kooskõlas artikliga ENER. 20 [Reguleerivate asutuste vaheline 
koostöö]), et avastada ja ennetada siseteabel põhinevat kauplemist ja turuga manipuleerimist, ning 
võivad vajaduse korral vahetada teavet (sh turujärelevalve ja täitmise tagamise kohta).  
Artikkel ENER.8. Ülekande - ja jao tusvõrkude kättesaadavus kolmandatele isikutele  
1. Kumbki pool tagab oma ülekande - ja jaotusvõrkude kättesaadavuse kolmandatele isikutele; 
selleks avalikustatakse tariifid ning kohaldatakse neid objektiivselt ja mittediskrimineerivalt.  
2. Ilma et see piiraks artikli ENER.4 [Põhimõtted] kohaldamist, tagab kumbki pool, et tema 
territooriumil asuvad ülekande - ja jaotusvõrguettevõtjad teevad oma ülekande - ja jaotusvõrgud 
turul tegutsevatele üksustele kättesaadavaks mõistliku aja jooksul pärast sellesisulise taotlu se 
esitamise kuupäeva.  
Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad kohtlevad taastuvenergia tootjaid elektrivõrguga 
liitumise ja selle kasutamisega seoses mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.  
Ülekande - ja jaotusvõrguettevõtjad võivad keelduda võrgu kättesaadavaks tegemisest, kui neil 
puudub selleks vajalik võimsus. Sellist keeldumist tuleb nõuetekohaselt põhjendada.  
3. Ilma et see piiraks legitiimsete avaliku poliitika eesmärkide saavutamist, tagab kumbki pool, 
et tasud, mida ülekande - ja jaotusvõrguettevõtjad võrkude kättesaadavuse, nendega liitumise ja 
nende kasutamise eest poole turul tegutsevate üksuste suhtes kohaldavad, ning vajaduse korral 
võrgu tugevdamise tasud on kulupõhised ja läbipaistvad. Kumbki pool tagab tingimuste, tariifid e ja 
 
171 
 kogu sellise teabe avaldamise, mis võib olla vajalik ülekande - ja jaotusvõrkude kasutustingimuste 
saamise ja kasutamise õiguse reaalseks kasutamiseks.  
4. Kumbki pool tagab, et lõigetes 1 ja 3 osutatud tariifide ja tasude kohaldamisel ei 
diskrimineerita o ma turul tegutsevaid üksusi.  
Artikkel ENER.9. Võrgu käitamine ja ülekandevõrguettevõtjate eraldamine  
1. Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad täidavad oma ülesandeid läbipaistval ja 
mittediskrimineerival viisil.  
2. Kumbki pool rakendab elektri ja gaasi ülekandevõrguettevõtjate jaoks süsteemi, millega on 
võimalik tulemuslikult vältida huvide konflikte, mis tekiks, kui ülekandevõrguettevõtjat ja tootjat või 
tarnijat kontrolliks sama isik.  
Artikkel ENER.10. Avaliku poliitika eesmärgid ja võrkude kättesaadav us kolmandatele isikutele ning 
omandisuhete eraldamine  
1. Kui see on vajalik õiguspärase avaliku poliitika eesmärgi täitmiseks ja põhineb objektiivsetel 
kriteeriumidel, võib pool otsustada mitte kohaldada artiklit ENER.8 [Ülekande - ja jaotusvõrkude 
kättesaada vus kolmandatele isikutele] ja artiklit ENER.9 [Võrgu käitamine ja 
ülekandevõrguettevõtjate eraldamine] järgmise suhtes:  
(a) kujunemisjärgus ja isoleeritud turud ja võrgud;  
(b) taristu, mis vastab lisas ENER -3 sätestatud tingimustele.  
2. Kui see on vajalik õigus pärase avaliku poliitika eesmärgi täitmiseks ja põhineb objektiivsetel 
kriteeriumidel, võib pool otsustada mitte kohaldada artiklit ENER.5 [Konkurents turgudel ja 
diskrimineerimiskeeld] ja artiklit ENER.6 [Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge käsitlevad  sätted] 
järgmise suhtes:  
(a) väikesed või isoleeritud elektriturud ja -võrgud;  
(b) väikesed, kujunemisjärgus või isoleeritud gaasiturud ja -võrgud.  
Artikkel ENER.11. Olemasolevad erandid võrkudevaheliste ühenduste jaoks  
Kumbki pool tagab, et erandeid, mis on liidu ja Ühendkuningriigi võrkude vahelistele ühendustele 
poole jurisdiktsioonis tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/943 (milles 
käsitletakse elektrienergia siseturgu)43 artikli 63 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 
2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju)44 artikli 36 alusel (ja mille sätteid 
                                                            
43  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5.  juuni 2019.  aasta määrus (EL) 2019/943, milles käsitletakse 
elektrienergia siseturgu (ELT L  158, 14.6.2019, lk  54). 
44  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi 
siseturu ühiseeskirju (ELT L 211, 14.8.2009, lk 94).  
 
172 
 kohaldatakse ka pärast üleminekuperioodi), kohaldatakse endiselt nende jurisdiktsiooni õigusaktide 
ja kohaldatavate tingimuste kohaselt.  
Artikkel ENER.12. Sõltumatu reguleer iv asutus  
1. Kumbki pool tagab, et määratakse ja hoitakse töös elektri - ja gaasivaldkonna reguleeriv 
asutus (või asutused), kellel on järgmised volitused ja kohustused:  
(a) määrata kindlaks või kiita heaks artiklis ENER.8 [Ülekande - ja jaotusvõrkude kättesaadavus  
kolmandate isikute jaoks] osutatud võrkude kasutamise tariifid, tasud ja tingimused ning 
nende aluseks olev metoodika;  
(b) tagada artiklis ENER.9 [Võrgu käitamine ja ülekandevõrguettevõtjate eraldamine] ja artiklis 
ENER.10 [Avaliku poliitika eesmärgid ja võrk ude kättesaadavus kolmandate isikute jaoks ning 
omandisuhete eraldamine] osutatud korra järgimine;  
(c) teha siduvaid otsuseid vähemalt seoses punktidega a ja b;  
(d) kohaldada tulemuslikke õiguskaitsevahendeid.  
2. Nende kohustuste täitmisel ja volituste kasutamisel pe avad need sõltumatud reguleerivad 
asutused tegutsema erapooletult ja läbipaistvalt.  
2. jagu. KAUPLEMINE VÕRKUDEVAHELISTE ÜHENDUSTE KAUDU  
Artikkel ENER.13. Elektrivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine  
1. Liidu ja Ühendkuningriigi elektrivõrkudevahelist e ühenduste tõhusaks kasutamiseks tagab 
kumbki pool, et  
(a) elektrivõrkudevaheliste ühenduste võimsuse jaotamine ja ülekoormuse juhtimine on 
turupõhine, läbipaistev ja mittediskrimineeriv;  
(b) elektrivõrkudevaheliste ühenduste maksimumvõimsus tehakse kättesaadavak s, järgides  
(i) vajadust  tagada võrkude turvaline toimimine ning  
(ii) võrkude kõige tõhusam kasutamine;  
(c) elektrivõrkudevaheliste ühenduste võimsust võib piirata ainult hädaolukorras ja 
mittediskrimineerivalt;  
(d) käesoleva artikli eesmärkide saavutamisele kaasa aitamiseks tehakse võimsuse arvutamise 
teave avalikuks;  
(e) elektrivõrkudevaheliste ühendustega seotud üksiktehingute puhul puuduvad võrgutasud ja 
ühenduste kasutamise baashinnad;  
 
173 
 (f) võimsuse jaotamist ja ülekoormuse juhtimist kooskõlastavad elektrivõrkudevaheli se 
ühenduste puhul asjaomased liidu ja Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjad. Selline 
koordineerimine hõlmab sellise korra väljatöötamist, millega saavutada kindlad ja tõhusad 
tulemused kõigil asjakohastel ajavahemikel, milleks on forvard, järgmine päev , päevasisene ja 
tasakaalustamine, ning  
(g) võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise kord aitaks luua soodsad tingimused 
elektrivõrkude majanduslikult tõhusa ühendamise arendamiseks ja sellesse investeerimiseks.  
2. Lõike 1 punktis f osutatud koordineerimine ja  kord ei hõlma ega eelda Ühendkuningriigi 
ülekandevõrguettevõtjate osalemist liidu võimsuse jaotamises ja ülekoormuse juhtimises.  
3. Kumbki pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et võimalikult kiiresti sõlmitakse 
mitmepoolne kokkulepe, mis käsitleb järgmiste  isikute vaheliste piiriüleste elektrivoogude 
ülekandmise kulude hüvitamist:  
(a) ülekandesüsteemi haldurid, kes osalevad ülekandevõrguettevõtjate vahelises 
hüvitamissüsteemis, mis on loodud komisjoni määrusega (EL) nr  838/201045, ning  
(b) Ühendkuningriigi ülekand evõrguettevõtjad.  
4. Lõikes 3 osutatud mitmepoolse kokkuleppe eesmärk on tagada, et  
(a) Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjaid koheldakse samaväärselt 
ülekandevõrguettevõtjate vahelises hüvitamissüsteemis osaleva riigi 
ülekandevõrguettevõtjatega ning  
(b) Ühendku ningriigi ülekandevõrguettevõtjaid ei kohelda soodsamalt kui 
ülekandevõrguettevõtjate vahelises hüvitamissüsteemis osalejaid.  
5. Olenemata lõike 1 punktist e võib kuni lõikes 3 osutatud mitmepoolse kokkuleppe 
sõlmimiseni nõuda liidu ja Ühendkuningriigi vaheli selt plaanipäraselt impordilt ja ekspordilt 
ülekandevõrgu kasutamise tasu.  
Artikkel 14. Elektrienergiaga kauplemise kokkulepped kõigi ajakavade jaoks  
1. Võimsuse jaotamise ja ülekoormuse juhtimise jaoks päev -ette etapis teeb energeetika 
erikomitee priorite edina kõik vajaliku, järgides artiklit ENER.19 [Ülekandevõrguettevõtjate vaheline 
koostöö], et edastusvõrguettevõtjad teeksid lisa ENER -4 järgides konkreetse ajakava kohaselt 
kokkulepped, kus on sätestatud tehniline kord.  
2. Kui energeetika erikomitee ei s oovita pooltel kooskõlas artikli ENER.19 
[Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö] lõikega 4 sellist tehnilist korda rakendada, teeb ta 
                                                            
45  Kom isjoni 23.  septembri 2010.  aasta määrus (EL) nr  838/2010, millega kehtestatakse 
põhivõrguettevõtjate omavahelise hüvitamise mehhanismi ja ülekandetasusid käsitleva ühise regulatiivse 
lähenemisviisi suunised (ELT L 250, 24.9.2010, lk  5). 
 
174 
 vastavalt vajadusele otsuseid ja esitab soovitusi, et elektrivõrkude ülekandevõimsust jaotataks 
järgmise päeva turu aj avahemikus lisa ENER -4 järgides.  
3. Energeetika erikomitee jälgib kõikide ajavahemike (eelkõige tasakaalustamise ja 
päevasiseste ajavahemike) korda ning võib soovitada kummalgi poolel nõuda oma 
ülekandevõrguettevõtjatelt tehnilise korra ettevalmistamist ko oskõlas artikliga ENER.19 
[Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö], et parandada teatava ajavahemiku korda.  
4. Energeetika erikomitee jälgib, kas lõike 1 kohaselt välja töötatud tehniline kord on alati 
kooskõlas lisa ENER -4 nõuetega, ning asub kohe avas tatud probleeme lahendama.  
Artikkel ENER.15. Gaasivõrkude vaheliste ühenduste tõhus kasutamine  
1. Liidu ja Ühendkuningriigi gaasivõrkude vaheliste ühenduste tõhusa kasutamise ning 
kaubandustõkete vähendamise eesmärgil tagab kumbki pool, et  
(a) gaasivõrkudevahelis te ühenduste maksimumvõimsus tehakse kättesaadavaks, järgides 
mittediskrimineerimise põhimõtet ja  
(i) vajadust tagada võrkude turvaline toimimine ning  
(ii) võrkude kõige tõhusam kasutamine;  
(b) gaasivõrkudevaheliste ühenduste võimsuse jaotamise süsteem ja ülekoormuse juhtimise kord 
on turupõhised, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning võimsuse jaotamiseks 
ühenduspunktides kasutatakse üldjuhul enampakkumist.  
2. Kumbki pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et  
(a) ülekandevõrguettevõtjad püüavad ühiselt pakkuda  standardvõimsustooteid, mis koosnevad 
vastavast sisend - ja väljundvõimsusest ühenduspunkti mõlemal poolel;  
(b) ülekandevõrguettevõtjad koordineerivad korda, mille alusel asjaomased liidu ja 
Ühendkuningriigi ülekandevõrguettevõtjad võrkudevahelisi ühendusi kas utavad.  
3. Lõike 2 punktis b osutatud koordineerimine ei hõlma ega eelda Ühendkuningriigi 
ülekandevõrguettevõtjate osalemist gaasivõrkudevaheliste ühenduste kasutamisega seotud 
liidusisestes menetlustes.  
3. jagu. VÕRGU ARENDAMINE JA VARUSTUSKINDLUS  
Artikkel ENER.16. Võrguarendus  
1. Pooled teevad koostööd, et hõlbustada nende territooriume ühendava energiataristu 
õigeaegset arendamist ja koostalitlusvõimet.  
2. Kumbki pool tagab, et elektri ja gaasi ülekandevõrkude kohta koostatakse ja avaldatakse 
võrguarenduskavad, mida tuleb korrapäraselt ajakohastada.  
 
175 
 Artikkel ENER.17. Varustuskindluse valdkonnas tehtav koostöö  
1. Pooled teevad elektri - ja maagaasivarustuskindluse valdkonnas koostööd.  
2. Pooled vahetavad artikli ENER.18 [Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise pl aanid] 
kohaselt tuvastatud riskide kohta õigel ajal teavet.  
3. Pooled jagavad artiklis ENER.18 [Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid] 
osutatud kavu ja plaane teineteisega. Liidu puhul võivad need olla tehtud liikmesriigi või piirkonna 
tasan dil. 
4. Pooled annavad teineteisele põhjendamatu viivituseta teada, kui on olemas usaldusväärne 
teave, et võib tekkida elektri - või maagaasivarustushäire või muu sellega seotud kriis, ning teavitavad 
teineteist kavandatud ja võetud meetmetest.  
5. Pooled teavitavad teineteist viivitamata tegelikust häirest või muust kriisist, et vajaduse 
korral võtta koordineeritud leevendus - ja taastamismeetmeid.   
6. Pooled jagavad parimaid lühiajalise ja hooajalise piisavuse hindamise tavasid.  
7. Pooled koostavad elektri - ja m aagaasivarustuskindluse jaoks sobilikud koostööraamistikud.  
Artikkel ENER.18. Riskivalmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid  
1. Kumbki pool hindab elektri - või maagaasivarustuskindlust mõjutavaid riske (sh piiriüleseid 
ning selliste riskide tõenäosust  ja mõju).  
2. Kumbki pool kehtestab elektri - või maagaasivarustuskindlust mõjutavate riskidega 
tegelemiseks valmiduskavad ja hädaolukorra lahendamise plaanid ning ajakohastab neid 
korrapäraselt. Need peavad sisaldama meetmeid, mis on vajalikud kõikide lõike 1 alusel kindlaks 
tehtud riskide tõenäosuse ja mõju kõrvaldamiseks või leevendamiseks, ning elektri - või 
maagaasikriisiks valmistumise ja selle mõju leevendamise meetmeid.  
3. Lõikes 2 osutatud kavades ja plaanides sisalduvad meetmed  
(a) peavad olema selgelt määr atletud, läbipaistvad, proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja 
kontrollitavad;  
(b) ei tohi moonutada oluliselt pooltevahelist kaubandust; ja  
(c) ei tohi seada ohtu teise poole elektri ega maagaasi varustuskindlust.  
Kriisi korral võtavad pooled mitteturupõhisei d meetmeid üksnes viimase abinõuna.  
4. jagu. TEHNILINE KOOSTÖÖ  
 
176 
 Artikkel ENER.19. Ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö  
1. Kumbki pool tagab, et ülekandevõrguettevõtjad töötavad välja tõhusa ja kaasava töökorra, 
et toetada kavandamist ja operatiivülesandei d, mis on seotud käesoleva jaotise eesmärkide 
saavutamisega, sealhulgas (kui seda soovitab energeetika erikomitee) tehnilise korra 
ettevalmistamine järgmiste sätete tulemuslikuks rakendamiseks:  
(a) artikkel ENER.13 [Elektrivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasu tamine];  
(b) artikkel ENER.14 [Elektrienergiaga kauplemise kokkulepped kõigi ajakavade jaoks];  
(c) artikkel ENER.15 [Gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine];  
(d) artikkel ENER.16 [Võrguarendus]; ja  
(e) artikkel ENER.17 [Varustuskindluse valdkonnas tehtav koostöö].  
Esimeses lõigus osutatud töökord hõlmab koostööraamistikke ühelt poolt määruse (EL) 2019/943 
kohaselt loodud Euroopa elektri ülekandevõrguettevõtjate võrgustiku (ENTSO -E) ning Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/200946 kohaselt loodu d Euroopa maagaasi 
ülekandesüsteemi haldurite võrgustiku (ENTSOG) ning teiselt poolt Ühendkuningriigi elektri ja gaasi 
ülekandevõrguettevõtjate vahel. Need raamistikud hõlmavad vähemalt järgmisi valdkondi:  
(a) elektri ja gaasiturud;  
(b) võrkude kättesaadavus;  
(c) elektri ja gaasi varustuskindlus;  
(d) avamereenergia;  
(e) taristu planeerimine;  
(f) elektri - ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine; ja  
(g) gaasi süsinikuheite vähendamine ja gaasi kvaliteet.  
Energeetika erikomitee lepib töökorra suunistes ja koostööraamistikes k okku, et need saaks jagada 
võimalikult kiiresti ülekandevõrguettevõtjatele.  
Teises lõigus osutatud koostööraamistikud ei tohi hõlmata Ühendkuningriigi 
ülekandevõrguettevõtjate liikmesust ENTSO -E-s ega ENTSOG -s (ega anda neile sellise liikmesusega 
samaväärs et staatust).  
                                                            
46  Euroopa Parlamen di ja nõukogu 13.  juuli 2009.  aasta määrus (EÜ) nr 715/2009 maagaasi 
ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 
1775/2005 ( ELT L  211, 14.8.2009, lk 36 ). 
 
177 
 2. Energeetika erikomitee võib soovitada kummalgi poolel nõuda oma 
ülekandevõrguettevõtjatelt lõike 1 esimeses lõigus osutatud tehnilise korra ettevalmistamist.  
3. Kumbki pool tagab, et tema ülekandevõrguettevõtjad küsivad tehnilise korra kohta 
Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti ja artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv 
asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse arvamust, kui neil on lahkarvamusi, 
ja igal juhul enne kõnealuse korra lõplikku kehtestamist. Pool te ülekandevõrguettevõtjad esitavad 
need arvamused koos tehnilise korra kavandiga energeetika erikomiteele.  
4. Energeetika erikomitee vaatab tehnilise korra kavandi läbi ja võib soovitada pooltel 
rakendada seda korda oma siseriiklikus korras, võttes nõuetekoh aselt arvesse Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööameti ja artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt 
määratud Ühendkuningriigi reguleeriva asutuse arvamusi. Energeetika erikomitee jälgib sellise 
tehnilise korra tulemuslikkust ja võib soovitada selle ajakohastamist.  
Artikkel ENER.20. Reguleerivate asutuste koostöö  
1. Pooled tagavad, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet ja artikli 
ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleeriv asutus loovad 
võimalikult kiiresti kontaktid ja sõlmivad halduskokkuleppeid, et hõlbustada käesoleva lepingu 
eesmärkide saavutamist. Kontaktid ja halduskokkulepped hõlmavad vähemalt järgmisi valdkondi:  
(a) elektri ja gaasiturud;  
(b) võrkude kättesaadavu s; 
(c) elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturgude kuritarvitamise ärahoidmine;  
(d) elektri ja gaasi varustuskindlus;  
(e) taristu planeerimine;  
(f) avamereenergia;  
(g) elektri - ja gaasivõrkudevaheliste ühenduste tõhus kasutamine;  
(h) ülekandevõrguettevõtjate vaheline koostöö; ja  
(i) gaasi süsinikuheite vähendamine ja gaasi kvaliteet.  
Energeetika erikomitee lepib võimalikult kiiresti kokku sellise koostöö halduskokkulepete suunised, 
et edastada neid kokkuleppeid sõlmivatele reguleerivatele asutustele.  
2. Lõikes 1 nimetatud halduskokkul epped ei tohi anda artikli ENER.12 [Sõltumatu reguleeriv 
asutus] kohaselt määratud Ühendkuningriigi reguleerivale asutusele Energeetikasektorit 
Reguleerivate Asutuste Koostööameti liikme omaga võrreldavat staatust.  
3. peatükk. Ohutu ja kestlik energia  
 
178 
 Artikkel ENER.21. Taastuvenergia ja energiatõhusus  
1. Kumbki pool edendab energiatõhusust ja taastuvatest energiaallikatest toodetud energia 
kasutamist.  
Kumbki pool tagab, et tema õigusnormid, mida kohaldatakse taastuvatest energiaallikatest toodetud 
energia lit sentsimise või samaväärsete meetmete suhtes, on vajalikud ja proportsionaalsed.  
2. Liit kinnitab, et tuleb saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2018/200147 
2030.  aastaks sätestatud eesmärk taastuvatest energiaallikatest toodetud energia os akaalu kohta 
summaarses energia lõpptarbimises.  
Liit kinnitab, et tuleb saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/27/EL48 
2030.  aastaks seatud eesmärgid.  
3. Ühendkuningriik kinnitab, et tahab saavutada  
(a) oma riiklikus energia - ja kliimakavas püsti tatud eesmärgi taastuvatest energiaallikatest 
toodetud energia osakaalu kohta summaarses energia lõpptarbimises 2030.  aastal;  
(b) oma riiklikus energia - ja kliimakavas püstitatud eesmärgi primaarenergia tarbimise ja energia 
lõpptarbimise absoluuttaseme kohta 2 030.  aastal.  
4. Pooled hoiavad teineteist lõigetes 2 ja 3 nimetatud küsimustega kursis.  
Artikkel ENER.22 . Taastuvenergia toetamine  
1. Kumbki pool tagab, et taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia toetamisega 
soodustatakse sellise energia lõimimist elektriturule.  
2. Biokütuseid (sh vedelaid) ja biomassi toetatakse taastuvenergiana ainult juhul, kui need 
vastavad rangetele kasvuhoonegaaside heite vähendamise ja säästlikkuse kriteeriumidele, mille 
täitmist kontrollitakse.  
3. Kumbki pool määrab selg elt kindlaks kõik tehnilised kirjeldused, millele taastuvenergia 
seadmed ja süsteemid peavad vastama, et saada toetuskavadest toetust. Sellistes tehnilistes 
kirjeldustes võetakse arvesse artikli ENER.25 [Standarditealane koostöö], artikli TBT.4 [Tehnilised  
normid] ja artikli TBT.5 [Standardid] alusel tehtavat koostööd.  
                                                            
47  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11.  detsembri 2018.  aasta direktiiv (EL) 2018/2001 taastuvatest 
energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta ( ELT L  328, 21.12.2018, lk  82). 
48  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25.  oktoobri 2012.  aasta direktiiv (EL) 2012/27, milles käsitletakse 
energiatõ husust (ELT L  315, 14.11.2012, lk 1) . 
 
179 
 Artikkel ENER.23. Koostöö avamere taastuvenergia arendamisel  
1. Pooled teevad koostööd avamere taastuvenergia arendamisel, jagades parimaid tavasid ja 
hõlbustades asjakohasel juhul konkreetsete projektide arendamist.  
2. Avamerevõrkude arendamise ja Põhjamere piirkonna suure taastuvenergia potentsiaaliga 
seoses võimaldavad pooled luua Põhjamere energiakoostööle tuginedes spetsiaalse foorumi 
tehnilisteks aruteludeks komisjoni, liidu liikmesriikide min isteeriumide ja ametiasutuste, 
Ühendkuningriigi ministeeriumide ja ametiasutuste, ülekandevõrguettevõtjate ning avamere 
energiatööstuse ja sidusrühmade vahel laiemalt. Selline koostöö hõlmab vähemalt järgmisi 
valdkondi:  
(a) hübriid - ja ühisprojektid;  
(b) mereruumi  planeerimine;  
(c) toetusraamistik ja rahastamine;  
(d) vastava maismaa - ja avamerevõrgu planeerimise parimad tavad;  
(e) uusi tehnoloogiaid käsitleva teabe jagamine; ja  
(f) asjaomaste õigusnormide ja tehniliste standarditega seotud parimate tavade vahetamine.  
Artikkel ENE R.24. Avamereprotsesside riskid ja ohutus  
1. Pooled teevad koostööd ja vahetavad teavet, et säiliks kõigi avamere nafta - ja 
gaasiammutamisprotsesside ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge tase.  
2. Pooled võtavad asjakohaseid meetmeid, millega hoida ära avamere nafta - ja 
gaasiammutamisega seotud suurõnnetusi ja piirata nende tagajärgi.  
3. Pooled edendavad parimate tavade levitamist oma ametiasutuste vahel, kes on pädevad 
avamere nafta - ja gaasiammutamisega seotud ohutuse ja keskkonnakaitse alal. Avamere nafta - ja 
gaasiamm utamisprotsesside ohutuse ja keskkonnakaitse reguleerimine peab olema nende 
protsesside litsentsimisega seotud funktsioonidest sõltumatu.  
Artikkel ENER.25. Standarditealane koostöö  
Kooskõlas artikliga TBT.5 [Standardid] ja artikliga TBT.11 [Koostöö] soodu stavad pooled koostööd 
oma territooriumil asuvate reguleerivate asutuste ja standardiorganisatsioonide vahel, et hõlbustada 
energiatõhusust ja taastuvenergiat käsitlevate rahvusvaheliste standardite väljatöötamist, 
eesmärgiga aidata kaasa säästvale energia - ja kliimapoliitikale.  
Artikkel ENER.26. Teadus - ja arendustegevus ning innovatsioon  
Pooled soodustavad energiatõhususe ja taastuvenergia valdkonnas teadus - ja arendustegevust ning 
innovatsiooni.  
 
180 
 4. peatükk. ENERGIAKAUBAD JA TOORAINED  
Artikkel ENER.27. Ekspordihinna määramine  
Pool ei määra kasutuslubade, miinimumhinnanõuete ega muude meetmete abil teisele poolele 
energiatoodete ega toorainete ekspordi eest kõrgemat hinda kui see, mis on sellistele 
energiatoodetele ja toorainetele määratud oma siseturu ja oks. 
Artikkel ENER.28. Reguleeritud hinnad  
Kui pool otsustab reguleerida elektri või maagaasi omamaistele tarbijatele tarnimise hinda, võib ta 
seda teha üksnes avaliku poliitika eesmärgi saavutamiseks ja ainult kehtestades reguleeritud hinna, 
mis on selge lt kindlaks määratud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja proportsionaalne.  
Artikkel ENER.29. Süsivesinike uurimise ja tootmise ning elektrienergia tootmise luba  
1. Kui pool nõuab süsivesinike uurimiseks või tootmiseks või elektrienergia tootmiseks luba, 
anna b ta sellise loa objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mis on koostatud ja 
avaldatud enne taotluste esitamise perioodi algust vastavalt II  jaotise [Teenused ja investeeringud] 
5. peatüki [Õigusraamistik] 1.  jaos [Riiklikud õigusakti d] sätestatud üldtingimustele ja korrale.  
2. Olenemata käesoleva artikli lõikest 1 ja artiklist ENER.3 [Seosed teiste jaotistega] võib 
kumbki pool anda süsivesinike uurimise või tootmisega seotud lube artiklis SERVIN.5.8 [Avaldamine 
ja kättesaadav teave] sät estatud avaldamisega seotud tingimusi ja menetlusi järgimata, tuginedes 
nõuetekohaselt põhjendatud eranditele, mis on sätestatud kohaldatavates õigusaktides.  
3. Rahalised või mitterahalised sissemaksed, mida nõutakse üksustelt, kellele on antud 
tegevusluba, e i tohi häirida selliste üksuste juhtimis - ja otsustusprotsessi.  
4. Kumbki pool näeb ette, et loa taotlejal on õigus esitada loa andmisega seotud otsuste kohta 
edasikaebus või läbivaatamistaotlus asutusele, mis on otsuse teinud asutusest kõrgem või 
sõltumatu. Kumbki pool tagab, et taotlejale esitatakse haldusotsuse põhjendused, et taotleja saaks 
vajaduse korral kasutada edasikaebamise või läbivaatamise menetlust. Edasikaebamisel või 
läbivaatamisel kohaldatavad õigusnormid avaldatakse.  
Artikkel ENER.30.  Energias eadmete ja -taristu ohutus ja terviklikkus  
Käesolevat jaotist ei tõlgendata nii, nagu takistaks see poolt võtmast ajutisi meetmeid, mis on 
vajalikud energiaseadmete või -taristu ohutuse kaitsmiseks ja terviklikkuse säilitamiseks, tingimusel 
et meetmeid ei kohaldata nii, et sellega seataks pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele 
varjatud piiranguid.  
5. peatükk. LÕPPSÄTTED  
Artikkel ENER.31 . Tulemuslik rakendamine ja muudatused  
1. Partnerlusnõukogu võib muuta lisa ENER -1 ja lisa ENER -3. Partnerlusnõukogu võib vastavalt 
vajadusele ajakohastada lisa ENER -2, et tagada nimetatud lisa pikaajaline toimimine.  
 
181 
 2. Lisa ENER -4 võib muuta energeetika erikomitee.    
3. Energeetika erikomitee teeb tema vastutusalas olevate siinse jaotise peatükkide 
tulemuslikuks rakendamiseks vajalikke soovitusi.  
Artikkel ENER.32. Dialoog  
Pooled peavad korrapärast dialoogi, et hõlbustada käesoleva jaotise eesmärkide saavutamist.  
Artikkel ENER.33. Käesoleva jaotise lõpetamine  
1.           Käesoleva jaotise kohaldamine lõ peb 30.  juunil 2026.     
2.           Olenemata lõikest 1 võib partnerlusnõukogu 1.  juuli 2026 ja 31.  detsembri 2026 vahelisel ajal 
otsustada, et käesolevat jaotist kohaldatakse kuni 31.  märtsini 2027. 1.  aprilli 2027 ja 31.  detsembri 
2027 vahelisel ajal ni ng mis tahes ajal mis tahes järgmisel aastal võib partnerlusnõukogu otsustada, 
et käesolevat jaotist kohaldatakse kuni järgmise aasta 31.  märtsini.  
3.           Käesoleva artikli kohaldamine ei piira artiklite FISH.17 [Lõpetamine], FINRPOV.8 
[Termination]  ja OTH.10 [Teise osa lõpetamine] kohaldamist.  
 
IX JAOTIS. LÄBIPAIST VUS 
Artikkel TRNSY.1. Eesmärk  
1. Tunnistades mõju, mis poolte regulatiivsel keskkonnal võib olla nendevahelisele 
kaubandusele ja investeeringutele, seavad nad eesmärgi luua ettevõtjate, eelkõige väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate jaoks prognoositav regulatiivne keskkond ja tõhusad  menetlused, .   
2. Pooled kinnitavad oma läbipaistvusega seotud kohustusi, mis tulenevad Maailma 
Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingust, ja tuginevad neile kohustustele käesoleva 
jaotise sätetes.  
Artikkel TRNSY.2. Mõiste  
Käesoleva jaotise kohal damisel tähendab „haldusotsus“ õigusliku tagajärjega otsust või meedet, 
mida konkreetsel juhul kohaldatakse konkreetse isiku, kauba või teenuse suhtes ja mis hõlmab 
otsuse tegemata jätmist või meetme võtmata jätmist, kuigi poole õigusega on see ette nähtud .  
Artikkel TRNSY.3. Kohaldamisala  
Käesolevat jaotist kohaldatakse I –VIII jaotise ja X –XII jaotise ja kuuenda rubriigi [Muud sätted] 
suhtes.   
Artikkel TRNSY.4. Avaldamine  
1. Kumbki pool tagab, et tema üldkohaldatavad õigusnormid, menetlused ja haldusotsuse d 
avaldatakse viivitamata ametlikult määratud kanali kaudu ja võimaluse korral elektrooniliselt või 
tehakse muul viisil kättesaadavaks nii, et igaüks saaks nendega tutvuda.  
2. Vajaduse korral esitab kumbki pool selgituse lõikes  1 osutatud meetmete eesmärg i ja 
põhjenduse kohta.  
 
182 
 3. Kumbki pool näeb ette mõistliku ajavahemiku oma õigusnormide avaldamise ja jõustumise 
vahel, välja arvatud juhul, kui see ei ole kiireloomulisuse tõttu võimalik.  
Artikkel TRNSY.5. Päringud  
1. Kumbki pool kehtestab või jätab keht ima asjakohased ja proportsionaalsed mehhanismid, 
millega tagatakse, et kõikide isikute küsimustele mis tahes õigusnormide kohta vastatakse.  
2. Kumbki pool annab viivitamata teavet ja vastab teise poole küsimustele, mis on seotud 
kehtivate või kavandatava te õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui käesoleva lepingu mõne muu 
sätte alusel on loodud erimehhanism.  
Artikkel TRNSY.6. Üldkohaldatavate meetmete haldamine  
1.  Kumbki pool haldab oma üldkohaldatavaid õigusnorme, menetlusi ja haldusotsuseid 
objektiiv selt, erapooletult ja mõistlikult.   
2.  Kui seoses õigusnormide kohaldamisega algatatakse haldusmenetlus, mis on seotud teise 
poole isikute, kaupade või teenustega, peab kumbki pool tegema järgmist:  
(a) püüdma teatada isikutele, keda haldusmenetlus otseselt puudutab, mõistliku aja jooksul ja 
vastavalt oma õigusnormidele menetluse algatamisest, sealhulgas kirjeldab menetluse laadi, 
teatab menetluse algatamise õiguslikust alusest ja kirjeldab üldiselt võimalikke vaidlusaluseid 
küsimusi; ning  
(b) andma asjaomastele isikutele piisava võimaluse esitada faktilisi asjaolusid ja väiteid oma 
seisukohtade toetuseks enne lõpliku haldusotsuse tegemist, niivõrd, kuivõrd aeg, menetluse 
laad ja avalik huvi seda võimaldavad.  
Artikkel TRNSY.7. Läbivaatamine ja edasikaebamine  
1. Kumbki pool loob või säilitab üld -, vahe - või halduskohtud ja vastavad menetlused 
haldusotsuste viivitamatuks läbivaatamiseks ja vajaduse korral nende parandamiseks. Kumbki pool 
tagab, et tema kohtud viivad edasikaebamise või läbivaatamise menetlused läbi 
mittediskrimineerival ja erapooletul viisil. Nimetatud kohtud peavad olema erapooletud ja 
sõltumatud haldussundi rakendanud asutusest.   
2. Kumbki pool tagab, et lõikes  1 osutatud menetluse osalistele antakse piisav võimalus oma 
seisukohtade toetamiseks või  kaitsmiseks.   
3. Kumbki pool tagab kooskõlas oma õigusega, et kõik lõikes  1 osutatud menetluste käigus 
vastu võetud otsused põhinevad tõenditel ja esitatud andmetel või vajaduse korral pädeva 
haldusasutuse koostatud dokumentidel.  
4. Kumbki pool tagab, e t asutus, kelle ülesanne on võtta haldussunnimeetmeid, rakendab 
lõikes  3 nimetatud otsust, kui seda ei ole edasi kaevatud või kui see ei kuulu poole õiguse kohaselt 
uuesti läbivaatamisele.  
Artikkel TRNSY.8. Seos teiste jaotistega  
Käesoleva jaotise sätted täiendavad käesoleva osa nendes jaotistes sätestatud konkreetseid 
läbipaistvusnorme, mille suhtes käesolevat jaotist kohaldatakse.  
 
183 
 X JAOTIS. HEA REGULE ERIMISTAVA JA REGULA TIIVNE KOOSTÖÖ   
Artikkel GRP.1. Üldpõhimõtted  
1. Kumbki pool võib vabalt kindlaks määrata oma lähenemisviisi käesoleva lepingu kohasele 
heale reguleerimistavale kooskõlas oma õigusraamistiku, tava ja menetlustega ning oma 
õigusraamistiku aluseks olevate põhimõtetega49.  
2. Ühtegi käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt:   
(a) kalduma kõrvale reguleerivate meetmete ettevalmistamise ja vastuvõtmise siseriiklikest 
menetlustest;  
(b) võtma meetmeid, mis kahjustaksid või takistaksid reguleerivate meetmete õigeaegset 
vastuvõtmist poole avaliku poliitika eesmärkide saavutamis eks, või  
(c) saavutama mingit konkreetset regulatiivset tulemust.  
3. Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta poole õigust määratleda või reguleerida oma 
kaitsetaset oma avaliku poliitika eesmärkide saavutamiseks või edendamiseks järgmistes 
valdkondades:   
(a) rahvatervis;   
(b) inimeste, loomade või taimede elu ja tervis ning loomade heaolu;   
(c) töötervishoid ja tööohutus;   
(d) töötingimused;  
(e) keskkond, sealhulgas kliimamuutused;   
(f)  tarbijakaitse;   
(g) sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustus;  
(h) andmekaitse ja küberturvalisus;   
(i) kultuuriline mitmekesisus;   
(j) finantssüsteemi terviklikkus ja stabiilsus ning investorite kaitse;  
(k) energiajulgeolek ning  
(l) rahapesuvastane võitlus.  
Suurema selguse huvides ja eelkõige seoses esimese lõigu punktidega  c ja d olgu märgitud, et 
töösuhete eri mude leid, sh tööturu osapoolte rolli ja autonoomiat, mis tulenevad poole 
                                                            
49  Liidu jaoks hõlmavad sellised põhimõtted ettevaatlikkuse põhimõtet.  
 
184 
 õigusnormidest või siseriiklikest tavadest, sealhulgas kollektiivläbirääkimisi ja kollektiivlepingute 
täitmise tagamist käsitlevaid õigusakte ja tavasid, kohaldatakse ka edaspidi.  
4. Regu leerivad meetmed ei tohi kujutada endast varjatud kaubandustõkkeid.  
Artikkel GRP.2. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:   
(a) „reguleeriv asutus“ – 
(i) Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjon ning  
(ii) Ühendkuningriigi puhul Tema Majesteedi Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
valitsus ning Ühendkuningriigi detsentraliseeritud regionaalsed valitsused;  
b)  „reguleerivad meetmed“ –  
(i) liidu puhul  
A) määrused ja direktiivid, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise 
lepingu (ELi toimimis e leping) artiklis  288, ning  
B) rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud vastavalt ELi 
toimimise lepingu artiklites 290 ja  291, ning  
(ii) Ühendkuningriigi puhul  
A) esmased õigusaktid ning  
B) teisesed õigusaktid.  
Artikkel GRP.3. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse vastavalt kummagi poole reguleeriva asutuse kavandatavate 
ja välja antud reguleerivate meetmete suhtes kõigis küsimustes, mis on hõlmatud I kuni IX jaotisega, 
XI jaotisega, XII  jaotisega  ja kuuenda rubriigi ga [Muud sätted].  
2. Artikleid GRP.12 [Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus] ja GRP.13 [Regulatiivse 
koostöö erikomitee] kohaldatakse ka muude üldkohaldatavate meetmete suhtes, mille poole 
reguleeriv asutus on välja andnud või välja pakkunud lõikes  1 osutatud jaotistega hõlmatud 
küsimustes ning mis on regulatiivse koostöö seisukohast olulised, näiteks suunised, 
poliitikadokumendid või soovitused.   
3. Käesolevat jaotist ei kohaldata liikmesriikide reguleerivate asutuste ja reguleerivate 
meetmete ning  reguleerimisega seotud tavade ja lähenemisviiside suhtes.  
4. Lõikes  1 osutatud jaotiste erisätted on käesoleva jaotise sätete suhtes ülimuslikud ulatuses, 
mis on vajalik nende erisätete kohaldamiseks.   
 
185 
 Artikkel GRP.4. Sisemine kooskõlastamine  
Kumbki pool kehtestab seoses reguleerivate meetmetega, mida tema reguleeriv asutus ette 
valmistab, sisemised kooskõlastamis - või läbivaatamisprotsessid või -mehhanismid. Selliste 
protsesside või mehhanismide eesmärk peaks muu hulgas olema:   
(a) edendada häid reguleerimistavasid, sealhulgas neid, mis on sätestatud käesolevas jaotises;  
(b) teha kindlaks ja vältida poole enda reguleerivate meetmete vahelist tarbetut dubleerimist ja 
vastuolulisi nõudeid;  
(c) tagada poole kaubanduse ja investeerimisega seotud rahvusvahel iste kohustuste täitmine 
ning  
(d) edendada ettevalmistatavate reguleerivate meetmete mõju arvessevõtmist, sealhulgas 
väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele50 avalduva mõju arvessevõtmist kooskõlas oma 
vastavate normide ja menetlustega.  
Artikkel GRP.5. Protsesside ja mehhanismide kirjeldus  
Kumbki pool teeb üldsusele kättesaadavaks nende protsesside või mehhanismide kirjeldused, mida 
tema reguleeriv asutus kasutab reguleerivate meetmete ettevalmistamiseks, hindamiseks või 
läbivaatamiseks. Kirjelduses vii datakse asjakohastele normidele, suunistele või menetlustele, 
sealhulgas neile, mis käsitlevad üldsuse võimalust esitada märkusi.   
 
Artikkel GRP.6. Varajane teave kavandatavate reguleerivate meetmete kohta  
1. Kumbki pool teeb kooskõlas oma vastavate norm ide ja menetlustega vähemalt kord aastas 
üldsusele kättesaadavaks loetelu kavandatavatest olulistest51 reguleerivatest meetmetest, mille 
kohta tema reguleeriva asutuse mõistliku eelduse kohaselt esitatakse ettepanek või mis võetakse 
vastu aasta jooksul. Kum magi poole reguleeriv asutus võib käesolevast jaotisest tulenevate 
kohustuste täitmiseks kindlaks määrata, millised on olulised reguleerivad meetmed.   
2. Iga lõikes  1 osutatud loetellu kantud olulise reguleeriva meetme kohta peaks kumbki pool 
tegema üldsu sele võimalikult varakult kättesaadavaks järgmise teabe:  
(a) meetme kohaldamisala ja eesmärkide lühikirjeldus ning  
(b) võimaluse korral meetme vastuvõtmise eeldatav aeg, sealhulgas avaliku konsultatsiooni 
võimalused.   
Artikkel GRP.7. Avalik konsultatsioon  
1. Olulise reguleeriva meetme ettevalmistamisel tagab kumbki pool vastavalt oma normidele ja 
menetlustele, et tema reguleeriv asutus  
                                                            
50 Ühendkuningriigi puhul tähendavad „väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad“ väikesi ja mikroettevõtjaid.  
51  Ühendkuningriigi puhul mõistetakse oluliste reguleerivate meetmete all meetmeid, mis vastavad selliste 
meetmete määratlusele Ühendkuningriigi normide ja menetluste kohaselt.  
 
186 
 (a) avaldab kas reguleeriva meetme eelnõu või konsultatsioonidokumendid, mis sisaldavad 
ettevalmistatava reguleeriv meetme kohta p iisavalt üksikasju, mis võimaldavad igal isikul 
hinnata, kas ja kuidas võib see meede selle isiku huve märkimisväärselt mõjutada;  
(b) annab huvitatud isikutele diskrimineerimata piisava võimaluse esitada märkusi ning  
(c) võtab saadud märkusi arvesse.   
2. Kumbki  pool tagab, et tema reguleeriv asutus kasutab elektroonilisi teavitusvahendeid, ning 
seab eesmärgi kasutada asjakohaste reguleerivate meetmete või lõike  1 punktis  a osutatud 
dokumentide avaldamiseks ja avalike konsultatsioonidega seotud märkuste saamiseks  jätkuvalt 
internetipõhiseid teenuseid, mis on üldsusele tasuta kättesaadavad.   
3. Kumbki pool tagab, et tema reguleeriv asutus teeb kooskõlas oma vastavate normide ja 
menetlustega üldsusele kättesaadavaks käesolevas artiklis osutatud avalike konsultatsio onide 
tulemuste kokkuvõtte.  
Artikkel GRP.8. Mõju hindamine  
1.  Kumbki pool kinnitab kavatsust tagada, et tema reguleeriv asutus teeb kooskõlas oma 
vastavate normide ja menetlustega oma ettevalmistatavate oluliste reguleerivate meetmete mõju 
hindamise. Nim etatud normide ja menetlustega võib ette näha erandeid.  
2. Mõju hindamisel tagab pool, et tema reguleerival asutusel on kehtestatud menetlused ja 
mehhanismid, millega edendatakse järgmiste tegurite arvessevõtmist:  
(a) vajadus reguleeriva meetme järele, sealhulgas selle probleemi laad ja olulisus, mida 
reguleeriva meetmega kavatsetakse lahendada;   
(b) teostatavad ja asjakohased regulatiivsed või mitteregulatiivsed valikuvõimalused poole avaliku 
poliitika eesmärkide saavutam iseks, sealhulgas võimalus mitte reguleerida;   
(c) niivõrd, kuivõrd see on võimalik ja asjakohane, nende valikuvõimaluste võimalik sotsiaalne, 
majanduslik ja keskkonnamõju, sealhulgas mõju rahvusvahelisele kaubandusele ja 
investeeringutele, samuti mõju väikes tele ja keskmise suurusega ettevõtjatele kooskõlas 
sellekohaste normide ja menetlustega, ning  
(d) kaalutavate võimaluste seosed asjaomaste rahvusvaheliste standarditega, kui see on 
asjakohane, sealhulgas võimalike lahknevuste põhjused.  
3. Reguleeriva asutuse  poolt reguleeriva meetme kohta tehtud mõjuhinnangu puhul tagab 
pool, et tema reguleeriv asutus koostab lõpparuande, milles kirjeldatakse üksikasjalikult tegureid, 
mida reguleeriv asutus hindamisel arvesse võttis, ja asjakohaseid järeldusi. Kumbki pool tee b sellised 
aruanded võimaluste piires üldsusele kättesaadavaks hiljemalt siis, kui üldsusele tehakse 
kättesaadavaks artikli GRP.2 [Mõisted] punkti  b alapunkti  i alapunktis  A või alapunkti  ii alapunktis  A 
osutatud reguleeriva meetme ettepanek või artikli GR P.2 [Mõisted] punkti  b alapunkti  i alapunktis  B 
või alapunkti  ii alapunktis B osutatud reguleeriv meede.  
Artikkel GRP.9. Tagasiulatuv hindamine  
1. Kumbki pool tagab, et tema reguleerival asutusel on olemas menetlused või mehhanismid 
kehtivate reguleerivate meetmete perioodiliseks tagasiulatuvaks hindamiseks, kui see on 
asjakohane.  
 
187 
 2. Kumbki pool püüab perioodilise tagasiulatuva hindamise käigus kaal uda, kas on võimalik 
saavutada avaliku poliitika eesmärke tõhusamalt ja vähendada tarbetut regulatiivset koormust, 
sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.  
3. Kumbki pool tagab, et tema reguleeriv asutus teeb selliste tagasiulatuvate hi ndamiste kõik 
olemasolevad kavad ja tulemused üldsusele kättesaadavaks.   
Artikkel GRP.10. Reguleerivate meetmete register  
Kumbki pool tagab, et kehtivad reguleerivad meetmed avaldatakse selleks määratud registris, mis on 
üldsusele internetis tasuta kätte saadav. Register peaks võimaldama otsida reguleerivaid meetmeid 
teksti või sõna järgi. Kumbki pool ajakohastab oma registrit korrapäraselt.   
Artikkel GRP.11. Häid reguleerimistavasid käsitleva teabe vahetamine  
Pooled seavad eesmärgi vahetada teavet käeso levas jaotises sätestatud heade reguleerimistavade 
kohta, sealhulgas kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitees.  
Artikkel GRP.12. Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevus  
1. Pooled võivad teha regulatiivset koostööd vabatahtlikkuse alusel, ilma et see  piiraks nende 
endi otsuste tegemise sõltumatust ja nende õiguskorda. Pool võib keelduda või loobuda regulatiivse 
koostöö tegemisest. Pool, kes keeldub või loobub regulatiivse koostöö tegemisest, peab oma otsust 
teisele poolele põhjendama.   
2. Kumbki pool  võib teha teisele poolele ettepaneku regulatiivse koostöö raames teatava 
tegevuse elluviimiseks. Ta esitab oma ettepaneku artikli GRP.14 [Kontaktpunktid] kohaselt määratud 
kontaktpunkti kaudu. Teine pool vaatab selle ettepaneku mõistliku aja jooksul läbi ja teatab 
ettepaneku teinud poolele, kas ta peab kavandatavat tegevust regulatiivseks koostööks sobivaks.   
3. Regulatiivseks koostööks sobivate tegevuste kindlaksmääramisel võtavad pooled arvesse 
järgmist:   
(a) artikli GRP.6 [Varajane teave kavandatavate reg uleerivate meetmete kohta] lõikes  1 osutatud 
loetelu ning  
(b) poole isikute esitatud ettepanekuid regulatiivse koostöö raames ellu viidava tegevuse kohta, 
mis on põhjendatud ja millele on lisatud asjakohane teave.   
4. Kui pooled otsustavad viia regulatiivse koostöö raames ellu teatavat tegevust, püüab 
kummagi poole reguleeriv asutus asjakohases ulatuses teha järgmist:   
(a) teavitada teise poole reguleerivat asutust artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes  2 osutatud ning 
regulatiivse koostöö seisukohast asjakohaste uute reguleerivate meetmete ja muude 
üldkohaldatavate meetmete ettevalmistamisest või läbivaatamisest;   
(b) anda taotluse korral teavet artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes  2 osutatud ning regulatiivse 
koostöö seisukohast asjakohaste reguleerivate meetmete ja  muude üldkohaldatavate 
meetmete kohta ja arutada neid ning   
(c) võtta artikli GRP.3 [Kohaldamisala] lõikes  2 osutatud uute reguleerivate meetmete või muude 
üldkohaldatavate meetmete ettevalmistamisel või läbivaatamisel võimaluste piires arvesse 
teise poole v õimalikku lähenemisviisi reguleerimisele samas või sellega seotud küsimuses.   
 
188 
 Artikkel GRP.13. Kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitee   
1. Kaubanduse regulatiivse koostöö erikomitee täidab järgmisi ülesandeid:  
(a) parandab ja edendab häid reguleerimistavasid ning regulatiivset koostööd poolte vahel;   
(b) vahetab arvamusi koostöö raames toimuva tegevuse kohta, mida viiakse ellu või mille kohta 
on tehtud ettepanek artikli GRP.12 [Regulatiivse koostöö raames toimuv tegevu s] alusel;   
(c) soodustab regulatiivset koostööd ja kooskõlastamist rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas 
asjakohastel juhtudel perioodilist kahepoolset teabevahetust asjaomase käimasoleva või 
kavandatava tegevuse kohta.  
2. Kaubanduse regulatiivse koostöö e rikomitee võib kutsuda oma koosolekutele huvitatud 
isikuid.  
Artikkel GRP.14. Kontaktpunktid   
Ühe kuu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumist määrab kumbki pool kontaktpunkti, et 
hõlbustada pooltevahelist teabevahetust.  
Artikkel GRP.15. Vaidluste lahe ndamise kohaldamata jätmine  
Kuuenda osa I  jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva jaotise tõlgendamise ja 
kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.  
 
XI JAOTIS. AVATUD JA  AUSA KONKURENTSI VÕ RDSED TINGIMUSED NIN G KESTLIK ARENG  
Esimene peatükk. Üldsätted  
Artikkel 1.1. Põhimõtted ja eesmärgid  
1. Pooled tunnistavad, et kaubandus ja investeeringud liidu ja Ühendkuningriigi vahel 
käesoleva lepingu sätete kohaselt eeldavad tingimusi, millega tagatakse võrdsed tingimused avatud 
ja ausa konkurentsi jaoks p oolte vahel ning millega tagatakse, et kaubandus ja investeeringud 
toimuvad viisil, mis soodustab kestlikku arengut.  
2. Pooled tunnistavad, et kestlik areng hõlmab majandusarengut, sotsiaalset arengut ja 
keskkonnakaitset, kusjuures kõik kolm on vastastikku s õltuvad ja tugevdavad üksteist, ning 
kinnitavad oma kindlat tahet edendada rahvusvahelise kaubanduse ja investeeringute arengut viisil, 
mis aitab kaasa kestliku arengu eesmärgi saavutamisele.  
3. Kumbki pool kinnitab veel kord oma püüdlust saavutada 2050.  aastaks kogu majandust 
hõlmav kliimaneutraalsus.  
4. Pooled kinnitavad oma ühist arusaama, et nende majanduspartnerlus saab anda tulemusi 
kumbagi poolt rahuldaval viisil üksnes siis, kui kohustused, mis on seotud avatud ja ausa konkurentsi 
võrdsete tingimuste taga misega, peavad vastu ajaproovile, hoides ära kaubandus - ja 
investeerimismoonutused ning aidates kaasa kestlikule arengule. Pooled tunnistavad siiski, et 
käesoleva jaotise eesmärk ei ole ühtlustada poolte nõudeid. Pooled on kindlalt otsustanud säilitada 
ja parandada oma vastavaid rangeid nõudeid valdkondades, mis on hõlmatud käesoleva jaotisega.  
 
189 
 Artikkel 1.2. Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsiip52 ning teaduslik ja tehniline teave  
1. Pooled kinnitavad, et kummalgi poolel on õigus kehtestada käesoleva jaotisega  hõlmatud 
valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks kaitsetasemed, mida nad 
peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja poliitikat viisil, mis on kooskõlas 
kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulg as käesoleva jaotise kohaste kohustustega.  
2. Pooled tunnistavad, et ettevaatusprintsiibi järgi ei tohi juhul, kui on põhjendatud kahtlus, et 
esineb tõsine või pöördumatu oht keskkonnale või inimeste tervisele, kasutada täieliku teadusliku 
kindluse puudumist põhjusena, mis takistab poolt võtmast asjakohaseid meetmeid sellise kahju 
vältimiseks.  
3. Kui pool valmistab ette või rakendab meetmeid, mille eesmärk on kaitsta keskkonda või 
töötingimusi ning mis võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid, võtab ta arvesse asjakohast 
kättesaadavat teaduslikku ja tehnilist teavet, asjakohaseid rahvusvaheli si standardeid, suuniseid ja 
soovitusi.  
Artikkel 1.3. Vaidluste lahendamine  
Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I 
jaotist [Vaidluste lahendamine], välja arvatud artikli 1.2 [Reguleerimisõigus ja ettevaatusprintsiip 
ning teaduslik ja tehniline teave] lõike 2 suhtes. Artikli  1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõike 3 suhtes 
kohaldatakse artikleid 9.1 [Konsultatsioonid] ja 9.2 [Eksperdikomisjon].  
Teine peatükk. Konkurentsipoliitika  
Artikkel 2.1. Põhimõtted ja mõisted  
1. Pooled tunnistavad vaba ja moonutamata konkurentsi tähtsust oma kaubandus - ja 
investeerimissuhetes. Pooled tunnistavad, et konkurentsivastased äritavad võivad kahjustada 
turgude nõuetekohast toimimist ning vähendada kaubanduse liberaliseerimisest tulenevat kasu.  
2. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab majandustegevuse s osaleja üksust või üksuste 
rühma, mis olenemata selle õiguslikust seisundist moodustab ühe majandusüksuse, mis tegeleb 
majandustegevusega, pakkudes turul kaupu või teenuseid.  
Artikkel 2.2. Konkurentsiõigus  
1. Artiklis 2.1 [Põhimõtted ja mõisted] sätestatud  põhimõtteid tunnustades jätavad pooled 
kehtima konkurentsiõiguse, mis käsitleb sisuliselt järgmisi konkurentsivastaseid äritavasid:  
a) majandustegevuses osalejate vahelised kokkulepped, majandustegevuses osalejate ühenduste 
otsused ja kooskõlastatud tegevus,  mille eesmärk või tagajärg on konkurentsi vältimine, 
piiramine või moonutamine;  
b) turgu valitseva seisundi kuritarvitamine ühe või mitme majandustegevuses osaleja poolt ning  
                                                            
52 Suurema selguse huvides olgu märgitud, et lepingu rakendamisel liidu territooriumil viitab 
ettevaatusprintsiip ett evaatlikkuse põhimõttele.  
 
190 
 c) Ühendkuningriigi puhul ühinemised või omandamised, ning liidu puhul koondumised, m illel 
võib olla oluline konkurentsivastane mõju.  
2. Lõikes  1 osutatud konkurentsiõigust kohaldatakse kõigi majandustegevuses osalejate suhtes, 
sõltumata nende kodakondsusest või riikkondsusest ja omandivormist.  
3. Pooled võivad õiguspäraste avaliku poliitika ees märkide saavutamiseks ette näha erandeid 
oma konkurentsiõigusest, tingimusel et need erandid on läbipaistvad ja nende eesmärkidega 
vastavuses.  
Artikkel 2.3. Õigusnormide täitmise tagamine  
1. Kumbki pool võtab asjakohaseid meetmeid, et tagada oma territooriumi l konkurentsiõiguse 
täitmine.  
2. Kumbki pool säilitab sõltumatu asutuse või sõltumatud asutused, mille pädevuses on tagada 
konkurentsiõiguse täitmine.  
3. Kumbki pool kohaldab konkurentsiõigust läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil, järgides 
õiglase menet luse põhimõtteid, sealhulgas asjaomaste majandustegevuses osalejate õigust kaitsele, 
olenemata nende kodakondsusest või riikkondsusest ja omandivormist.  
Artikkel 2.4. Koostöö  
1. Käesoleva peatüki eesmärkide saavutamiseks ja oma konkurentsiõiguse täitmise 
tõhu stamiseks tunnistavad pooled konkurentsiasutuste koostöö tähtsust konkurentsipoliitika 
arengus ja õigusnormide täitmisel.  
2. Lõike 1 kohaldamisel püüavad ühelt poolt Euroopa Komisjon või liikmesriikide 
konkurentsiasutused ja teiselt poolt Ühendkuningriigi kon kurentsiasutus või -asutused võimaluse 
korral, ja kui see on asjakohane, teha koostööd ja koordineerida õigusnormide täitmist seoses 
samade või seotud tegevuste või tehingutega.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud koostöö ja koordineerimise hõlbustamiseks võivad ühel t poolt 
Euroopa Komisjon ja liikmesriikide konkurentsiasutused ning teiselt poolt Ühendkuningriigi 
konkurentsiasutus või -asutused vahetada teavet kummagi poole õigusnormidega lubatud ulatuses.  
4. Käesoleva artikli eesmärkide täitmiseks võivad pooled sõlmida  Euroopa Komisjoni, 
liikmesriikide konkurentsiasutuste ja Ühendkuningriigi konkurentsiasutuse või -asutuste vahel eraldi 
koostöö - ja koordineerimislepingu, mis võib hõlmata konfidentsiaalse teabe vahetamist ja 
kasutamist käsitlevaid tingimusi.  
Artikkel 2.5. Vaidluste lahendamine  
Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I 
jaotise [Vaidluste lahendamine] kohast vaidluste lahendamist.  
Kolmas peatükk. Subsiidiumide kontroll  
Artikkel 3.1. Mõisted   
1. Käesolev as peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
191 
 a) „majandustegevuses osaleja“ – üksus või üksuste rühm, mis olenemata selle õiguslikust 
seisundist moodustab ühe majandusüksuse, mis tegeleb majandustegevusega, pakkudes turul 
kaupu või teenuseid;  
b) „subsiidium“ – finantsabi:  
i) mis saadakse  poolte  vahenditest,  sealhulgas:   
A) otsene või tingimuslik vahendite ülekandmine, näiteks otsetoetused, laenud või 
laenutagatised;  
B) muul juhul maksmisele kuuluvast tulust loobumine või  
C) kaupade või teenustega varustamine või kaupade või teenuste ostmine;  
ii) mis annab  ühele  või mitmele  majandustegevuses  osalejale  majandusliku  eelise  või kasu;  
iii) mis on sihtotstarbeline  niivõrd,  kuivõrd  sellest  saavad  õiguslikult  või faktiliselt  kasu  
teatavad  majandustegevuses  osalejad  teiste  majandustegevuses  osalejate  ees seoses  
teatavate  kaupade  või teenuste  tootmisega,  ning  
iv) millel  on või võib  olla mõju  pooltevahelisele  kaubandusele   ja investeeringutele.  
2. Lõike  1 punkti b alapunkti iii kohaldamisel:  
(a) ei käsitata maksumeedet sihtotstarbel ise meetmena, välja arvatud juhul, kui:  
i) teatavatel  majandustegevuses  osalejatel  vähendatakse  maksukohustust,  mida  nad muidu  
oleksid  pidanud  kandma  tavapärase  maksustamiskorra  alusel  ning  
ii) neid  majandustegevuses  osalejaid  koheldakse  soodsamalt  kui teisi, kes on tavapärase  
maksustamiskorra  raames  võrreldavas  olukorras.  Käesoleva  punkti  kohaldamisel  
iseloomustab  tavapärast  maksustamist  selle  sisemine  eesmärk,  selle  tunnused  (näiteks  
maksubaas,  maksukohustuslane,  maksustatav  sündmus  ja maksumäär)  ja asutu s, mis 
on institutsionaalselt,  menetluslikult,  majanduslikult  ja rahaliselt  sõltumatu  ning  pädev  
kujundama  maksusüsteemi  olemust;  
(b) olenemata punktist a ei peeta subsiidiumi sihtotstarbeliseks, kui seda põhjendatakse üldise 
süsteemi ülesehitusele omaste põhi mõtetega. Maksumeetmete puhul on selliste olemuslike 
põhimõtete näiteks vajadus võidelda maksupettuse ja maksudest kõrvale hoidmise vastu, 
halduslik hallatavus, topeltmaksustamise vältimine, maksustamise neutraalsus, tulumaksu  
astmelisus ja ümberjagav fun ktsioon ning vajadus austada maksumaksjate maksevõimet;  
(c) olenemata punktist a ei käsitata eriotstarbelisi makse sihtotstarbelistena, kui nende 
koostamine eeldab mittemajanduslike avaliku poliitika eesmärkide olemasolu, näiteks 
vajadust piirata teatavate teg evuste või toodete negatiivset mõju keskkonnale või inimeste 
tervisele, niivõrd kui avaliku poliitika eesmärgid ei ole diskrimineerivad53. 
                                                            
53 Selle punkti kohaldamisel tähendab diskrimineerimine seda, et majandustegevuses osalejat koheldakse 
vähem soodsalt kui teisi, kes on sarnases olukorras, ning et sellist erinevat kohtlemist ei õigusta 
 
192 
 Artikkel 3.2. Kohaldamisala ja erandid  
1. Artiklit 3.4 [Põhimõtted], artiklit 3.5 [Keelatud ja tingimustega seotud subsiidiumid] ja artiklit 
3.12 [Parandusmeetmed] ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mida antakse loodusõnnetuste või 
muude erakorraliste majandusega mitteseotud sündmuste tekitatud kahju hüvitamiseks.  
2. Käesoleva peatüki sätted ei takista pooli andmast lõppt arbijatele suunatud sotsiaalset laadi 
subsiidiume.  
3. Subsiidiumid, mida antakse ajutiselt riigisisesele või üleilmsele majanduslikule 
hädaolukorrale reageerimiseks, peavad olema selle hädaolukorra lahendamiseks sihtotstarbelised, 
proportsionaalsed ja tõhusad . Selliste subsiidiumide suhtes ei kohaldata artikleid 3.5 [Keelatud 
subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] ja 3.12 [Parandusmeetmed].  
4. Käesolevat peatükki ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mille kogusumma ühe 
majandustegevuses osaleja kohta kol me aasta jooksul jääb alla 325 000 eriarveldusühiku. 
Partnerlusnõukogu võib seda künnist muuta.  
5. Seda peatükki ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mille suhtes kohaldatakse WTO 
põllumajanduslepingu IV osa või 2. lisa sätteid, ning kala ja kalatoodetega kaupl emisega seotud 
subsiidiumide suhtes.  
6. Käesolevat peatükki ei kohaldata audiovisuaalsektoriga seotud subsiidiumide suhtes.  
7. Artiklit 3.9 [Sõltumatu asutus või organ ja koostöö] ei kohaldata subsiidiumide suhtes, mida 
rahastatakse poolte vahenditest riigiülese l tasandil.  
8. Lennuettevõtjatele makstavate subsiidiumide puhul asendatakse käesolevas peatükis mis 
tahes viide „mõjule pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele“ viitega „mõjule, mis 
mõjutab poolte lennuettevõtjate vahelist konkurentsi lennutranspo rditeenuste osutamisel“, 
sealhulgas selliste lennutransporditeenuste puhul, mis ei ole hõlmatud teise rubriigi [Lennundus] I 
jaotisega [Õhutransport].  
Artikkel 3.3. Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused  
1. Subsiidiumide suhtes, mida antakse majandustegevus es osalejatele, kellele on määratud 
konkreetsed avalikes huvides täidetavad ülesanded, sealhulgas avaliku teenindamise kohustus, 
kohaldatakse Artiklit 3.4 [Põhimõtteid] niivõrd, kuivõrd selles artiklis sätestatud põhimõtete 
kohaldamine ei takista juriidili selt ega faktiliselt asjaomasele majandustegevuses osalejale määratud 
ülesande täitmist. Ülesanne määratakse eelnevalt läbipaistval viisil.  
2. Pooled tagavad, et avalikes huvides tegutsevale majandustegevuses osalejale makstava 
hüvitise summa piirdub sellega,  mis on vajalik selle ülesande täitmisel tekkinud kulude täielikuks või 
osaliseks katmiseks, võttes arvesse asjaomast tulu ja mõistlikku kasumit ülesande täitmise eest. 
Pooled tagavad, et makstud hüvitist ei kasutata määratud ülesande kohaldamisalast välja  jäävate 
tegevuste ristsubsideerimiseks. Hüvitise suhtes, mis jääb alla 15 miljoni eriarveldusühiku ülesande 
kohta, ei kohaldata artiklis 3.7 [Läbipaistvus] sätestatud kohustusi. Partnerlusnõukogu võib seda 
künnist muuta.  
                                                                                                                                                                                         
objektiivsed kriteeriumid.. 
 
193 
 3. Käesolevat peatükki ei kohaldata, kui hüvitise kogusumma avalikes huvides ülesandeid täitva 
majandustegevuses osaleja kohta jääb kolme majandusaasta jooksul alla 750 000 arvestusühiku. 
Partnerlusnõukogu võib seda künnist muuta.  
Artikkel 3.4. Põhimõtted  
1. Selleks et tagada, et subsiidiume ei anta juhul, kui neil on või võib olla oluline mõju 
pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, kehtestab kumbki pool tõhusa subsiidiumide 
kontrolli süsteemi, millega tagatakse, et subsiidiumi andmisel järgitakse järgmisi põhimõtteid:  
a) subsiidiumid  on suunatud konkreetse avaliku poliitika eesmärgile, et kõrvaldada tuvastatud 
turutõrge või tegeleda õiglusega seotud põhjustega, nagu sotsiaalsed raskused või 
jaotusprobleemid („eesmärk“);  
b) subsiidiumid on proportsionaalsed ja piirduvad eesmärgi saavutami seks vajalikuga;  
c) subsiidiumid on kehtestatud selleks, et saavutada subsiidiumi saaja majanduskäitumine, mis 
soodustab eesmärgi saavutamist ja mida subsiidiumi andmata jätmise korral ei saavutataks;  
d) subsiidiumitega ei tuleks hüvitada kulusid, mida subsiidiu mi saaja oleks rahastanud ka 
subsiidiumi puudumisel;  
e) subsiidiumid on sobiv poliitikavahend avaliku poliitika eesmärgi saavutamiseks ja seda 
eesmärki ei ole võimalik saavutada muude vähem moonutavate vahenditega;  
f) subsiidiumite positiivne panus eesmärkide saavutamisse kaalub üles mis tahes negatiivse 
mõju, eelkõige negatiivse mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele.  
2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, kohaldab pool vajaduse korral artiklis 3.5  [Keelatud 
subsiidiumid ja tingimustega seo tud subsiidiumid] sätestatud tingimusi, kui asjaomastel 
subsiidiumidel on või võib olla oluline mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele.  
3. Kumbki pool otsustab ise, kuidas rakendada lõigetes 1 ja 2 ette nähtud kohustusi oma 
subsiidiumide ko ntrolli süsteemi kavandamisel siseriiklikes õigusaktides, tingimusel, et kumbki pool 
tagab lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustuse rakendamise oma õiguses sellisel viisil, et iga subsiidiumi 
seaduslikkus määratakse kindlaks põhimõtete alusel.  
Artikkel 3.5 Kee latud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid  
1. Artikli 3.4 [Põhimõtted] lõikes 2 osutatud subsiidiumide liigid ja nende suhtes kohaldatavad 
tingimused on järgmised. Partnerlusnõukogu võib neid sätteid vajaduse korral ajakohastada, et 
tagada käesoleva artikli toimimine aja jooksul.  
Piiramatud riigigarantiid  
2. Keelatud on anda majandustegevuses osalejale laenu - või kohustuste tagatise vormis 
subsiidiumi, mille laenu ega kohustuste suurust või tagatise kestust ei ole piiratud.  
Päästmine ja restruk tureerimine  
3. Subsiidium maksejõuetu või raskustes majandustegevuses osaleja restruktureerimiseks ilma 
majandustegevuses osaleja koostatud usaldusväärse restruktureerimiskavata on keelatud. 
 
194 
 Restruktureerimiskava peab põhinema realistlikel eeldustel, et tagad a maksejõuetu või raskustes 
majandustegevuses osaleja pikaajalise elujõulisuse taastumine mõistliku aja jooksul. 
Restruktureerimiskava koostamise ajal võib majandustegevuses osaleja saada ajutist 
likviidsustoetust laenude või laenutagatiste vormis. Välja a rvatud VKEde puhul, panustavad 
majandustegevuses osalejad või selle omanikud, võlausaldajad või uued investorid 
restruktureerimiskuludesse märkimisväärsed rahalised vahendid või varad. Käesoleva lõike 
kohaldamisel loetakse raskustes või maksejõuetuks majan dustegevuses osalejaks ettevõtjat, kes ilma 
subsiidiumita lõpetaks lühikeses või keskpikas perspektiivis peaaegu kindlasti tegutsemise.  
4. Välja arvatud erandjuhtudel, peaks subsiidiumi andmine maksejõuetutele või raskustes 
majandustegevuses osalejatele olema  lubatud ainult juhul, kui see aitab saavutada avaliku huvi 
eesmärki, vältides seejuures sotsiaalseid raskusi või tõsist turutõrget, eelkõige seoses töökohtade 
kaotuse või olulise teenuse katkemisega, mida on raske korvata. Subsiidiume ei tohiks anda rohke m 
kui üks kord viieaastase ajavahemiku jooksul, välja arvatud ettenägematute asjaolude korral, mille 
põhjustajaks ei ole subsiidiumi saaja.  
5. Lõikeid 3 ja 4 ei kohaldata raskustes või maksejõuetutele pankadele, krediidiasutustele ja 
kindlustusseltsidele anta vate subsiidiumide suhtes.  
Pangad, krediidiasutused ja kindlustusseltsid  
6. Ilma et see piiraks artikli SERVIN.5.39 [Usaldatavusnõuetega seotud erand] kohaldamist, võib 
pankade, krediidiasutuste ja kindlustusseltside restruktureerimiseks anda subsiidiume üks nes 
usaldusväärse restruktureerimiskava alusel, millega taastatakse pikaajaline elujõulisus. Kui 
pikaajalise elujõulisuse taastamist ei ole võimalik usaldusväärselt tõendada, piirdub pankadele, 
krediidiasutustele ja kindlustusseltsidele antav subsiidium se llega, mis on vajalik nende 
nõuetekohase likvideerimise ja turult lahkumise tagamiseks, minimeerides samal ajal subsiidiumite 
summat ja nende mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele.  
7. Tuleb tagada, et subsiidiumi andev asutus saab ümberkorr alduseks antava subsiidiumi eest 
nõuetekohast tasu ning et subsiidiumi saaja, tema osanikud, võlausaldajad või seda hõlmav kontsern 
panustavad ümberkorraldus - või likvideerimiskuludesse märkimisväärselt omavahenditest. 
Likviidsuse tagamiseks antav subsiidi um on ajutine, seda ei tohi kasutada kahjumi katmiseks ning 
seda ei saa muuta kapitalitoetuseks. Likviidsuse tagamiseks antavate subsiidiumide eest makstakse 
subsiidiumi andvale asutusele nõuetekohast tasu.  
Ekspordisubsiidiumid  
8. Subsiidiumid, mis sõltuvad j uriidiliselt või faktiliselt, eraldiseisvana või ühena mitmest muust 
tingimusest,  kaupade või teenustega seotud eksporditegevusest,54 on keelatud, välja arvatud seoses 
järgmisega:  
(a) lühiajaline krediidikindlustus turukõlbmatute riskide vastu või  
                                                            
54 Suurema selguse huvides olgu märgitud, et see tingimus on täidetud, kui asjaoludest nähtub, et 
subsiidiumi andmine, ilma et see sõltuks juriidiliselt eksporditegevusest, on tegelikult seotud tegeliku või 
eeldatava ekspordi või ekspordituluga. Üksnes asja olu, et subsiidiumi antakse eksportivatele 
majandustegevuses osalejale, ei loeta ekspordisubsiidiumiks käesoleva sätte tähenduses.  
 
195 
 (b) ekspordikred iit ja ekspordikrediidi tagatis või kindlustuskavad, mis on lubatud vastavalt 
subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, mõistetuna koos kontekstist sõltuvate 
kohandustega.  
9. Lõike 8 punkti a tähenduses on „turukõlblikud riskid“ kaubandus - ja poliitil ised riskid, mille 
maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik - ja eraõiguslike ostjatega 
turukõlbliku riskiga riikides55. Riigi võib turukõlbliku riski riikide rühmast ajutiselt eemaldada, kui 
järgmistel põhjustel puudub piisav er asektori suutlikkus:  
(a) a) erasektori krediidikindlustussuutlikkuse märkimisväärne vähenemine;  
(b) b) riigireitingute oluline halvenemine või  
(c) c) ettevõtlussektori tulemuste märkimisväärne halvenemine.  
10. Ajutine eemaldamine turukõlbliku riski riikide rühmast jõust ub poole jaoks kõnealuse poole 
poolt lõikes 9 sätestatud kriteeriumite alusel tehtud otsusega ja ainult juhul, kui kõnealune pool 
sellise otsuse teeb.  Kõnealuse otsuse avaldamine loetakse teise poole teavitamiseks sellisest 
ajutisest eemaldamisest esimese  poole jaoks.  
11. Kui ekspordikrediidikindlustust pakub subsideeritud kindlustusandja, tuleb turukõlblike 
riskide kindlustust pakkuda ärilistel alustel. Sellisel juhul ei tohi kindlustusandja saada turukõlblike 
riskide kindlustamiseks otseselt ega kaudselt su bsiidiume.  
Subsiidiumid, mis olenevad omamaise toote kasutamisest  
12. Ilma et see piiraks artiklite SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] ja SERVIN.2.7 [Nõuetele 
mittevastavad meetmed ja erandid] kohaldamist, keelatakse subsiidiumid, mis eraldiseisvana või 
ühena mitmest  muust tingimusest sõltuvad kodumaiste kaupade või teenuste kasutamisest 
imporditud kaupade või teenuste asemel.  
Suured piiriülesed või rahvusvahelised koostööprojektid  
13. Subsiidiume võib anda suurte piiriüleste või rahvusvaheliste koostööprojektide raames,  
näiteks transpordi, energeetika, keskkonna ning teadus - ja arendustegevuse vallas ning esmaste 
lähetusprojektide raames, millega stimuleerida uute tehnoloogiate loomist ja kasutuselevõttu (v.a 
tootmine). Sellistest piiriülestest või rahvusvahelistest koos tööprojektidest saadav kasu ei tohi 
piirduda ainult majandustegevuses osalejate, sektori ega osalevate riikidega, vaid sellel peab olema 
ülekanduv mõju ja sellest tulenev laiem kasulikkus ja tähenduslikkus, mis ei puuduta kitsalt 
subsiidiumi andvat riiki, asjaomast sektorit või subsiidiumi saajat.  
Energeetika ja keskkond  
14. Pooled tunnistavad turvalise, taskukohase ja kestliku energiasüsteemi ning 
keskkonnasäästlikkuse tähtsust, eelkõige seoses võitlusega kliimamuutuste vastu, mis kujutavad 
endast eksistentsiaalset ohtu inimkonnale. Ilma et see piiraks artiklit 3.4 [Põhimõtte d], peaks 
energia - ja keskkonnasubsiidiumid olema suunatud kindla, taskukohase ja kestliku energiasüsteemi 
ning hästitoimiva konkurentsivõimelise energiaturu tagamisele või keskkonnakaitse taseme 
                                                            
55 Turukõlbliku riski riigid on Ühendkuningriik, liidu liikmesriigid, Austraalia, Kanada, Island, Jaapan, Uus -
Meremaa, Norra, Šveits ja Ameerika Ühendriigid.  
 
196 
 tõstmisele võrreldes tasemega, mis saavutataks subsiidiumi p uudumisel, ning ergutama subsiidiumi 
saajat nende eesmärkide poole püüdlema. Sellised subsiidiumid ei tohi vabastada subsiidiumi saajat 
kohustustest, mis tulenevad tema vastutusest saastajana kummagi poole õiguse alusel.  
Subsiidiumid lennuettevõtjatele lennuliinide käitamiseks  
15. Lennuettevõtjale56 lennuliinide käitamiseks subsiidiume ei anta, välja arvatud järgmistel 
juhtudel:  
(a) kui on olemas avaliku teenindamise kohustus vastavalt artiklile 3.3 [Avalikku majandushuvi 
pakkuvad teenused];  
(b) erijuhtudel, kui sel line rahastamine toob kasu ühiskonnale tervikuna, või  
(c) starditoetustena uute lennuliinide avamiseks piirkondlikele lennujaamadele, tingimusel et see 
suurendab kodanike liikuvust ja stimuleerib piirkondlikku arengut.  
Artikkel 3.6. Subsiidiumide kasutamine  
Kumbki pool tagab, et majandustegevuses osalejad kasutavad subsiidiume üksnes sellel konkreetsel 
eesmärgil, milleks need on antud.  
Artikkel 3.7. Läbipaistvus  
1. Kumbki pool teeb subsiidiumi kohta, mis on antud tema territooriumil või mille maksmist 
jätkatakse t ema territooriumil, kuue kuu jooksul alates subsiidiumi andmisest ametlikul 
veebisaidil või avalikus andmebaasis üldsusele kättesaadavaks järgmise teabe:  
(a) subsiidiumi õiguslik alus ja poliitiline eesmärk või otstarve;  
(b) võimaluse korral subsiidiumi saaja nimi ; 
(c) subsiidiumi andmise kuupäev, subsiidiumi kestus ja muud subsiidiumiga seotud tähtajad ning  
(d) subsiidiumi suurus või subsiidiumi jaoks eelarvest eraldatud summa.  
2. Maksumeetmete vormis antava subsiidiumi puhul avalikustatakse teave ühe aasta jooksul 
alates ma ksudeklaratsiooni esitamise tähtpäevast. Maksumeetmete vormis antava subsiidiumi 
läbipaistvusega seotud kohustused hõlmavad sama teavet, mis on osutatud lõikes  1, välja arvatud 
selle lõike  punktis  d nõutud teave, mille võib esitada vahemikuna.  
3. Lisaks lõike s 1 sätestatud kohustusele teevad pooled subsiidiumialase teabe kättesaadavaks 
vastavalt allpool toodud lõigetele 4 ja 5.  
4. Liidu puhul tähendab lõike 3 järgimine seda, et mis tahes tema territooriumil antud või 
säilitatud subsiidiumi puhul tehakse kuue kuu jooksul alates subsiidiumi andmisest üldsusele 
ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis kättesaadavaks teave, mis võimaldab huvitatud 
isikutel hinnata vastavust artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtetele.  
                                                            
56 Suurema selguse huvides olgu öeldud, et see ei piira artikli 3.2 [Kohaldamisala ja erandid] lõigete 1 ja 2  
kohaldamist.  
 
197 
 5. Ühendkuningriigi puhul tähendab lõike 3 järgimine seda, et Ühendkuningriik tagab järgmise 
korra:  
(a) kui huvitatud isik teatab subsiidiumi andvale asutusele, et ta võib taotleda, et kohus vaataks 
läbi i) subsiidiumi andmise subsiidiumi andva asutuse poolt või ii) subsiidiumi andva asutuse 
või sõltumatu organi või asutuse mis tahes asjakohase otsuse,  
(b) esitab subsiidiumi andev asutus või sõltumatu organ või asutus 28 päeva jooksul alates 
taotluse kirjalikust esitamisest kõnealusele huvitatud isikule teabe, mis võimaldab huvitatud 
isikul hinnata artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtete kohaldamist, võt tes arvesse 
kõiki proportsionaalseid piiranguid, millel on õiguspärane eesmärk, nagu äriline tundlikkus, 
konfidentsiaalsus või kutsesaladus.  
Esimese lõigu punktis b osutatud teave esitatakse huvitatud isikule, et ta saaks teha teadliku otsuse 
selle kohta, kas esitada nõue või leppida selgitustega põhimõtete kohta, millest on kavandatava 
nõudega seotud vaidlusalustes küsimustes lähtutud.  
6. Käesoleva artikli, artikli 3.10 [Kohtud] ja artikli 3.11 [Tagasinõudmine] tähenduses on 
„huvitatud isik“ mis tahes füüsili ne või juriidiline isik, majandustegevuses osaleja või 
majandustegevuses osalejate ühendus, kelle huve võib subsiidiumi andmine mõjutada, eelkõige 
subsiidiumi saaja, subsiidiumi saajaga konkureerivad ettevõtjaid ja asjaomased kutseühingud.  
7. Käesolevas arti klis sätestatud kohustused ei piira poolte kohustusi, mis tulenevad nende 
vastavatest õigusaktidest teabevabaduse või dokumentidele juurdepääsu kohta.  
Artikkel 3.8. Subsiidiumide kontrolli käsitlevad konsultatsioonid  
1. Kui kumbki pool leiab, et teine pool o n andnud subsiidiumi või on olemas selged tõendid 
selle kohta, et teine pool kavatseb subsiidiumi anda ja et subsiidiumi andmisel on või võib olla 
negatiivne mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, võib ta teiselt poolelt nõuda 
selgitust selle kohta, kuidas on kõnealuse subsiidiumi puhul järgitud artiklis 3.4 [Põhimõtted] 
osutatud põhimõtteid.  
2. Kumbki pool võib nõuda ka artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõikes 1 loetletud teavet, kui seda ei ole 
juba avalikustatud artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõike 1 kohasel ametlikul veebisaidil või avalikus 
andmebaasis, või kui seda ei ole tehtud kättesaadavaks lihtsal ja kergesti juurdepääsetaval viisil.  
3. Teine pool esitab nõutud teabe kirjalikult hiljemalt 60  päeva jooksul pärast taotluse 
kättesaamise kuupäeva. Ku i taotletud teavet ei ole võimalik esitada, selgitab pool vastava teabe 
puudumist oma kirjalikus vastuses.  
4. Kui taotluse esitanud pool leiab pärast nõutud teabe saamist endiselt, et teise poole antud 
või kavandataval subsiidiumil on või võib olla negatiivne  mõju pooltevahelisele kaubandusele või 
investeeringutele, võib taotluse esitanud pool taotleda konsultatsioone avatud ja ausa konkurentsi 
võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegeleva kaubanduse erikomitees. Taotlus peab 
olema kirjalik ja s isaldama selgitust põhjuste kohta, miks taotluse esitanud pool konsultatsiooni 
taotleb.  
5. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste ning kestliku arengu küsimustega tegelev 
kaubanduse erikomitee teeb kõik endast oleneva, et jõuda mõlemat poolt rahuldava  lahenduseni. 
Komitee esimene koosolek toimub 30 päeva jooksul pärast konsulteerimistaotluse esitamist.  
 
198 
 6. Lõigetes 3 ja 5 osutatud konsultatsioonide ajakava võib poolte kokkuleppel pikendada.  
Artikkel 3.9. Sõltumatu asutus või organ ja koostöö  
1. Kumbki pool as utab või säilitab oma subsiidiumide kontrolli korra raames asjakohase rolliga 
sõltumatu asutuse või organi. Kõnealusel sõltumatul asutusel või organil on tegevusülesannete 
täitmisel tagatud sõltumatus ja ta tegutseb erapooletult.  
2. Pooled julgustavad oma sõl tumatuid asutusi või organeid tegema üksteisega ühist huvi 
pakkuvates küsimustes oma ülesannete raames koostööd, sealhulgas kohaldades oma 
õigusraamistikus sätestatud piirides asjakohaselt artikleid 3.1 [Mõisted] kuni 3.7 [Läbipaistvus]. 
Pooled või nende s õltumatud asutused või organid võivad kokku leppida eraldi raamistikus, mis 
reguleerib nende sõltumatute asutuste koostööd.  
Artikkel 3.10. Kohtud  
1. Kumbki pool tagab vastavalt oma üldistele ja põhiseaduslikele õigusnormidele ja 
menetlustele, et tema kohtud o n pädevad:  
a)  vaatama läbi subsiidiume andva asutuse või, kui see on asjakohane, sõltumatu asutuse või 
organi tehtud subsiidiumiotsused, et teha kindlaks, kas need on kooskõlas kõnealuse poole 
õigusaktiga, millega rakendatakse artiklit 3.4 [Põhimõtted];  
b)  vaatama läbi sõltumatu asutuse või organi mis tahes muud asjakohased otsused ja mis tahes 
asjakohase tegevusetuse;  
c)  kehtestama õiguskaitsevahendid, mida kohaldatakse punktide a ja b suhtes, sealhulgas 
subsiidiume andva asutuse tegevuse peatamine ja k eelamine, subsiidiume andvalt asutuselt 
meetmete võtmise nõudmine ning  kahjutasu määramine, juhul kui ja sellisel määral, mil need 
on käesoleva lepingu jõustumisel vastavate õigusnormide alusel ette nähtud;  
d)  läbi vaatama huvitatud isikute nõuded seoses  subsiidiumidega, mille suhtes kohaldatakse 
käesolevat peatükki, kui huvitatud isikul on õigus esitada subsiidiuminõue selle poole õiguse 
alusel.  
2. Kui on tegemist lõikes 1 osutatud juhtumitega, on kummalgi poolel õigus vastavalt teise 
poole üldistele õigusn ormidele ja menetlustele ja vajaduse korral asjaomase kohtu loal menetlusse 
sekkuda.  
3. Ilma et see piiraks kohustust säilitada või vajaduse korral kehtestada käesoleva artikli 
lõigetes 1 ja 2 ning artiklis 3.11 [Tagasinõudmine] osutatud pädevus, õiguskaitsev ahendid ja 
sekkumisõigus, ei nõuta käesoleva artikliga, et kumbki pool laiendaks lisaks käesoleva lepingu 
jõustumise kuupäeval kehtivates õigusaktides sätestatule oma ametiasutuste õigusi, 
õiguskaitsevahendeid, menetlusi või otsuste läbivaatamise volituste  ulatust ja aluseid.  
Käesoleva artikliga ei nõuta, et kumbki pool laiendaks lisaks käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval 
kehtivates õigusaktides sätestatule oma kohtute volituste ulatust või aluseid vastavalt 
 
199 
 Ühendkuningriigi parlamendi õigusaktide, Euro opa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusaktide 
ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusaktide läbivaatamisel57.  
Artikkel 3.11. Tagasinõudmine  
1. Kumbki pool kehtestab kooskõlas järgmiste sätetega subsiidiumide tagasinõudmise tõhusa 
mehhanismi, ilma et see piiraks tema õiguses sätestatud muude õiguskaitsevahendite kohaldamist58.  
2. Kumbki pool tagab, et tingimusel, et artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõikes 6 määratletud huvitatud 
isik on subsiidiumi andmise otsuse käesoleva artikli lõikes 3 määratletud kindlaksmääratud 
ajavahemiku jooksul kohtus vaidlustanud, võib anda korralduse subsiidium sisse nõuda, kui poole 
kohus teeb kindlaks olulise õigusnormi rikkumise, mis seisneb järgmises:  
(a) subsiidiumi andja ei käsitlenud subsiidiumi moodustavat meedet subsiidiumina;  
(b) subsiidiumi  andja ei ole kohaldanud artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud põhimõtteid, nagu 
neid rakendatakse kõnealuse poole õiguses, või on kohaldanud neid viisil, mis ei vasta 
kõnealuse poole õiguses kehtestatud kontrollinõuetele, või  
(c) subsiidiumi andja on kõnealuse  subsiidiumi andmise üle otsustades tegutsenud väljaspool 
oma volitusi või kuritarvitanud neid volitusi seoses artiklis 3.4 [Põhimõtted] sätestatud 
põhimõtetega, nagu neid rakendatakse kõnealuse poole õiguses.  
3. Käesoleva artikli kohaldamisel määratakse kind laksmääratud ajavahemik kindlaks järgmiselt:  
(a) liidu puhul algab see kuupäeval, mil artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõigetes 1, 2 ja 4 nimetatud teave 
tehti kättesaadavaks ametlikul veebisaidil või avalikus andmebaasis, ning ei ole lühem kui üks 
kuu;  
(b) Ühendkuningr iigi puhul:  
i) algab  see kuupäeval,  mil artikli  3.7 [Läbipaistvus]  lõigetes  1 ja 2 nimetatud  teave  tehti  
kättesaadavaks  ametlikul  veebisaidil  või avalikus  andmebaasis;  
ii) see lõpetatakse  üks kuu hiljem,  välja  arvatud  juhul,  kui huvitatud  isik on enne  seda  
kuupäeva  taotlenud  teavet  artikli  3.7 lõikes  5 sätestatud  korras;  
iii) kui huvitatud  isik on saanud  artikli  3.7 lõike  5 punktis  b osutatud  teabe,  mis on piisav  
kõnealuses  lõikes  osutatud  eesmärkide  jaoks,  lisatakse  veel üks kuuajaline  ajavahemik,  
mille  lõppedes  kindlaksmääratud  ajavahemik  lõpeb;  
                                                            
57 Suurema selguse huvides olgu öeldud, et Ühendkuningriigi õigusaktid käesoleva artikli tähenduses ei hõlma 
seadusi, mis on i) jõus 1972. aasta Euroopa Ühenduste seaduse 2. jao punkti 1 alusel Euroopa Liidust 
väljaastumise 2018. aasta seaduse 1A. jaos sätestatud kujul või ii) vastu võetud või kehtestatud 1972. aasta 
Euroopa Ühenduste seaduse 2. jao punkti 2 sätete alusel.  
58 Ühendkuningriigi puhul tuleb käesoleva artikli kohaldamisel kehtestada uus tagasinõudmismeede, mis saab 
kasutuskõlblikuks pärast Ühendkuningriigi õiguses sätestatud kontrollinõuetele vastavat edukat kohtulikku 
kontrolli, ja mida alustata kse kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul . Vastavalt artikli 3.10 [Kohtud] lõikele 3 ei 
laiene selline kontroll millelegi muule. Ühelgi subsiidiumi saajal ei saa olla õiguspärast ootust tagasinõudmist 
vältida.  
 
200 
 iv) alapunktis  iii osutatud  teabe  saamise  kuupäev  on kuupäev,  mille  suhtes  subsiidiumi  andev  
asutus  tõendab,  et ta on esitanud  artikli  3.7 [Läbipaistvus]  lõike  5 punktis  b osutatud  
eesmärkide  jaoks  piisava  teabe,  olenemata  edasisest  või selgitavast  kirjavahetusest  
pärast  nimetatud  kuupäeva;  
v) punktides  i) kuni  iii) nimetatud  ajavahemikke  võib  seadusega  pikendada.  
4. Seoses kavadega algab lõike 3 punkti b kohaldamisel kindlaksmääratud ajavahemik siis, kui 
avaldatakse p unktis b osutatud teave, mitte siis, kui tehakse edasised väljamaksed, kui:  
(a) subsiidiumi antakse nähtavalt kava tingimuste kohaselt;  
(b) kava koostaja on teinud kava kohta üldsusele kättesaadavaks artikli 3.7 [Läbipaistvus] lõigetes 
1 ja 2 nõutud teabe ning  
(c) kava kohta punkti b alusel esitatud teave sisaldab subsiidiumi kohta teavet, mis võimaldab 
huvitatud isikul kindlaks teha, kas kava võib teda mõjutada, ning see hõlmab vähemalt 
subsiidiumi eesmärki, subsiidiumi saajate kategooriaid, subsiidiumi saamise tin gimusi ja 
subsiidiumi arvutamise alust (sealhulgas kõiki asjakohaseid tingimusi, mis on seotud 
subsiidiumimäärade või -summadega).  
5. Käesoleva artikli kohaldamisel ei nõuta subsiidiumi tagasinõudmist, kui subsiidiumi antakse 
Ühendkuningriigi parlamendi õigus akti, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu õigusakti või 
Euroopa Liidu Nõukogu õigusakti alusel.  
6. Käesolevas artiklis ei kehtestata pooltele takistusi näha kooskõlas oma õigusega ette lisaks 
käesolevas artiklis sätestatule täiendavaid olukordi, mille s kohaldatakse tagasinõudmismeetmeid.  
7. Pooled tunnistavad, et tagasinõudmine on oluline parandusvahend mis tahes subsiidiumide 
kontrollimise süsteemis. Kummagi poole taotlusel kaaluvad pooled partnerlusnõukogus täiendavaid 
või alternatiivseid tagasinõudmism ehhanisme, samuti käesoleva artikli vastavaid muudatusi. 
Partnerlusnõukogus võib kumbki pool teha muudatusettepanekuid, et võimaldada oma 
tagasinõudmismehhanismide jaoks erinevat korda. Kumbki pool peab kaaluma teise poole tehtud 
ettepanekut heas usus ja s ellega nõustuma, tingimusel et ta leiab, et see sisaldab korda, mis kujutab 
endast vähemalt sama tõhusat tagasinõudmismehhanismi kui teise poole kehtivad mehhanismid. 
Partnerlusnõukogu võib seejärel teha käesolevasse artiklisse vastavad muudatused59. 
Artikk el 3.12. Parandusmeetmed  
1.  Kumbki pool võib teisele poolele esitada kirjaliku taotluse teabe saamiseks ja 
konsultatsioonide alustamiseks subsiidiumi kohta, mida ta peab pooltevahelisele kaubandusele või 
investeeringutele märkimisväärset negatiivset mõju ava ldavaks või mille puhul ta leiab, et on olemas 
selline oht. Taotluse esitanud pool peaks taotluses esitama kogu asjakohase teabe, mis võimaldab 
pooltel leida vastastikku vastuvõetava lahenduse, sealhulgas subsiidiumi kirjelduse ja asjaolu, mis 
taotluse esi tanud poolele kaubandusele või investeeringutele avalduva mõju suhtes muret teeb.  
2. Taotluse saanud pool saadab hiljemalt 30 päeva jooksul alates taotluse kättetoimetamise 
kuupäevast taotluse esitanud poolele kirjaliku vastuse, milles esitab nõutud teabe, ni ng pooled 
                                                            
59 Pooled märgivad, et Ühendkuningriik rakendab pärast käesoleva lepingu jõustumist uut subsiidiumide 
kontrollimise süsteemi.  
 
201 
 alustavad konsultatsioone, mis loetakse lõppenuks 60 päeva möödumisel taotluse esitamisest, kui 
pooled ei lepi kokku teisiti. Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik 
poolte konsultatsioonide käigus võetud seisukohad,  on konfidentsiaalsed, ilma et see piiraks poolte 
õigusi edasistes menetlustes.  
3. Mitte varem kui 60 päeva pärast lõikes 1 osutatud taotluse esitamist võib taotluse esitanud 
pool võtta ühepoolselt asjakohaseid parandusmeetmeid, kui on tõendeid, et taotluse saanud poole 
subsiidium avaldab või on tõsine oht, et see võib avaldada, pooltevahelisele kaubandusele või 
investeeringutele olulist negatiivset mõju.  
4. Mitte varem kui 45 päeva pärast lõikes 1 osutatud taotluse esitamist teatab taotluse 
esitanud pool taotlu se saanud poolele parandusmeetmetest, mida ta kavatseb lõike 3 kohaselt 
võtta. Taotluse esitanud pool esitab kogu asjakohase teabe meetmete kohta, mida ta kavatseb võtta, 
et võimaldada pooltel leida mõlemale poolele vastuvõetav lahendus. Taotluse esitanud pool ei tohi 
kõnealuseid parandusmeetmeid võtta enne 15 päeva möödumist kuupäevast, mil taotluse saanud 
poolele kõnealustest meetmetest teatati.  
5. Kummagi poole hinnangut märkimisväärse negatiivse mõju ohu suhtes peavad kinnitama 
faktid, mitte lihtsalt väit ed, oletused või kaudne võimalus. Asjaolude muutumine, mis tekitaks 
olukorra, kus subsiidium põhjustaks sellist märkimisväärset negatiivset mõju, peab olema selgelt 
prognoositav.  
6. Kummagi poole hinnangut subsiidiumi või pooltevahelisele kaubandusele või 
investeeringutele avalduva märkimisväärse negatiivse mõju suhtes peavad kinnitama tõendid, mitte 
lihtsalt oletused või kaudne võimalus, ning see peab olema seotud tuvastatavate kaupade, 
teenuseosutajate või muude majandustegevuses osalejatega, sealhulgas v ajaduse korral 
subsiidiumikavade puhul.  
7.  Partnerlusnõukogu võib pidada näitlikku loetelu sellest, mis võib kujutada endast 
märkimisväärset negatiivset mõju pooltevahelisele kaubandusele ja investeeringutele  lõigete 1 ja 3 
tähenduses. See ei piira poolte õigust võtta parandusmeetmeid.  
8. Lõikest 3 tulenevalt võetud parandusmeetmed piirduvad olukorra parandamiseks vajalikuga 
ja on proportsionaalsed, et kõrvaldada märkimisväärne negatiivne mõju või kõrvaldada sellise 
märkimisväärse negatiivse mõju oht. Eelistatud on meetmed, mis häirivad käesoleva lep ingu 
toimimist kõige vähem.  
9. Viie päeva jooksul alates lõikes 3 osutatud parandusmeetmete jõustumise kuupäevast võib 
teavitatud pool ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid]  kohaste konsultatsioonideta taotleda taotluse 
esitanud poolele esitatud kirjaliku taotlusega kooskõlas artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] lõikega 
2 vahekohtu moodustamist, et vahekohus saaks otsustada, kas ei esine mõni järgmistest asjaoludest:  
(a) taotluse esitanud poole võetud parandusmeetmed ei ole kooskõlas lõigetega 3 või 8;  
(b) pärast s eda, kui taotluse saanud pool oli nõutud teabe esitanud ja nõustunud 
konsultatsioonide korraldamisega, ei osalenud taotluse esitanud pool sellistel 
konsultatsioonidel või  
(c) kaitsmeetmeid ei ole võetud või neist ei ole teatatud kooskõlas lõigetes 3 või 4 osut atud 
tähtaegadega.  
 
202 
 Sellel taotlusel ei ole parandusmeetmeid peatavat mõju. Lisaks ei hinda vahekohus artiklite 3.4 
[Põhimõtted] ja 3.5 [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] kohaldamist poolte 
poolt.  
10. Lõikes 9 osutatud taotluse alusel moodustatud vahekohus viib oma menetlused läbi 
kooskõlas artikliga INST.34B [Parandusmeetmete ja tasakaalustamise erimenetlused] ja teeb oma 
lõpliku otsuse 30 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest.  
11. Kui leitakse, et vastustajast pool on eksinud, te atab vastustajast pool hiljemalt 30 päeva 
jooksul alates vahekohtu otsuse kättetoimetamisest kaebuse esitanud poolele meetmetest, mida ta 
on võtnud selle otsuse täitmiseks.  
12.  Kui vastustajast poole suhtes on lõikes 10 osutatud menetluse tulemusel leitud, e t ta on 
eksinud, võib kaebuse esitanud pool taotleda 30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist, et 
vahekohus määraks kindlaks käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate 
kohustuste täitmise peatamise taseme, mis ei ületa parandu smeetme kohaldamisest tingitud 
tühistamise või vähendamise määra, kui ta leiab, et parandusmeetme vastuolu lõikega 3 või 8 on 
märkimisväärne. Taotluses tehakse ettepanek kohustuste peatamise taseme kohta kooskõlas artiklis 
INST.34C [Kohustuste peatamine ar tikli LPFS.3.12 [Parandusmeetmed] lõike 12, artikli FISH.9 lõike 5 
ja artikli FISH.14 lõike 6 kohaldamiseks] sätestatud põhimõtetega. Kaebuse esitanud pool võib 
peatada käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate kohustuste täitmise 
vastavalt vahekohtu määratud kohustuste täitmise peatamise tasemele. Sellist peatamist ei 
kohaldata varem kui 15 päeva pärast sellise otsuse tegemist.  
13. Pool ei tugine WTO lepingule või mõnele muule rahvusvahelisele lepingule, et takistada teist 
poolt võtmast käesoleva artikli kohaseid meetmeid, sealhulgas juhul, kui need meetmed seisnevad 
käesolevast lepingust või seda täiendavast lepingust tulenevate kohustuste täitmise peatamises.  
14. Selleks et hinnata, kas parandusmeetmete kehtestamine või säilitamine toote im pordi 
suhtes piirdub sellega, mis on rangelt vajalik või proportsionaalne käesoleva artikli kohaldamisel, 
teeb pool järgmist:  
a)  võtab arvesse IV jaotise [Kaubavahetus] artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõike 
3 kohaselt kohaldatud või säilitatud  tasakaalustusmeetmeid ning  
b)  võib arvesse võtta dumpinguvastaseid meetmeid, mida kohaldatakse või säilitatakse vastavalt 
IV jaotise [Kaubavahetus] artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõikele 3.  
15. Pool ei kohalda samal ajal käesoleva artikli kohas t parandusmeedet ega artikli 9.4 
[Tasakaalustamine] kohast tasakaalustavat meedet, et leevendada ühe ja sama subsiidiumi otsest 
mõju kaubandusele või investeeringutele.  
16. Kui pool, kelle vastu parandusmeetmeid võeti, ei esita käesoleva artikli lõike 9 kohas t 
taotlust kõnealuses lõikes sätestatud ajavahemiku jooksul, võib kõnealune pool algatada käesoleva 
artikli lõikes 9 sätestatud põhjustel artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud 
vahekohtumenetluse parandusmeetmete vaidlustamiseks, ilma et ta peaks ee lnevalt artikli INST.13 
[Konsultatsioonid] kohaseid konsultatsioone. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna 
artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.  
17. Lõigete 9 ja 16 kohaste menetluste puhul võtab vahekohus selle hindamisel, kas 
parandusmeede on rangelt vajalik ja proportsionaalne, nõuetekohaselt arvesse lõigetes 5 ja 6 
sätestatud põhimõtteid ning lõikeid 13, 14 ja 15 .  
 
203 
 Artikkel 3.13. Vaidluste lahendamine  
1. Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, kohaldatakse  pooltevaheliste vaidl uste suhtes, mis on 
seotud käesoleva peatüki tõlgendamise ja kohaldamisega, kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja 
horisontaalsätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine], välja arvatud artiklid 3.9 [Sõltumatu asutus või 
organ ja koostöö] ja 3.10 [Kohtud].  
2. Vahekohtu pädevusse ei kuulu:  
(a) individuaalne subsiidium, sealhulgas see, kas selline subsiidium on kooskõlas artikli 3.4 
[Põhimõtted] lõikes 1 sätestatud põhimõtetega, välja arvatud artikli 3.5 lõikes 2 [Piiramatu 
riigigarantiid], lõigetes 3 -5 [Päästmine ja r estruktureerimine], 8 -11 [Ekspordisubsiidiumid] ja 
12 [Subsiidiumid, mis olenevad omamaise toote kasutamisest] sätestatud tingimuste osas, 
ning  
(b) kas artikli 3.11 [Tagasinõudmine] kohast tagasinõudmismeedet on igal üksikjuhul 
nõuetekohaselt kohaldatud.  
3. Kuuen da osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotist [Vaidluste lahendamine ] 
kohaldatakse artikli 3.12 [Parandusmeetmed] suhtes kooskõlas kõnealuse artikliga ja artikliga 
INST.34B [Parandusmeetmete ja tasakaalustamise erimenetlused].  
Neljas peatü kk. Riigi osalusega ettevõtted, eri - või eelisõigustega ettevõtted, määratud monopolid  
Artikkel 4.1. Mõisted  
1. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:   
(a) „kokkulepe“ – OECD raames välja töötatud kokkulepe riiklikult toetatava ekspordikrediidi 
kohta või OECD raames või väljaspool seda välja töötatud järgnev kohustus, mille on vastu on 
võtnud vähemalt 12 WTO asutajaliiget, kes on osalenud kokkuleppes alates 1. jaanuarist 1979;  
(b)  „äritegevus“ – tegevus, mille eesmärk on kasumit teenida ja mille väljundik s on sellise kauba 
tootmine või teenuse osutamine, mida müüakse asjaomasel turul ettevõtte poolt pakkumise 
ja nõudluse alusel määratud kogustes ja hindadega; mittetulunduslikul või kulude katmise 
põhimõttel tegutseva ettevõtte tegevust ei käsitata kasumile  orienteeritud tegevusena;  
(c) c) „ärikaalutlused“ – hinna -, kvaliteedi -, kättesaadavus -, turustatavus -, transpordikaalutlused 
ja muud ostu - või müügitingimused või muud asjaolud, mida asjaomasel tegevusalal või 
tööstusharus turumajanduse põhimõtete kohaselt t egutsev eraettevõte võtab tavaliselt 
arvesse äriotsuste tegemisel;   
(d) „hõlmatud üksus“ –  
(i) määratud  monopol;   
(ii) eri- või eelisõigustega  ettevõte  või  
(iii) riigi osalusega  ettevõte;   
(e) „määratud monopol“ – üksus, sealhulgas konsortsium või valitsusasutus, kes on poole 
territooriumil asjaomasel turul määratud teatava kauba või teenuse ainutarnijaks või -ostjaks; 
 
204 
 ainuüksi asjaolu tõttu, et mingile üksusele on selliselt antud ainuõigus inte llektuaalomandile, 
ei loeta seda üksust veel monopoliks. Selles kontekstis tähendab „määrama“ monopoli 
kehtestama või lubama või selle tegevusulatust laiendama, et hõlmata täiendavaid kaupu või 
teenuseid;  
(f) „ettevõte“ – artikli SERVIN.1.2 [Mõisted] punktis g  määratletud ettevõte;  
(g) „eri- või eelisõigustega ettevõte“ – avaliku või erasektori ettevõte, millele pool on kas 
juriidiliselt või faktiliselt andnud eri - või eelisõigused;  
(h) „teenus, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel“ – teenus, mida osutata kse 
valitsuse funktsioonide täitmisel, nagu on määratletud teenuskaubanduse üldlepingus (GATS);  
(i) „eriõigused või privileegid“ – õigused või privileegid, millega pool määrab kaks või enam 
ettevõtet, kellel on luba tarnida teatavat kaupa või osutada teatavat teenust, või piirab selliste 
ettevõtete arvu kahe või enamaga muude kui objektiivsete, proportsionaalsete ja 
mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel, mõjutades oluliselt teise ettevõtte võimet tarnida 
sama kaupa või osutada sama teenust samas geograafi lises piirkonnas või samal tooteturul 
sisuliselt samaväärsetel tingimustel;   
(j) „riigi osalusega ettevõte“ – ettevõte,  
(i) milles  poolele  kuulub  otseselt  üle 50 % aktsiakapitalist;   
(ii) milles  pool  omab  otseselt  või kaudselt  kontrolli  rohkem  kui 50 % hääleõiguse  üle;  
(iii) milles  poolel  on õigus  nimetada  ametisse  enamik  juhatuse  või muu  samaväärse  
juhtorgani  liikmetest  või  
(iv) mille  üle poolel  on kontroll.  Igal üksikjuhul  võetakse  kontrolli  kehtestamisel  arvesse  
kõiki  asjakohaseid  õiguslikke  ja faktilisi  asjaolusid.   
Artikke l 4.2. Kohaldamisala  
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse kõigi valitsemistasandite hõlmatud üksuste suhtes, kes 
tegelevad äritegevusega. Kui hõlmatud üksus tegeleb nii ärilise kui ka mitteärilise tegevusega, 
hõlmab käesolev peatükk ainult äritegevust.  
2. Käesole vat peatükki ei kohaldata järgmise suhtes:  
(a) hõlmatud üksused, kes tegutsevad hankeüksustena, nagu on määratletud GPA 1. liite 1. –3. 
lisas ja kummagi poole X jaotise [Riigihanked] PPROC -1 LISA: RIIGIHANKED B2 jao vastava 
alamjao punktis 1, kes viivad läbi h õlmatud hankemenetlust vastavalt X jaotise [Riigihanked] 
artikli PPROC.2 [WTO riigihankelepingu teatavate sätete inkorporeerimine ja käesoleva 
lepinguga hõlmatud hanked] lõikele 2;  
(b) teenused, mida osutatakse valitsuse funktsioonide täitmisel.  
3. Käesolevat pe atükki ei kohaldata hõlmatud üksuse suhtes, kui ühel kolmest eelnevast 
majandusaastast oli asjaomase ettevõtte või monopoli äritegevusest saadud aastane tulu väiksem 
kui 100  miljonit eriarveldusühikut.  
 
205 
 4. Artiklit 4.5 [Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärikaa lutlused] ei kohaldata hõlmatud üksuse 
poolt valitsuse volituse alusel finantsteenuste osutamise suhtes, kui  
(a) nende finantsteenustega toetatakse eksporti või importi, tingimusel et  
i. need  finantsteenused  ei ole ette nähtud  kommertsrahastamise  asendamiseks  või 
ii. neid  finantsteenuseid  pakutakse  tingimustel,  mis ei ole soodsamad  kui need,  mida  
oleks  võrreldavate  finantsteenuste  puhul  võimalik  saada  kommertsturul,  või 
(b) nende finantsteenustega toetatakse erasektori investeeringuid väljaspool poole territooriumi, 
tingi musel et  
i. need  finantsteenused  ei ole ette nähtud  kommertsrahastamise  asendamiseks  või 
ii. neid  finantsteenuseid  pakutakse  tingimustel,  mis ei ole soodsamad  kui need,  mida  
oleks  võrreldavate  finantsteenuste  puhul  võimalik  saada  kommertsturul,  või 
(c) neid finantste enuseid pakutakse kokkuleppega kooskõlas olevatel tingimustel, kui nende 
pakkumine kuulub kokkuleppe kohaldamisalasse.  
5. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist, ei kohaldata artiklit 4.5 
[Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärilised kaalutlu sed ] järgmiste sektorite suhtes: 
audiovisuaalteenused; riigisisene merekabotaaž60 ja siseveeteetransport, nagu on sätestatud artikli 
SERVIN.1.1 [Eesmärk ja kohaldamisala] lõikes 5.  
6. Artiklit 4.5 [Diskrimineerimiskeeld ja ärikaalutlused] ei kohaldata ulatus es, milles poole 
hõlmatud üksus ostab või müüb kaupu või teenuseid vastavalt järgmisele:  
(a) kehtiv nõuetele mittevastav meede, mida pool säilitab, jätkab, uuendab või parandab 
vastavalt [artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja erandid] lõikele 1 või artikli 
SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed] lõikele 1, nagu on sätestatud vastavalt LISADE 
SERVIN -1 ja SERVIN -2 nimekirjades]; või  
(b) nõuetele mittevastav meede, mille pool võtab vastu või säilitab seoses sektorite, allsektorite 
või tegevusvaldk ondadega vastavalt [artikli SERVIN.2.7 [Nõuetele mittevastavad meetmed ja 
erandid] lõikele 2 või artikli SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed ] lõikele 2, nagu on 
sätestatud vastavalt selle lisade SERVIN -1 ja SERVIN -2 nimekirjades].  
                                                            
60 Riigisisene merekabotaaž hõlmab liidu puhul ning ilma et see piiraks sellise tegevuse ulatust, mida võib 
asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt käsitada kabotaažina, rei sijate või kauba vedu ühest  Liidu 
liikmesriigis asuvast sadamast või kohast teise samas Liidu liikmesriigis asuvasse sadamasse või kohta, 
sealhulgas tema mandrilaval, nagu on sätestatud Montego Bays 10.  detsembril 1982 sõlmitud ÜRO 
mereõiguse konventsioon is („ÜRO mereõiguse konventsioon“), ning ühest ja samast Liidu liikmesriigis asuvast 
sadamast või kohast algavat ja seal lõppevat liiklust; Ühendkuningriigi puhul reisijate või kauba vedu ühest 
Ühendkuningriigis asuvast sadamast või kohast teise Ühendkunin griigis asuvasse sadamasse või kohta, 
sealhulgas tema mandrilaval, nagu on sätestatud ÜRO mereõiguse konventsioonis, ning ühest ja samast 
Ühendkuningriigis asuvast sadamast või kohast algavat ja seal lõppevat liiklust.  
 
206 
 Artikkel 4.3. Seo s WTO asutamislepinguga  
Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi, mis tulenevad GATT 1994 XVII  artikli lõigetest 1 –3, GATT 
1994 XVII  artikli tõlgendamise käsitusleppest ja GATSi VIII  artikli lõigetest  1, 2 ja  5. 
Artikkel 4.4. Üldsätted  
1. Ilma et see piiraks  kummagi poole käesolevast peatükist tulenevaid õigusi ja kohustusi, ei 
takista ükski käesoleva peatüki säte poolt asutamast või säilitamast hõlmatud üksust.  
2. Samuti ei nõua pooled hõlmatud üksuselt tegutsemist viisil, mis on vastuolus käesoleva 
peatükiga, ega julgusta sellist tegutsemist.  
Artikkel 4.5. Mittediskrimineeriv kohtlemine ja ärikaalutlused  
1. Kumbki pool tagab, et iga tema hõlmatud üksus täidab äritegevusega tegelemisel järgmisi 
tingimusi:  
(a) tegutseb kauba või teenuse ostmisel või müümisel kooskõlas ä rikaalutlustega, välja arvatud 
juhul, kui ta täidab avaliku teenindamise kohustuse tingimusi, mis ei ole vastuolus punktiga  b 
või c; 
(b) kauba või teenuse ostmisel  
i. kohtleb  teise  poole  ettevõtete  pakutavat  kaupa  või teenust  vähemalt  sama  soodsalt  
kui oma  riigi ettevõtete  pakutavat  samasugust  kaupa  või samasugust  teenust  ning  
ii. kohtleb  kaupa  või teenust,  mida  hõlmatud  üksus  pakub  poole  territooriumil,  vähemalt  
sama  soodsalt  kui samasugust  kaupa  või samasugust  teenust,  mida  poole  ettevõtted  
pakuvad  poole  territooriu mil asjaomasel  turul,  ning   
(c) kauba või teenuse müümisel  
i. kohtleb  teise  poole  ettevõtet  vähemalt  sama  soodsalt  kui oma  poole  ettevõtteid  ning   
ii. kohtleb  hõlmatud  üksust  poole  territooriumil  vähemalt  sama  soodsalt  kui oma  poole  
ettevõtteid  asjaomasel  turul  poole  territooriumil61.  
2. Lõike 1 punktid b ja c ei taksita hõlmatud üksusel:  
(a) osta või tarnida kaupu või teenuseid erinevatel tingimustel, sealhulgas erinevatel 
hinnatingimustel, kui sellised erinevad tingimused on kooskõlas ärikaalutlustega, või  
(b) keelduda kaupade  või teenuste ostmisest või tarnimisest, kui keeldumine on kooskõlas 
ärikaalutlustega.  
                                                            
61 Suurema selguse huvides olgu märgit ud, et käesolevat lõiget ei kohaldata hõlmatud üksuse poolse osakute, 
aktsiate või muu osaluse ostu või müügi suhtes mõne teise ettevõtte omakapitalis osalemise raames.  
 
207 
 Artikkel 4.6. Reguleeriv raamistik  
1. Pooled järgivad ja kasutavad parimal viisil asjakohaseid rahvusvahelisi standardeid, 
sealhulgas OECD suuniseid riigi osalusega ettevõt ete juhtimise kohta.  
2. Kumbki pool tagab, et iga reguleeriv asutus ja muu reguleerivat funktsiooni täitev organ, 
mille pool asutab või mille ta säilitab:  
(a) on sõltumatu ettevõtetest, mida see asutus reguleerib, ega ole nende ees aruandekohustuslik, 
ning  
(b) tegu tseb sarnases olukorras erapooletult kõigi selle asutuse reguleeritavate ettevõtete, 
sealhulgas hõlmatud üksuste suhtes; asutuse erapooletust tema reguleeriva funktsiooni 
täitmisel hinnatakse asutuse üldise tegevuse alusel.  
Nende sektorite puhul, kus pool ed on käesolevas lepingus kokku leppinud sellise asutuse 
konkreetsetes kohustustes, on käesoleva lepingu vastavad sätted ülimuslikud.  
3. Kumbki pool kohaldab oma õigusnorme hõlmatud üksuste suhtes järjekindlalt ja 
mittediskrimineerivalt.  
Artikkel 4.7. Teabeva hetus  
1. Kui poolel on alust arvata, et teise poole üksuse äritegevus kahjustab tema käesoleva 
peatüki kohaseid huve, võib ta taotleda teiselt poolelt kirjalikult teavet selle üksuse äritegevuse 
kohta seoses käesoleva peatüki sätete rakendamisega kooskõlas lõ ikega  2.  
2. Tingimusel et lõikes 1 osutatud taotluses selgitatakse, kuidas üksuse tegevus võib mõjutada 
taotluse esitanud poole käesoleva peatüki kohaseid huve, ning märgitakse, millist alljärgnevat 
teabekategooriad tuleb esitada, esitab taotluse saanud pool  taotluse esitanud poolele järgmise 
teabe:  
(a) üksuse omanike ja hääleõiguse struktuur, näidates ära aktsiate ja hääleõiguste osakaalu, mis 
üksuses kumulatiivselt kuulub taotluse saanud poolele ja tema hõlmatud üksusele;  
(b) taotluse saanud poolele või tema hõlmatud üksustele kuuluvate eriaktsiate või -hääleõiguste 
või muude õiguste kirjeldus, kui need õigused erinevad üksuse üldiste lihtaktsiatega seotud 
õigustest;  
(c) üksuse organisatsioonilise struktuuri kirjeldus ja juhatuse või muu samaväärse organi koosseis;  
(d) millised valitsusasutused või avaliku sektori asutused ettevõtet reguleerivad või selle üle 
järelevalvet teostavad, nende valitsusasutuste või avaliku sektori asutuste poolt üksusele 
kehtestatud aruandlusnõuded ning nend e valitsusasutuste või avaliku sektori asutuste õigused 
ja tavad juhatuse või samaväärse juhtorgani juhtide ja liikmete ametisse nimetamisel, ametist 
vabastamisel ja tasustamisel;  
(e) üksuse aastatulu ja koguvara viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on an dmed 
kättesaadavad;  
(f) võimalikud erandid, immuniteedid ja nendega kaasnevad meetmed, mida üksuse suhtes 
kohaldatakse taotluse saanud poole õigusnormide alusel;  
 
208 
 (g) avalikult kättesaadav lisateave üksuse kohta, sealhulgas majandusaasta aruanded ja 
kolmandate is ikute tehtud auditid.  
3. Lõiked  1 ja 2 ei nõua poolelt sellise konfidentsiaalse teabe avalikustamist, mille 
avalikustamine oleks vastuolus tema õigusnormidega, takistaks õiguskaitset või oleks muul viisil 
vastuolus avalike huvidega või kahjustaks konkreetset e ettevõtete õigustatud ärihuve.  
4. Kui taotletud teave ei ole kättesaadav, esitab taotluse saanud poole taotluse esitanud 
poolele kirjalikult põhjused, miks see teave ei ole kättesaadav.  
Viies peatükk. Maksustamine  
Artikkel 5.1. Hea valitsemistava  
Pooled tu nnustavad ja kohustuvad rakendama hea maksuhaldustava põhimõtteid, eelkõige 
ülemaailmseid standardeid, mis käsitlevad läbipaistvust, teabevahetust ja õiglast maksukonkurentsi. 
Pooled rõhutavad veel kord, et toetavad OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümb erpaigutamise 
tegevuskava, ning kinnitavad oma kindlat tahet rakendada maksubaasi kahanemise ja kasumi 
ümberpaigutamise vastu OECD miinimumstandardeid. Pooled edendavad head maksuhaldustava, 
parandavad rahvusvahelist koostööd maksustamise valdkonnas ja hõl bustavad maksutulude 
kogumist.  
Artikkel 5.2. Maksustamisstandardid  
1. Pool ei nõrgenda ega vähenda oma õigusnormidega ette nähtud kaitsetaset 
üleminekuperioodi lõpus allapoole taset, mis on ette nähtud OECDs kokkulepitud standardite ja 
normidega üleminekuperi oodi lõpus, seoses järgmisega:  
(a) taotluse alusel toimuv nõuetekohane, omaalgatuslik või automaatne teabevahetus 
finantskontode, piiriüleste eelotsuste, maksuametite vaheliste riigipõhiste aruannete ja 
võimalike piiriüleste maksuplaneerimise skeemide kohta;  
(b) intresside mahaarvamise piiranguid, välismaiseid kontrollitavaid äriühinguid ja hübriidseid 
ebakõlasid puudutavad reeglid.  
2. Pool ei nõrgenda ega vähenda oma õigusnormidega ette nähtud kaitsetaset 
üleminekuperioodi lõpus seoses krediidiasutuste ja investeeri misühingute avaliku aruandlusega 
riikide kaupa muude kui väikeste ja omavahel mitteseotud investeerimisühingute puhul.  
Artikkel 5.3. Vaidluste lahendamine  
Käesoleva peatüki suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I 
jaotise [Vaidluste lahendamine] kohast vaidluste lahendamist.  
Kuues peatükk. Töö - ja sotsiaalsed standardid  
 
209 
 Artikkel 6.1. Mõiste  
1. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „tööalane ja sotsiaalne kaitsetase“ poolte õiguse 
ja standarditega62 ette nähtud kaitsetaset järgmistes valdkondades:  
(a) põhiõigused töökohal;  
(b) töötervishoiu ja tööohutuse standardid;  
(c) õiglased töötingimused ja tööhõivestandardid;  
(d) õigus teavitamisele ja konsulteerimisele ettevõtte tasandil või  
(e) restruktureerimine.  
2. Liidu jaoks tähendab „tööalane ja sotsiaalne kaitsetase“ tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset, 
mida kohaldatakse kõikide liikmesriikide suhtes ja kõikides liikmesriikides ning mis on nende suhtes 
ühine.  
Artikkel 6.2. Kaitse taseme säilitamine  
1. Pooled kinnitavad, et kumm algi poolel on õigus kehtestada käesoleva jaotisega hõlmatud 
valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks tööalane ja sotsiaalne 
kaitsetase, mida nad peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja poliitikat 
viisil , mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva jaotise 
kohaste kohustustega.  
2. Kumbki pool ei nõrgenda ega vähenda pooltevahelist kaubandust või investeeringuid 
mõjutaval viisil tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset allapo ole taset, mis kehtib üleminekuperioodi 
lõpus, sealhulgas jättes tõhusalt tagamata oma õiguse ja standardite täitmise.  
3. Pooled tunnistavad, et kummalegi poolele jääb õigus kasutada mõistlikus ulatuses 
kaalutlusõigust ja teha heas usus otsuseid tööõiguse nõu ete täitmise tagamise vahendite eraldamise 
kohta seoses muude, kõrgema prioriteetsusega tööõiguse normidega, tingimusel et kõnealune 
kaalutlusõigus ja kõnealused otsused ei ole vastuolus tema kohustustega, mis tulenevad käesolevast 
peatükist.  
4. Pooled püüava d ka edaspidi tõsta oma tööalast ja sotsiaalset kaitsetaset, millele on osutatud 
käesolevas peatükis.  
Artikkel 6.3. Õigusnormide täitmise tagamine  
Kumbki pool kehtestab ja säilitab artiklis 6.2 [Kaitse taseme säilitamine] viidatud kaitse tagamiseks 
tõhusa siseriikliku kaitse tagamise süsteemi, eelkõige tõhusa tööinspektsiooni süsteemi kooskõlas 
oma rahvusvaheliste kohustustega, mis käsitlevad töötingimusi ja töötajate kaitset; tagab haldus - ja 
kohtumenetlused, mis võimaldavad õigustatud ametiasutustel ja ük sikisikutel esitada õigel ajal 
kaebuse töö - ja sotsiaalvaldkonna õiguse ja standardite rikkumise kohta, ning näeb ette asjakohased 
ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas ajutised meetmed, ning proportsionaalsed ja hoiatavad 
                                                            
62Suurema selguse huvides olgu öeldud, et käesolevat peatükki ja artiklit 9.4 [Tasakaalu stamine] ei kohaldata 
poolte sotsiaalkindlustuse ja pensionidega seotud õigusaktide ja standardite suhtes.  
 
210 
 sanktsioonid. Siseriikliku õ iguse ja tava kohaselt austab kumbki pool artikli 6.2 [Kaitse taseme 
säilitamine] riigisisesel rakendamisel ja täitmise tagamisel vajaduse korral tööturu osapoolte rolli ja 
autonoomiat riigi tasandil.  
Artikkel 6.4. Vaidluste lahendamine  
1. Pooled teevad dialo ogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu kõik endast 
oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.   
2. Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest [Vaidluste 
lahendamine] kasutavad pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud omavahelise vaidluse 
korral üksnes vaidluste lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud käesoleva jaotise artikliga 9.1 
[Konsultatsioonid], artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon] ja artikliga 9.3 [Kaitsetase me säilitamise 
valdkondade eksperdikomisjon].  
Seitsmes peatükk. Keskkond ja kliima  
Artikkel 7.1. Mõisted  
1. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „keskkonnakaitse tase“ poole õigusega ette 
nähtud üldist kaitsetaset, mille eesmärk on kaitsta keskkonda, seal hulgas ennetada inimese elu või 
tervist ohustavat keskkonnamõju muu hulgas kõikides järgmistes valdkondades:  
(a) tööstusheide;  
(b) õhku eralduvad saasteained ja õhu kvaliteet;  
(c) looduse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse;  
(d) jäätmekäitlus;  
(e) veekeskkonna kaitse ja säilitamine;  
(f) merekeskkonna kaitse ja säilitamine;  
(g) keemiliste ainete tootmisest, kasutamisest, keskkonda viimisest ja kõrvaldamisest inimeste 
tervisele või keskkonnale tulenevate riskide ennetamine, vähendamine ja kõrvaldamine või  
(h) eelkõige antibiootikumide ja saaste eemaldamise ainete kasutamise kaudu 
põllumajanduslikule või toidutootmisele avalduva mõju haldamine.  
2. Liidu jaoks tähendab „keskkonnakaitse tase“ keskkonnakaitse taset, mida kohaldatakse 
kõikide liidu liikmesriikide suhtes  ja kõikides liikmesriikides ning mis on nende suhtes ühine.  
3. Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab „kliimakaitse tase“ kaitsetaset kasvuhoonegaaside 
heite ja sidumisega ning osoonikihti kahandavate ainete järkjärgulise kasutuselt kõrvaldamisega 
seoses. K asvuhoonegaaside suhtes tähendab see:  
(a) liidu puhul 40  % kogu majandust hõlmavast 2030. aasta eesmärgist, sealhulgas liidu heite 
maksustamise süsteem;  
(b) Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi kogu majandust hõlmav osa sellest 2030. aasta 
eesmärgist, sealhulga s Ühendkuningriigi heite maksustamise süsteem.  
 
211 
 Artikkel 7.2. Kaitse taseme säilitamine  
1. Pooled kinnitavad, et kummalgi poolel on õigus kehtestada käesoleva peatükiga hõlmatud 
valdkondades oma poliitikameetmeid ja prioriteete, määrata kindlaks keskkonnakaits e tase või 
kliimakaitse tase, mida nad peavad asjakohaseks, ning võtta vastu või muuta oma õigusnorme ja 
poliitikat viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva 
peatüki kohaste kohustustega.  
2. Kumbki pool ei nõrge nda ega vähenda pooltevahelist kaubandust või investeeringuid 
mõjutaval viisil keskkonnakaitse taset ja kliimakaitse taset allapoole taset, mis kehtib 
üleminekuperioodi lõpus, sealhulgas jättes tõhusalt tagamata oma keskkonnaõiguse või kliimakaitse 
taseme täitmise.  
3. Pooled tunnistavad, et kummalegi poolele jääb õigus kasutada mõistlikus ulatuses 
kaalutlusõigust ja teha heas usus otsuseid keskkonnanõuete täitmise tagamise vahendite eraldamise 
kohta seoses muude, kõrgema prioriteetsusega keskkonnaõiguse ja kliimapoliitika normidega, 
tingimusel et kõnealune kaalutlusõigus ja kõnealused otsused ei ole vastuolus tema kohustustega, 
mis tulenevad käesolevast peatükist.  
4. Kui poolte õiguses on artiklis 7.1 [Mõisted] loetletud valdkondades ette nähtud eesmärgid, 
hõlm ab neid poole keskkonnakaitse tase üleminekuperioodi lõpus käesoleva peatüki kohaldamisel. 
Kõnealuste eesmärkide hulka kuuluvad need, mille saavutamine on kavandatud üleminekuperioodi 
lõpu järgsesse aega. Käesolevat lõiget kohaldatakse ka osoonikihti kahan davate ainete suhtes.  
5. Pooled püüavad ka edaspidi tõsta oma keskkonnakaitse taset või oma kliimakaitse taset, 
millele on osutatud käesolevas peatükis.  
Artikkel 7.3. Heite maksustamine  
1. Kummalgi poolel peab alates 1. jaanuarist 2021 olema kehtestatud tõhus C O2 heite 
maksustamise süsteem.  
2. Süsteem peab hõlmama kasvuhoonegaaside heiteid elektrienergia tootmisest, 
soojatootmisest, tööstusest ja lennundusest.  
3. Poolte CO 2 heite maksustamise süsteemid peavad olema piisavalt tõhusad, et säilitada 
artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine] ette nähtud kaitsetase.  
4. Erandina lõikest 2 lisatakse lennundus hiljemalt kahe aasta jooksul, kui see ei ole juba 
lisatud. Liidu CO 2 heite ma ksustamise süsteem hõlmab Euroopa Majanduspiirkonnast 
Ühendkuningriiki väljuvaid lende.  
5. Kumbki pool säilitab oma CO 2 heite maksustamise süsteemi niivõrd, kuivõrd see on kummagi 
poole jaoks tõhus vahend võitluses kliimamuutusega, ja säilitab igal juhul arti klis 7.2 [Kaitse taseme 
säilitamine] ette nähtud kaitsetaseme.  
6. Pooled teevad CO 2 heite maksustamise süsteemi valdkonnas koostööd. Nad kaaluvad 
tõsiselt oma vastavate CO 2 heite maksustamise süsteemide ühendamist viisil, mis säilitab nende 
süsteemide tervikl ikkuse ning võimaldab suurendada nende tõhusust.  
 
212 
 Artikkel 7.4. Keskkonna - ja kliimapõhimõtted  
1. Võttes arvesse asjaolu, et liidul ja Ühendkuningriigil on piiriülese saaste mõttes ühine 
biosfäär, järgib kumbki pool rahvusvaheliselt tunnustatud keskkonnapõhimõ tteid, mille järgimise 
kohustuse ta on võtnud näiteks Rio keskkonna - ja arengudeklaratsioonis, mis võeti vastu Rio de 
Janeiros 14. juunil 1992 („1992. aasta Rio keskkonna - ja arengudeklaratsioon“), ning mitmepoolsetes 
keskkonnalepingutes, sealhulgas Ühinen ud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste 
raamkonventsioonis, mis võeti vastu New Yorkis 9. mail 1992 („ÜRO kliimamuutuste 
raamkonventsioon“), ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis, mis võeti vastu Rio de Janeiros 5. 
juunil 1992 („bioloogilise mitm ekesisuse konventsioon“), sealhulgas eelkõige:  
(a) põhimõte, et keskkonnakaitset tuleks poliitikakujundamisel arvesse võtta, sealhulgas mõju 
hindamise kaudu;  
(b) ennetusmeetme põhimõte keskkonnakahju ärahoidmiseks;  
(c) artikli 1.2 [Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsi ip ning teaduslik ja tehniline teave] lõikes 2 
osutatud ettevaatusprintsiip;  
(d) põhimõte, et keskkonnakahju tuleb heastada esmajärjekorras kahju tekkekohas, ning  
(e) põhimõte „saastaja maksab“.  
2. Pooled kinnitavad veel kord oma kindlat tahet kohaldada menetlusi, et hinnata kavandatava 
meetme tõenäolist keskkonnamõju, ning kui konkreetsel projektil, kaval või programmil on 
tõenäoliselt märkimisväärne keskkonnamõju, sealhulgas tervisemõju, korraldada vajaduse korral 
muu hulgas keskkonnamõju hindamine või keskkonnamõ ju strateegiline hindamine.  
3. Kõnealused menetlused sisaldavad vajaduse korral ja poolte õiguse kohaselt 
keskkonnaaruande ulatuse kindlaksmääramist ja selle koostamist, avalikkuse osalemise 
võimaldamist ja konsultatsioone ning keskkonnaaruande ja avalikkuse osalemise ja 
konsultatsioonide tulemuste arvessevõtmist asjaomase projekti või vastu võetud kava või 
programmi puhul.  
Artikkel 7.5. Õigusnormide täitmise tagamine  
1. Kumbki pool tagab oma õigusnormide kohaselt ja täitmise tagamise eesmärgil, nagu on 
osutatud artiklis 7.2 [Kaitse taseme säilitamine], et:  
(a) poolte ametiasutused, kelle pädevusse kuulub keskkonna - ja kliimaalaste õigusnormide 
täitmise tagamine, kaaluvad nõuetekohaselt sellise õiguse väidetavaid rikkumisi, millest neile 
on teatatud. Kõnealustel ameti asutustel peab olema võimalik kasutada piisavaid ja tõhusaid 
õiguskaitsevahendeid, sealhulgas esialgse õiguskaitse abinõusid ning vastavalt vajadusele 
proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone, ning  
(b) füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on põ hjendatud huvi esitada kaebus 
keskkonnaõiguse rikkumise kohta ja taotleda tõhusate õiguskaitsevahendite, sealhulgas 
esialgsete õiguskaitseabinõude kasutamist, on kättesaadavad riiklikud haldus - ja 
kohtumenetlused, mis ei ole ülemäära kulukad ning viiakse l äbi õiglaselt, erapooletult ja 
läbipaistvalt.  
 
213 
 Artikkel 7.6. Koostöö järelevalve ja kaitse tagamise valdkonnas  
Pooled tagavad, et Euroopa Komisjon ja Ühendkuningriigi jäerelevalveasutused kohtuvad üksteisega 
korrapäraselt ning teevad koostööd artiklis 7.2 [ Kaitse taseme säilitamine] osutatud keskkonna - ja 
kliimaalaste õigusnormide tõhusa järelevalve ja täitmise tagamise valdkonnas.  
Artikkel 7.7. Vaidluste lahendamine  
1. Pooled teevad dialoogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu kõik endast 
oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.   
2. Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest kasutavad 
pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud omavahelise vaidluse korral üksnes vaidluste 
lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud käesoleva jaotise artikliga 9.1 [Konsultatsioonid], 
artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon] ja artikliga 9.3 [Kaitsetaseme säilitamise valdkondade 
eksperdikomisjon].  
Kaheksas peatükk. Muud kaubanduse ja kestliku  arenguga seotud aktid  
Artikkel 8.1. Kontekst ja eesmärgid  
1. Pooled tuletavad meelde programmi Agenda  21 ning Rio 1992. aasta keskkonna - ja 
arengudeklaratsiooni, 2002.  aasta ülemaailmse kestliku arengu tippkohtumise Johannesburgi 
rakenduskava, Rahvusvahelise  Tööorganisatsiooni (ILO) deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta 
õiglase üleilmastumise nimel, mis võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 97. istungil 10. 
juunil 2008. aastal Genfis („2008. aasta ILO deklaratsioon sotsiaalse õigluse kohta õiglase 
üleilmastumise nimel“), ÜRO 2012.  aasta kestliku arengu konverentsi lõppdokumenti „Soovitud 
tulevikuvisioon“, mis kiideti heaks ÜRO Peaassamblee 27.  juuli 2012.  aasta resolutsiooniga 66/288, 
ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030, mis võeti vastu  ÜRO Peaassamblee 
25. septembri 2015.  aasta resolutsiooniga 70/1, ja selles sisalduvaid kestliku arengu eesmärke.   
2. Lõiget 1 silmas pidades on käesoleva peatüki eesmärk tõhustada kestliku arengu, eelkõige 
selle töö - ja keskkonnamõõtme integreerimist poolte  kaubandus - ja investeerimissuhetesse ning 
sellega seoses täiendada poolte kohustusi, mis tulenevad 6.  peatükist [Töö - ja sotsiaalsed 
standardid] ja 7.  peatükist [Keskkond ja kliima].  
Artikkel 8.2. Läbipaistvus  
1. Pooled rõhutavad, et on tähtis tagada läbipai stvus, mis on vajalik üldsuse osalemise 
edendamiseks, ja avalikustada käesoleva peatüki raames teave. Kooskõlas oma õigusnormide, 
käesoleva peatüki, IX peatüki (Läbipaistvus) ja X peatükiga (Head reguleerimistavad) teeb kumbki 
pool järgmist:  
(a) tagab, et kõi ki käesoleva peatüki eesmärkide saavutamiseks võetavaid üldkohaldatavaid 
meetmeid hallatakse läbipaistval viisil, sealhulgas üldsusele märkuste esitamiseks piisava 
võimaluse ja aja andmise ning kõnealuste meetmete avaldamise kaudu;  
(b) tagab, et üldsusel on ju urdepääs ametiasutuste valduses olevale või nende nimel hoitavale 
asjakohasele keskkonnateabele, ning tagab, et kõnealust teavet levitatakse üldsusele aktiivselt 
elektrooniliste vahendite kaudu;  
 
214 
 (c) soodustab avalikku mõttevahetust valitsusväliste osalejatega  ja nende seas sellise poliitika 
väljatöötamisel ja kindlaksmääramisel, mille tulemusena võtab kummagi poole ametiasutus 
vastu käesoleva peatükiga seotud asjakohase õigusakti. Keskkonnavaldkonnas hõlmab see 
üldsuse osalemist keskkonnaprojektides, -kavades ja -programmides ning  
(d) edendab üldsuse teadlikkust käesoleva peatükiga seotud õigusnormidest ja standarditest ning 
nende täitmise tagamise ja vastavusmenetlustest, võttes meetmeid üldsuse teadmiste ja 
arusaamise edendamiseks. Tööõiguse ja -standardite puhul  hõlmab see töötajaid, tööandjaid 
ja nende esindajaid.  
Artikkel 8.3. Mitmepoolsed tööstandardid ja töösuhteid käsitlevad lepingud  
1. Pooled kinnitavad oma kindlat tahet edendada rahvusvahelise kaubanduse arengut viisil, mis 
soodustab inimväärse töö tagamist kõigile, nagu on väljendatud ILO 2008.  aasta deklaratsioonis 
sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel.  
2. Vastavalt ILO põhikirjale ning ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste deklaratsioonile 
ning selle järelmeetmetele, mille Rahvusvaheline  Töökonverents võttis vastu oma 86.  istungil 18. 
juunil 1998.  aastal, võtab kumbki pool kohustuse järgida, edendada ja tõhusalt rakendada ILO 
põhikonventsioonides määratletud rahvusvaheliselt tunnustatud põhilisi tööstandardeid, mis on 
järgmised:  
(a) ühinemis vabadus ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelik tunnustamine;  
(b) sunniviisilise töö kõigi vormide kaotamine;  
(c) lapstööjõu kasutamise tegelik kaotamine ning  
(d) töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerimise kaotamine.  
3. Pooled teevad jätkuvaid ja pidevaid jõupingutusi ILO põhikonventsioonide ratifitseerimiseks, 
kui nad ei ole seda veel teinud.  
4. Pooled vahetavad korrapäraselt ja vajaduse korral teavet liikmesriikide ja Ühendkuningriigi 
olukorra ja edusammude kohta seoses I LO poolt ajakohaseks tunnistatud ILO konventsioonide või 
protokollide ning muude asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide ratifitseerimisega.  
5. Kumbki pool kohustub rakendama tõhusalt kõiki ILO põhikonventsioone, mille vastavalt 
Ühendkuningriik ja Liidu liik mesriigid on ratifitseerinud, ning Euroopa sotsiaalharta erinevaid sätteid, 
mille vastavalt Euroopa Nõukogu liikmed, Liidu liikmesriigid ja Ühendkuningriik on heaks kiitnud63.  
6. Kumbki pool edendab jätkuvalt oma õigusnormide ja tavade kaudu ILO inimväärse tö ö 
tegevuskava, mis on esitatud ILO 2008.  aasta deklaratsioonis sotsiaalse õigluse kohta õiglase 
üleilmastumise nimel („ILO inimväärse töö tegevuskava“) , ning kooskõlas asjakohaste ILO 
konventsioonide ja muude rahvusvaheliste kohustustega, eelkõige seoses järgmisega:  
                                                            
63 Pooltele jääb õigus määrata kindlaks oma prioriteedid, poliitika ja eraldatavad vahendid ILO konventsioonide 
ja Euroopa sotsiaalharta asjakohaste s ätete tõhusaks rakendamiseks viisil, mis on kooskõlas nende 
rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas käesoleva jaotise kohaste kohustustega . 1949. aastal asutatud 
Euroopa Nõukogu võttis 1961. aastal vastu Euroopa sotsiaalharta, mida muudeti 1996. aastal. K õik liikmesriigid 
on Euroopa sotsiaalharta selle algses või muudetud sõnastuses ratifitseerinud. Ühendkuningriigi puhul viitavad 
viited Euroopa sotsiaalhartale lõikes 5 algsele 1961. aasta sõnastusele.  
 
215 
 (a) kõigi inimeste inimväärsed töötingimused, muu hulgas seoses töötasu, tööaja, rasedus - ja 
sünnituspuhkuse ning muude töötingimustega;  
(b) töötervishoid ja tööohutus, sealhulgas tööõnnetuse või kutsehaiguse ennetamine ja hüvitise 
maksmine sellise õ nnetuse või haiguse korral, ning  
(c) töötingimustega seotud diskrimineerimise keeld, sealhulgas võõrtöötajate puhul.  
7. Kumbki pool kaitseb ja edendab tööküsimustes sotsiaaldialoogi töötajate ja tööandjate ning 
nende vastavate organisatsioonide vahel ja asjaomas te valitsusasutustega.  
8. Pooled teevad koostööd tööpoliitika ja -meetmete kaubandusaspektide osas, sealhulgas 
sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu ILO, kui see on asjakohane. Selline koostöö võib muu 
hulgas hõlmata järgmist:  
(a) ILO põhikonventsioonide, prioriteetsete konventsioonide ja muude ajakohastatud 
konventsioonide rakendamisega seotud kaubandusaspektid;  
(b) ILO inimväärse töö tegevuskava kaubandusaspektid, sealhulgas kaubanduse ning täieliku ja 
tootliku tööhõive, tööturu kohandamise, põhiliste töösta ndardite, ülemaailmsetes 
tarneahelates inimväärse töö tagamise, sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse, sotsiaaldialoogi 
ja soolise võrdõiguslikkuse vahelised seosed;  
(c) tööõiguse ja -normide mõju kaubandusele ja investeeringutele või kaubandus - ja 
investeeri misõiguse mõju tööhõivele;  
(d) dialoog ja teabevahetus töötamist käsitlevate õigusnormide kohta vastavate 
kaubanduslepingute ja nende rakendamise kontekstis ning  
(e) mis tahes muus vormis koostöö, mida peetakse asjakohaseks.  
9. Koostöövaldkondade kindlaksmääramisel j a koostöö tegemisel võtavad pooled arvesse 
töötajate, tööandjate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate seisukohti.  
Artikkel 8.4. Mitmepoolsed keskkonnalepingud  
1. Pooled tunnistavad ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) ÜRO Keskkonnaassamblee ning 
mitmepo olse keskkonnaalase juhtimise ja mitmepoolsete keskkonnalepingute väärtust, kuna need 
on rahvusvahelise kogukonna vastus ülemaailmsetele või piirkondlikele keskkonnaprobleemidele, 
ning rõhutavad vajadust suurendada kaubandus - ja keskkonnapoliitika, -normid e ja -meetmete 
vastastikust täiendavust.  
2. Lõiget  1 silmas pidades kohustub kumbki pool rakendama tõhusalt mitmepoolseid 
keskkonnalepinguid, protokolle ja muudatusi, mille ta on ratifitseerinud oma õigusnormides ja 
tavades.  
3. Pooled vahetavad korrapäraselt j a vastavalt vajadusele teavet järgmise kohta:  
(a) nende olukord seoses mitmepoolsete keskkonnalepingute, sealhulgas nende protokollide ja 
muudatuste ratifitseerimise ja rakendamisega;  
(b) käimasolevad läbirääkimised uute mitmepoolsete keskkonnalepingute üle ning  
 
216 
 (c) kummagi poole seisukohad täiendavate mitmepoolsete keskkonnalepingute osaliseks saamise 
kohta.  
4. Pooled kinnitavad veel kord, et kummalgi poolel on õigus võtta vastu või jätta kehtima 
meetmeid, et edendada nende mitmepoolsete keskkonnalepingute eesmärke, mil le osaline ta on. 
Pooled tuletavad meelde, et selliste mitmepoolsete keskkonnalepingute rakendamiseks vastu 
võetud või jõustatud meetmed võivad olla põhjendatud XII  jaotise [Erandid] artikli EXC.1 [Üldised 
erandid] alusel.  
5. Pooled teevad keskkonnapoliitika  ja -meetmete kaubandusaspektide osas koostööd, 
sealhulgas vastavalt vajadusele sellistel mitmepoolsetel foorumitel nagu ÜRO kestliku arengu 
kõrgetasemeline poliitiline foorum, ÜRO Keskkonnaprogramm, ÜRO Keskkonnaassamblee, 
mitmepoolsed keskkonnalepingud, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) või 
WTO. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:  
(a) säästvat tootmist ja tarbimist käsitlevad algatused, sealhulgas need, mille eesmärk on 
edendada ringmajandust, keskkonnasäästlikku majanduska svu ja reostuse vähendamist;  
(b) algatused keskkonnakaupade ja -teenuste edendamiseks, sealhulgas asjaomaste tariifsete ja 
mittetariifsete tõkete kõrvaldamise kaudu;  
(c) keskkonnaõiguse ja -standardite mõju kaubandusele ja investeeringutele või kaubandus - ja 
investeerimisõiguse mõju keskkonnale;  
(d) 7. detsembril 1944. aastal Chicagos sõlmitud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 
16. lisa rakendamine ja muud meetmed lennunduse keskkonnamõju vähendamiseks, 
sealhulgas lennuliikluse korraldamise valdkonnas, n ing 
(e) mitmepoolsete keskkonnalepingute, sealhulgas nende protokollide, muudatuste ja 
rakendamise muud kaubandusega seotud aspektid.  
6. Lõikes  5 osutatud koostöö võib sisaldada tehnilist koostööd, teabe ja parimate tavade 
vahetust, teadusprojekte, uuringuid, aru andeid, konverentse ja seminare.  
7. Pooled võtavad oma koostöö kindlaksmääramisel ja elluviimisel arvesse üldsuse ja huvitatud 
sidusrühmade arvamusi ja tagasisidet ning võivad vajaduse korral kaasata selliseid sidusrühmi oma 
koostöösse.  
Artikkel 8.5. Kauband us ja kliimamuutused  
1. Pooled tunnistavad kliimamuutuste ja nende mõju vastu võitlemiseks kiireloomuliste 
meetmete võtmise tähtsust ning kaubanduse ja investeeringute rolli selle eesmärgi saavutamisel 
kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooniga, ÜRO kli imamuutuste raamkonventsiooni 
osaliste konverentsi 21.  istungjärgul Pariisis 12. detsembril 2015 sõlmitud Pariisi kliimakokkuleppe 
(„Pariisi kliimakokkulepe“) eesmärkidega ning muude mitmepoolsete keskkonnalepingute ja 
mitmepoolsete aktidega kliimamuutuste  valdkonnas.  
2. Lõiget  1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:  
(a) kohustub tõhusalt rakendama ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja selle alusel vastu 
võetud Pariisi kliimakokkulepet, mille üks peamine eesmärk on tõhustada üleilmset 
reaktsiooni kliimamuu tuste ohule ja hoida üleilmse keskmise temperatuuri tõus tunduvalt 
 
217 
 allpool 2 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega ning jätkata meetmete võtmist 
temperatuuri tõusu piiramiseks alla 1,5 °C võrreldes tööstusrevolutsioonieelse tasemega;  
(b) edendab kaubandus - ja kliimapoliitika ja -meetmete vastastikust toetavust, aidates seeläbi 
kaasa üleminekule vähese kasvuhoonegaaside heitega ressursitõhusale majandusele ja 
kliimamuutustele vastupanuvõimelisele arengule;  
(c) hõlbustab selliste tõkete kõrvald amist, mis takistavad kliimamuutuste leevendamise ja 
nendega kohanemise seisukohast eriti oluliste kaupade ja teenuste ostu ja müüki ning 
nendesse investeerimist, nagu taastuvenergia ning energiatõhusad tooted ja teenused, 
näiteks tariifsete ja mittetariif sete tõkete kõrvaldamise või parimaid võimalikke lahendusi 
soodustavate poliitikaraamistike vastuvõtmise kaudu.  
3. Pooled tegutsevad ühiselt selle nimel, et tugevdada kahepoolset, piirkondlikku ja vajaduse 
korral rahvusvahelistel foorumitel tehtavat koostööd kliimamuutuste poliitika ja meetmete 
kaubandusaspektide osas, sealhulgas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames, WTOs, 26. 
augustil 1987. aastal Montrealis sõlmitud osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli 
(„Montreali protokoll“) raames, Ra hvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) ja Rahvusvahelises 
Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO). Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:  
(a) Pariisi kliimakokkuleppe rakendamisega seotud poliitikadialoog ja koostöö, näiteks seoses 
vahenditega,  millega edendada vastupanuvõimet kliimamuutustele, taastuvenergiat, vähese 
CO 2 heitega tehnoloogiat, energiatõhusust, säästvat transporti, säästva ja kliimamuutustele 
vastupanuvõimelise taristu arendamist, heiteseiret, rahvusvahelisi CO 2-turge;  
(b) toetus IMO -le rahvusvahelises kaubanduses osalevatel laevadel rakendatavate 
kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähendavate ulatuslike ja tulemuslike meetmete 
väljatöötamisel ja vastuvõtmisel;  
(c) toetus kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ulatuslike ja tule muslike meetmete 
väljatöötamisele ja vastuvõtmisele ICAO poolt;  
(d) osoonikihti kahandavate ainete ja fluorosüsivesinike ulatusliku järkjärgulise kasutuselt 
kõrvaldamise toetamine Montreali protokolli alusel, võttes meetmeid nende ainete tootmise 
ja tarbimise  ning nendega kauplemise kontrollimiseks, võttes kasutusele keskkonnasäästlikke 
alternatiive nimetatud ainetele; ajakohastades ohutus - ja muid asjakohaseid standardeid ning 
tõkestades Montreali protokolliga reguleeritud ainetega ebaseaduslikku kauplemist.  
Artikkel 8.6. Kaubandus ja bioloogiline mitmekesisus  
1. Pooled tunnistavad bioloogilise mitmekesisuse säilitamise ja säästva kasutamise tähtsust 
ning kaubanduse rolli nende eesmärkide saavutamisel, sealhulgas säästva kaubanduse edendamise 
või ohustatud liiki dega kauplemise kontrollimise või piiramise kaudu kooskõlas asjaomaste 
mitmepoolsete keskkonnalepingutega, milles nad on osalised, ja nende alusel vastu võetud 
otsustega, eelkõige bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja selle protokollidega ning 
Washin gtonis 3. märtsil 1973. aastal sõlmitud ohustatud looduslike looma - ja taimeliikidega 
rahvusvahelise kauplemise konventsiooniga (CITES).  
2. Lõiget  1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:  
(a) rakendab tõhusaid meetmeid, et võidelda eluslooduse ebaseadusliku kaubandusega, 
sealhulgas vajaduse korral seoses kolmandate riikidega, kui see on asjakohane;  
 
218 
 (b) edendab CITESi kasutamist bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säästva majandamise 
vahendina, sealhulgas looma - ja taimeliikide kandmise kaudu CITESi lisadesse, k ui nende liikide 
kaitsestaatust peetakse rahvusvahelise kaubanduse tõttu ohustatuks;  
(c) soodustab kauplemist toodetega, mis on saadud bioloogiliste ressursside säästvast 
kasutamisest ja aitavad kaasa bioloogilise mitmekesisuse kaitsele;  
(d) võtab meetmeid bioloog ilise mitmekesisuse kaitseks, kui see on kaubandusest ja 
investeeringutest tuleneva surve all, eelkõige meetmete abil, millega hoitakse ära invasiivsete 
võõrliikide levik.  
3. Pooled teevad koostööd käesoleva artikli seisukohast olulistes kaubandusküsimustes, 
sealhulgas sellistel rahvusvahelistel foorumitel nagu CITES ja bioloogilise mitmekesisuse 
konventsioon, kui see on asjakohane. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist: looduslikest 
liikidest ja loodusvaradest saadud toodetega kauplemine, ökosüstee mide ja nendega seotud 
teenuste väärtustamine ja hindamine ning juurdepääs geneetilistele ressurssidele ja nende 
kasutamisest saadava tulu õiglane ja erapooletu jaotamine kooskõlas bioloogilise mitmekesisuse 
konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurd epääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja 
erapooletu jaotamise Nagoya protokolliga, mis võeti vastu 29. oktoobril 2010. aastal Nagoyas.   
Artikkel 8.7. Kaubandus ja metsad  
1. Pooled tunnistavad, et on oluline metsa kaitsta ja säästvalt majandada, p idades silmas metsa 
keskkonnafunktsioone ning majanduslikke ja sotsiaalseid võimalusi, mida mets pakub praegustele ja 
tulevastele inimpõlvedele, ning seda, et kaubandusel on selle eesmärgi saavutamisel oluline roll.  
2. Lõiget 1 silmas pidades ja kooskõlas om a rahvusvaheliste kohustustega teeb kumbki pool 
järgmist:  
(a) jätkab meetmete rakendamist, et võidelda ebaseaduslikku metsaraie ja sellega seotud 
kaubanduse vastu, sealhulgas vajaduse korral seoses kolmandate riikidega, ja edendab 
seaduslikult ülestöötatud me tsamaterjalist toodetega kauplemist;  
(b) edendab metsade kaitset ja säästvat majandamist ning ülestöötamisriigi õiguse kohaselt ja 
säästvalt majandatud metsadest saadud puidu ja puittoodetega kauplemist ja nende tarbimist 
ning  
(c) vahetab teise poolega teavet ka ubandusega seotud algatuste kohta, mis käsitlevad metsade 
säästvat majandamist, metsahaldust ja metsade kaitset, ning teeb koostööd eesmärgiga 
maksimeerida vastastikust huvi pakkuvate poliitikameetmete mõju ja vastastikust toetavust.  
3. Pooled teevad koostööd , et tugevdada oma koostööd säästva metsamajandamise, metsade 
kaitse ja ebaseadusliku metsaraie kaubandusega seotud aspektides, sealhulgas vajaduse korral 
mitmepoolsetel foorumitel.  
Artikkel 8.8. Kaubandus ja mere bioloogiliste ressursside säästev majanda mine ja vesiviljelus  
1. Pooled tunnistavad, et on oluline kaitsta ja säästvalt majandada mere bioloogilisi ressursse ja 
ökosüsteeme ning edendada vastutustundlikku ja säästvat vesiviljelust, ning seda, et kaubandusel on 
nende eesmärkide saavutamisel oluline r oll. 
2. Lõiget  1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:  
 
219 
 (a) kohustub tegutsema olenevalt olukorrast ja kooskõlas vastavate ÜRO ja ÜRO Toidu - ja 
Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) lepingute ja kokkulepetega, ÜRO mereõiguse 
konventsiooniga, 10. detsembril 1982. aastal sõlmitud ÜRO mereõiguse konventsiooni 
rakendamiseks New Yorkis 4. augustil 1995. aastal sõlmitud kokkuleppega piirialade 
kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitse ja majandamise kohta, 24. novembril 1993. 
aastal Roomas sõlmitud FAO kokkuleppega, millega ergutatakse avamerekalalaevu täitma 
rahvusvahelisi kaitse - ja majandamiseeskirju, FAO vastutustundliku kalapüügi juhendiga ning 
22. novembril 2009. aastal Roomas FAO konverentsi 36ndal istungil sõlmitud FAO lepinguga, 
milles käsitletakse sadamariig i meetmeid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi 
vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks, ning täidab neid, ning osaleb FAO algatuses 
kalalaevade, külmveolaevade ja varustuslaevade ülemaailmse registri loomiseks;  
(b) edendab säästvat kalapüüki  ja kalavarude head majandamist, osaledes aktiivselt selliste 
asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide või organite töös, milles nad on liikmed, 
vaatlejad või koostööd tegevad kolmandad riigid, sealhulgas piirkondlikud 
kalandusorganisatsioonid, vajadus e korral piirkondlike kalandusorganisatsioonide koostatud 
resolutsioonide, soovituste ja meetmete tõhusa järelevalve, kontrollimise või täitmise 
tagamise  ning nende püügidokumentide süsteemide või sertifitseerimiskavade ja sadamariigi 
meetmete rakendamise  kaudu;  
(c) võtab vastu ja säilitab tõhusad vahendid ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi 
(edaspidi „ETR -kalapüük“) vastaseks võitluseks, sealhulgas meetmeid, millega jäetakse ETR -
kalapüügi saadused kaubavoogudest välja, ning teeb sel eesmärgil  koostööd;  
(d) edendab säästva ja vastutustundliku vesiviljeluse arengut, sealhulgas vajaduse korral seoses 
FAO vastutustundliku kalapüügi juhendis sisalduvate eesmärkide ja põhimõtete 
rakendamisega.  
3. Pooled teevad koostööd kalandus - ja vesiviljeluspoliitika ja  -meetmete kaitse ja 
kaubandusega seotud aspektides, sealhulgas WTOs, piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ja 
vajaduse korral muudel mitmepoolsetel foorumitel, et edendada säästvaid kalandus - ja 
vesiviljelustavasid ning kauplemist säästvalt majandatud püügipiirkondadest ja vesiviljelusest saadud 
kalatoodetega.  
4. Käesolev artikkel ei piira teise osa V jaotise „Kalandus“ sätete kohaldamist.  
Artikkel 8.9. Kestlikku arengut soodustav kaubandus ja investeerimine  
1. Pooled kinnitavad oma kohustust suurendada kaub anduse ja investeeringute panust kestliku 
arengu eesmärgi majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõõtme saavutamisse.  
2. Lähtudes lõikest  1, edendavad pooled jätkuvalt:  
(a) kaubandus - ja investeerimispoliitikat, mis toetab ILO inimväärse töö tegevuskava nel ja 
strateegilist eesmärki kooskõlas ILO 2008.  aasta deklaratsiooniga sotsiaalse õigluse kohta 
õiglase üleilmastumise nimel, sealhulgas äraelamist võimaldavat töötasu, töötervishoidu ja -
ohutust ning muid töötingimustega seotud aspekte;  
(b) kauplemist selliste keskkonnakaupade ja -teenustega nagu taastuvenergia ning 
energiatõhusad tooted ja teenused, sealhulgas nendega seotud tariifsete ja mittetariifsete 
tõkete kõrvaldamise või parimaid võimalikke lahendusi soodustavate poliitikaraamistike 
vastuvõtmise kaudu, n ing neisse investeerimist;  
 
220 
 (c) kaubavahetust ja teenuskaubandust, mis aitavad parandada sotsiaalseid tingimusi ja 
keskkonnahoidlikke tavasid, sealhulgas neid, mille suhtes kohaldatakse vabatahtlikke 
kestlikkuse tagamise kavasid, nagu õiglase ja eetilise kauba nduse kavad ning ökomärgised, 
ning  
(d) koostööd mitmepoolsetel foorumitel käesolevas artiklis viidatud küsimustes.  
3. Pooled tunnistavad, et on oluline lahendada konkreetseid kestliku arengu küsimusi, 
kontrollides, jälgides ja hinnates võimalike meetmete võimalik ku majanduslikku, sotsiaalset ja 
keskkonnamõju ning võttes arvesse sidusrühmade seisukohti.  
Artikkel 8.10. Kaubandus ja tarneahelate vastutustundlik juhtimine  
1. Pooled tunnistavad vastutustundliku ettevõtluse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavade 
kaudu t arneahelate vastutustundliku juhtimise tähtsust ning kaubanduse rolli selle eesmärgi 
saavutamisel.  
2. Lõiget  1 silmas pidades teeb kumbki pool järgmist:  
(a) edendab ettevõtja sotsiaalset vastutust ja vastutustundlikku ettevõtlust, sealhulgas pakkudes 
toetavaid poliitikaraamistikke, mis julgustavad ettevõtjaid võtma kasutusele asjakohaseid 
tavasid, ning  
(b) toetab selliste asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide järgimist, rakendamist ja levitamist 
nagu OECD suunised hargmaistele ettevõtetele, ILO kolmepoolne deklar atsioon 
rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, ÜRO algatus Global Compact 
ning ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, ning nende järgimise järelevalvet.  
3. Pooled tunnistavad rahvusvaheliste sektoripõhiste suuniste kasulikkust ettevõtja sotsiaalse 
vastutuse ja vastutustundliku ettevõtluse valdkonnas ning edendavad sellega seoses ühist tööd. 
Seoses konflikti - ja riskipiirkondadest pärit mineraalide vastutustun dlikke tarneahelaid käsitlevate 
OECD hoolsuskohustuse suunistega ja nende täiendustega rakendavad pooled ka meetmeid, et 
edendada nimetatud suuniste kasutuselevõttu.  
4. Pooled tegutsevad ühiselt selle nimel, et tugevdada mitmepoolsetel foorumitel tehtavat 
koostööd käesoleva artikliga hõlmatud küsimuste kaubandusaspektide osas, muu hulgas teabe, 
parimate tavade ja teavitusalgatuste vahetamise kaudu.  
Artikkel 8.11. Vaidluste lahendamine  
1. Pooled teevad dialoogi, konsultatsioonide, teabevahetuse ja koostöö kaudu k õik endast 
oleneva, et lahendada võimalikud käesoleva peatüki kohaldamisega seotud erimeelsused.  
2. Erandina kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsätted] I jaotisest [Vaidluste 
lahendamine] kasutavad pooled käesoleva peatüki kohaldamisega seotud o mavahelise vaidluse 
korral üksnes vaidluste lahendamise menetlusi, mis on kehtestatud artikliga 9.1 [Konsultatsioonid] ja 
artikliga 9.2 [Eksperdikomisjon].  
Üheksas peatükk. Horisontaalsed ja institutsioonilised sätted  
 
221 
 Artikkel 9.1. Konsultatsioonid  
1. Pool v õib taotleda konsultatsioone teise poolega kõigis küsimustes, mis tulenevad 1. peatüki 
[Üldsätted] artikli 1.1  [Põhimõtted ja eesmärgid] lõikest 3 ning 6. peatükist [Töö - ja sotsiaalsed 
standardid], 7. peatükist [Keskkond ja kliima] ja 8. peatükist [Muud kaubanduse ja kestliku arenguga 
seotud aktid], esitades teisele poolele kirjaliku taotluse. Kaebuse esitanud pool täpsustab oma 
kirjalikus taotluses taotluse põhjused ja aluse, märkides muu hulgas asjaomased meetmed, ning 
täpsustab sätted, mida ta peab koh aldatavateks. Konsultatsioonid peavad algama kohe pärast seda, 
kui pool on esitanud konsultatsioonitaotluse, ja igal juhul mitte hiljem kui 30  päeva pärast taotluse 
esitamist, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku pikemas tähtajas.  
2. Pooled alustavad  konsultatsioone eesmärgiga jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni. 
Konsultatsioonide käigus esitab kumbki pool teisele poolele piisavalt enda valduses olevat teavet, et 
tõstatatud küsimusi oleks võimalik põhjalikult uurida.  Kumbki pool püüab tagada, et  nende pädevate 
asutuste töötajad, kellel on konsultatsioonide teemaga seotud eriteadmisi, osaleksid 
konsultatsioonidel.  
3. Artikli 1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõikes 3, 6. peatükis [Töö - ja sotsiaalsed standardid], 7. 
peatükis [Keskkond ja kliima] ja 8. pe atükis [Muud kaubanduse ja kestliku arenguga seotud aktid] 
osutatud mitmepoolsete lepingute või aktidega seotud küsimustes võtavad pooled arvesse teavet, 
mis on saadud ILO -lt või mitmepoolsete keskkonnalepingute alusel loodud asjaomastelt organitelt 
või or ganisatsioonidelt. Vajaduse korral küsivad pooled ühiselt nõu sellistelt organisatsioonidelt või 
nende organitelt või muudelt ekspertidelt või organitelt, keda nad peavad sobilikuks.   
4. Kumbki pool võib vajaduse korral küsida artiklis INST.7 [Sisenõuanderühm ad] osutatud 
sisenõuanderühmade arvamust või muude ekspertide arvamust.  
5. Kõik poolte otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks.   
Artikkel 9.2. Eksperdikomisjon  
1. Iga küsimuse puhul, mida ei ole artikli 9.1 [Konsultatsioonid] kohaste konsultatsioonide abil 
rahuldavalt lahendatud, võib pool 90 päeva pärast kõnealuse artikli  kohase konsultatsioonitaotluse 
kättesaamist taotleda asjaomase küsimuse uurimiseks eksperdikomisjoni kokkukutsumist, esitades 
teisele poolel kirjaliku taotluse. Taotluses tuleb selgelt märki da vaidlusalune meede ja selgitada, 
kuidas selle meetmega rikutakse asjaomast peatükki või peatükke, nõnda, et sellest ilmneks selgelt 
kaebuse ese.  
2. Eksperdikomisjon koosneb kolmest liikmest.  
3. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kes tliku arenguga tegelev 
kaubanduse erikomitee koostab oma esimesel koosolekul pärast käesoleva lepingu jõustumist 
nimekirja vähemalt 15  isikust, kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni liikme ülesandeid. 
Kumbki pool nimetab nimekirja jaoks vähemalt v iis isikut. Pooled nimetavad ka vähemalt viis isikut, 
kes ei ole kummagi poole kodanikud ning kes soovivad ja saavad täita eksperdikomisjoni esimehe 
ülesandeid. Avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev 
kaubandu se erikomitee tagab, et nimekirja ajakohastatakse ning et eksperdikomisjonis on alati 
vähemalt 15  isikut.  
4. Liikmeteks esildatud isikutel peavad olema eriteadmised või kogemused töö - või 
keskkonnaõiguses, asjaomases peatükis või peatükkides käsitletud muude s küsimustes või 
rahvusvahelistest lepingutest tulenevate vaidluste lahendamisel. Nad peavad täitma oma ülesandeid 
 
222 
 üksikisikuna ega tohi vaidlusega seotud küsimustes vastu võtta juhiseid üheltki organisatsioonilt ega 
valitsuselt. Nad ei tohi olla seotud ku mmagi poolega ega saada temalt juhiseid.  Nad ei tohi olla 
isikud, kes on liidu institutsioonide, liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, 
ametnikud või muud teenistujad.  
5. Kui pooled ei lepi viie päeva jooksul alates eksperdikomisjoni m oodustamisest kokku teisiti, 
on selle pädevus järgmine:  
„vaadata eksperdikomisjoni moodustamise taotluses nimetatud küsimus läbi, pidades silmas 
asjakohaseid sätteid, ning esitada kooskõlas käesoleva artikliga aruanne,  milles esitatakse 
järeldused meetme kokkusobivuse kohta asjaomaste sätetega ja soovitused küsimuse 
lahendamiseks.“   
6. Küsimustes, mis on seotud mitmepoolsete standardite ja lepingutega, mida hõlmab käesolev 
jaotis, peaks eksperdikomisjon küsima teavet ILO -lt või nende lepingute alusel loodud a sjaomastelt 
organitelt, võttes sealhulgas arvesse kõiki asjakohaseid kättesaadavaid tõlgendavaid suuniseid, 
järeldusi ja otsuseid, mille ILO ja need organid on vastu võtnud.  
7. Eksperdikomisjon võib nõuda ja vastu võtta kirjalikke esildisi või muud teavet isi kutelt, kellel 
on asjakohast teavet või eriteadmisi.   
8. Eksperdikomisjon teeb sellise teabe mõlemale poolele kättesaadavaks, et nad saaksid 
esitada oma märkused 20  päeva jooksul osutatud teabe kättesaamisest.  
9. Eksperdikomisjon esitab pooltele vahearuande ja lõpparuande, mis sisaldab tuvastatud 
asjaolusid, asjaomases küsimuses tehtud otsuseid, sealhulgas otsust selle kohta, kas vastutav pool 
on toiminud kooskõlas asjaomasest peatükist või peatükkidest tulenevate kohustustega, ning 
eksperdikomisjoni järelduste ja otsuste põhjendusi. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et 
pooled on üksmeelel, et juhul, kui eksperdikomisjon esitab oma aruandes soovitusi, siis ei pea 
vastustaja pool neid soovitusi järgima, et tagad a kooskõla lepinguga.  
10.  Eksperdikomisjon esitab pooltele vahearuande 100 päeva jooksul pärast eksperdikomisjoni 
moodustamise kuupäeva. Kui eksperdikomisjon leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, 
teavitab eksperdikomisjoni eesistuja selle st pooli kirjalikult, märkides viivituse põhjused ja kuupäeva, 
mil eksperdikomisjon kavatseb vahearuande esitada. Mingil juhul ei tohi eksperdikomisjon esitada 
vahearuannet hiljem kui 125 päeva pärast eksperdikomisjoni moodustamise kuupäeva.   
11.  Kumbki pool võib 25 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada 
eksperdikomisjonile kirjaliku taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Kumbki 
pool võib 15 päeva jooksul alates teise poole taotluse esitamisest esitada kõnealuse taotluse kohta  
märkusi.   
12.  Pärast nende märkuste arvessevõtmist koostab eksperdikomisjon lõpparuande. Kui lõikes 
11 osutatud tähtaja jooksul ei esitata taotlust vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks, 
muutub vahearuanne eksperdikomisjoni lõpparuandeks.   
13.  Eksp erdikomisjon esitab lõpparuande pooltele 175 päeva jooksul eksperdikomisjoni 
moodustamise kuupäevast. Kui eksperdikomisjon leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni 
pidada, teavitab selle esimees sellest pooli kirjalikult, märkides viivituse põhjus ed ja kuupäeva, mil 
eksperdikomisjon kavatseb lõpparuande esitada. Mingil juhul ei tohi eksperdikomisjon esitada 
lõpparuannet hiljem kui 195 päeva pärast eksperdikomisjoni moodustamise kuupäeva.   
 
223 
 14.  Lõpparuandes kajastatakse kirjalikke taotlusi, mille pooled  on vahearuande kohta esitanud, 
ning vastatakse selgelt poolte märkustele.   
15.  Pooled teevad eksperdikomisjoni lõpparuande üldsusele kättesaadavaks 15  päeva jooksul 
pärast seda, kui eksperdikomisjon on selle esitanud.   
16. Kui eksperdikomisjoni lõpparuandes leit akse, et pool ei ole täitnud asjakohasest peatükist 
või peatükkidest tulenevaid kohustusi, arutavad pooled 90 päeva jooksul pärast lõpparuande 
esitamist asjakohaseid meetmeid, mida tuleb rakendada, võttes arvesse eksperdikomisjoni 
aruannet. Hiljemalt 105 p äeva jooksul pärast aruande esitamist pooltele teatab vastustajast pool 
oma sisenõuanderühmadele, mis on loodud artikli INST.7 [Sisenõuanderühmad] alusel, ja kaebuse 
esitanud poolele oma otsusest rakendatavate meetmete kohta.  
17.  Avatud ja ausa konkurentsi v õrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga tegelev 
kaubanduse erikomitee jälgib, kuidas eksperdikomisjoni aruannet ja selle soovitusi järgitakse. Poolte 
sisenõuanderühmad, mis on loodud artikli INST.7 [Sisenõuanderühmad] alusel, võivad esitada sell e 
kohta märkusi avatud ja ausa konkurentsi võrdsete tingimuste tagamise ning kestliku arenguga 
tegelevale kaubanduse erikomiteele.  
18. Kui pooled ei jõua kokkuleppele mittevastavuse kõrvaldamiseks võetud meetme asjaomaste 
sätete olemasolus või kokkusobivuses,  võib kaebuse esitanud pool kirjalikult taotleda, et selles 
küsimuses teeks otsuse algne eksperdikomisjon. Taotluses tuleb määratleda vaidlusalune meede ja 
selgitada, kuidas see meede ei ole asjaomaste sätetega vastavuses, nõnda, et sellest ilmneb selgelt 
kaebuse ese. Eksperdikomisjon esitab pooltele oma järeldused 45 päeva jooksul pärast taotluse 
esitamise kuupäeva.  
19. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse artikli INST.14 
[Vahekohtumenetlus] lõike 1, artikli INST.29 [Vahekohtu otsus ed], artikli INST.30 
[Vahekohtumenetluse peatamine ja lõpetamine], artikli INST.31 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus], 
artikli INST.32 [Tähtajad], artikli INST.34 [Kulud], artikli INST.15 [Vahekohtu moodustamine] ja artikli 
INST.28 [Vahekohtunike asendamine ] ning LISA INST [Vaidluste lahendamise kord] ja LISA INST.X 
[Vahekohtunke käitumisjuhend] sätteid mutatis mutandis .  
Artikkel 9.3. Kaitsetaseme säilitamise valdkondade eksperdikomisjon  
1. 6. peatüki [Töö - ja sotsiaalsed standardid] ja 7. peatüki  [Keskkond j a kliima] sätete 
tõlgendamise ja kohaldamise üle toimuvate pooltevaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse artiklit 9.2 
[Eksperdikomisjon].  
2. Lisaks artikli 9.2 [Eksperdikomisjon] lõikes 19 loetletud artiklitele kohaldatakse kõnealuste 
vaidluste suhtes artikli t INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ja artiklit  25.INST [Ajutiste 
õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll] mutatis 
mutandis . 
3. Pooled tunnistavad, et juhul, kui vastustajast pool otsustab eksperdikomisjoni aruande ja 
käesoleva lepingu järgimiseks meetmeid mitte võtta, võib kaebuse esitanud pool endiselt kasutada 
artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] kohaselt lubatud õiguskaitsevahendeid.  
Artikkel 9.4. Tasakaalustamine  
1. Pooled tunnistavad, et kummalgi  poolel on õigus määrata kindlaks oma poliitikameetmed ja 
prioriteedid töötajate ja sotsiaal -, keskkonna - ja kliimakaitse valdkonnas ning seoses subsiidiumide 
 
224 
 kontrolliga viisil, mis on kooskõlas kummagi poole rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas 
nende ga, mis tulenevad käesolevast lepingust. Samal ajal tunnistavad pooled, et märkimisväärsed 
erinevused kõnealustes valdkondades võivad mõjutada kaubandust või investeeringuid poolte vahel 
viisil, mis muudab käesoleva lepingu sõlmimise aluseks olnud asjaolus id. 
2. Kui olulistest lahknevustest poolte vahel lõikes 1 osutatud valdkondades tuleneb oluline 
mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, võib kumbki pool võtta olukorra 
lahendamiseks asjakohaseid tasakaalustavaid meetmeid. Selliste meetmete u latus ja kestus on 
piiratud olukorra parandamiseks rangelt vajaliku ja proportsionaalsega. Eelistatud on meetmed, mis 
häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Poole hinnangut mõju olemasolu suhtes peavad 
kinnitama tõendid, mitte lihtsalt oletused või kaudne võimalus.  
3. Lõike 2 kohaselt võetud tasakaalustavate meetmete suhtes kohaldatakse järgmist korda.  
(a) Asjaomane pool teavitab teist poolt partnerlusnõukogu kaudu viivitamata tasakaalustavast 
meetmest, mida ta kavatseb võtta, ja edastab kogu asjakohas e teabe. Pooled alustavad 
viivitamata konsultatsioone. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 14 päeva pärast teate 
kättesaamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui need on ühiselt lõpetatud enne nimetatud 
tähtaja möödumist.  
(b) Kui mõlemat poolt rahuldavat lahend ust ei leita, võib asjaomane pool võtta mitte varem kui 
viis päeva pärast konsultatsioonide lõppu tasakaalustavaid meetmeid, välja arvatud juhul, kui 
teavitatud pool taotleb selle viiepäevase ajavahemiku jooksul teisele poolele esitatud kirjaliku 
taotluseg a artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus]64 lõike 2 kohase vahekohtu moodustamist, et 
vahekohus saaks otsustada, kas teatatud tasakaalustavad meetmed on kooskõlas käesoleva 
artikli lõikega 2.  
(c) Vahekohus teeb oma lõpliku otsuse 30 päeva jooksul alates vahekohtu moodustamisest. Kui 
vahekohus ei ole nimetatud tähtaja jooksul oma lõplikku otsust teinud, võib asjaomane pool 
võtta tasakaalustavaid meetmeid mitte varem kui kolm päeva pärast nimetatud 30päevase 
ajavahemiku möödumist. Sellisel juhul võib teine pool võtta  vastumeetmeid, mis on võetud 
tasakaalustavate meetmetega proportsionaalsed, kuni vahekohus teeb oma otsuse. Eelistatud 
on vastumeetmed, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Vastumeetmete 
suhtes, mida ei või võtta varem, kui kolm päeva pär ast konsultatsioonide lõppu, kohaldatakse 
punkti a mutatis mutandis . 
(d) Kui vahekohus leiab, et tasakaalustavad meetmed on kooskõlas lõikega 2, võib asjaomane 
pool võtta tasakaalustavad meetmed, millest teist poolt on teavitatud.  
(e) Kui vahekohus leiab, et tasakaalustavad meetmed ei ole kooskõlas lõikega 2, teatab 
asjaomane pool kolme päeva jooksul pärast otsuse teatavakstegemist kaebuse esitanud 
poolele meetmetest,65 mida ta kavatseb võtta vahekohtu otsuse täitmiseks. Kui kaebuse 
esitanud pool leiab, et teat atud meetmed ei ole vahekohtu otsusega kooskõlas, kohaldatakse 
mutatis mutandis  artikli INST.23 [Täitmise kontroll] lõiget 2, artiklit INST.24 [Ajutised 
õiguskaitsevahendid]66 ja artiklit INST.25 [Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel 
                                                            
64 Suurema kindluse huvides olgu öeldud, et sellisel ju hul ei algata asjaomane pool eelnevalt artikli INST.13 
[Konsultatsioonid] kohaseid konsultatsioone.  
65 Sellised meetmed võivad vajaduse korral hõlmata tasakaalustavate meetmete tühistamist või kohandamist.  
66 Artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ko hane kohustuste täitmise peatamine on võimalik üksnes 
juhul, kui tasakaalustavaid meetmeid on tegelikult kohaldatud.  
 
225 
 võetavate vas tavuse tagamise meetmete kontroll]. Artikli INST.23 [Täitmise kontroll] lõike 2, 
artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] ja artikli INST.25 [Ajutiste õiguskaitsevahendite 
kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise meetmete kontroll] alusel algata tud 
menetlused ei peata käesoleva lõike kohaselt teatatud meetmete kohaldamist.  
(f) Kui tasakaalustavad meetmed on võetud enne punkti c alusel tehtud vahekohtu otsust, 
tühistatakse kõik selle punkti kohaselt võetud vastumeetmed viivitamata ja mitte mingil juh ul 
hiljem kui viis päeva pärast vahekohtu otsuse teatavakstegemist.  
(g) Kumbki pool ei tugine WTO lepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et 
takistada teist poolt võtmast lõigete 2 ja 3 kohaseid meetmeid, sealhulgas juhul, kui need 
meetmed seis nevad käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise peatamises.  
(h) Kui teavitatud pool ei esita punkti b kohast taotlust kõnealuses punktis sätestatud 
ajavahemiku jooksul, võib ta ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaste 
konsultatsioonideta alga tada artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud 
vahekohtumenetluse. Vahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  
[Kiireloomulised menetlused] tähenduses.  
4. Selleks et tagada asjakohane tasakaal poolte poolt käesoleva lepinguga võetud kohustuste 
vahel püsivamal alusel, võib kumbki pool kõige varem neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist 
taotleda käesoleva lepingu esimese rubriigi [Kaubandus] sätete läbivaatamist. Pooled võivad kokku 
leppida, et läbi vaadatakse ka käesoleva lepin gu muid rubriike.  
5. Selline läbivaatamine algab poole taotlusel, kui viimane leiab, et üks pool või mõlemad 
pooled on võtnud sageli lõike 2 või 3 kohaseid meetmeid, või kui meedet, millel on oluline mõju 
pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele, on kohaldatud 12 kuu pikkuse perioodi jooksul. 
Käesoleva lõike kohaldamisel tulevad arvesse sellised meetmed, mida ei ole vaidlustatud või mida 
vahekohus ei pea lõike 3 punktide d või h kohaselt rangelt ebavajalikuks. Läbivaatamine võib alata 
varem kui nel i aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.  
6. Lõike 4 või 5 kohaselt taotletud läbivaatamine algab kolme kuu jooksul pärast taotluse 
esitamist ja viiakse lõpule kuue kuu jooksul.  
7. Lõigete 4 või 5 kohast läbivaatamist võib kõige varem nelja -aastase vaheaja j ärel pärast 
eelmise läbivaatamise lõpetamist korrata. Kui kumbki pool on taotlenud läbivaatamist lõigete 4 või 5 
alusel, ei või ta taotleda lõike 4 või 5 alusel järgmist läbivaatamist enne nelja aasta möödumist 
eelmise läbivaatamise lõpetamisest või, vasta valt asjaoludele, mis tahes muutmislepingu 
jõustumisest.  
8. Läbivaatamise käigus käsitletakse seda, kas leping tagab asjakohase tasakaalu poolte õiguste 
ja kohustuste vahel, eelkõige seoses esimese rubriigi [Kaubandus] sätetega,  ning kas selle tulemusel 
olek s vaja lepingutingimusi muuta.  
9. Partnerlusnõukogu võib otsustada, et läbivaatamise tulemusel ei ole vaja meetmeid võtta. 
Kui kumbki pool leiab läbivaatamise järel, et käesolevat lepingut on vaja muuta, teevad pooled oma 
parima, et rääkida läbi ja leppida k okku vajalikud muudatused. Läbirääkimised piirduvad 
läbivaatamise käigus kindlakstehtud küsimustega.  
10. Kui lõikes 9 osutatud muutmise kokkulepet ei sõlmita ühe aasta jooksul alates kuupäevast, 
mil pooled alustasid läbirääkimisi, võib kumbki pool teatada esi mese rubriigi [Kaubandus] või mõne 
muu läbivaatamisel olnud rubriigi kohaldamise lõpetamisest või pooled võivad otsustada 
 
226 
 läbirääkimisi jätkata. Kui kumbki pool lõpetab esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamise, 
lõpetatakse samal kuupäeval kolmanda rubriigi  [Maanteevedu] kohaldamine. Lõpetamine jõustub 
kolm kuud pärast teatamise kuupäeva.  
11. Kui lõike 10 kohaselt lõpetatakse esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamine, lõpetatakse 
samal kuupäeval ka teise rubriigi [Lennundus] kohaldamine, välja arvatud juhul, kui  pooled lepivad 
kokku lisada teise rubriiki [Lennundus] XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused 
ning kestlik areng] asjakohased osad.  
12. Lõigete 4 kuni 9 suhtes ei kohaldata kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed 
sätted] I  jaotist [Vaidluste lahendamine].  
XII JAOTIS. ERANDID  
Artikkel EXC.1. Üldised erandid  
1. Ühtegi teise osa esimese rubriigi I  jaotise esimese peatüki [Võrdne kohtlemine ja kaupade 
turulepääs] ja viienda peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine], teise osa esimes e rubriigi VIII 
jaotise [Energeetika], teise osa esimese rubriigi XI jaotise neljanda peatüki [Riigi osalusega 
ettevõtted], teise osa esimese rubriigi III jaotise [Digikaubandus] ning teise osa esimese rubriigi II 
jaotise teise peatüki [Investeeringute lib eraliseerimine] sätet ei tõlgendata nii, nagu keelaks see 
poolel võtta vastu või jätta kehtima meetmeid, mis on kooskõlas GATT  1994 XX artikliga. Selleks 
inkorporeeritakse GATT  1994 XX  artikkel, sealhulgas selle märkused ja lisasätted, käesolevasse 
lepingu sse ning muudetakse mutatis mutandis  selle osaks.  
 
2. Ühtegi teise osa esimese rubriigi VIII jaotise [Energeetika], teise osa esimese rubriigi XI jaotise 
neljanda peatüki [Riigi osalusega ettevõtted], teise osa esimese rubriigi III jaotise [Digikaubandus], 
teise osa esimese rubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] ja teise osa esimese rubriigi 
IV jaotise [Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] ei tõlgendata nii, nagu 
keelaks see poolel võtta vastu või pöörata täitmisele allj ärgnevalt loetletud meetmeid, tingimusel et 
on täidetud nõue, et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis kujutab endast meelevaldset või 
põhjendamatut vahetegemist riikide vahel, kus valitsevad samasugused tingimused, või 
investeeringute liberaliseerimise v õi teenuskaubanduse varjatud piiramist:  
 
(a) meetmed, mis on vajalikud riikliku julgeoleku ja kõlbluse kaitseks ning avaliku korra 
tagamiseks67; 
(b) meetmed, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu või tervise kaitseks;  
(c) meetmed, mis on vajalikud selleks,  et tagada vastavus õigusnormidele, mis ei ole vastuolus 
käesoleva lepingu sätetega, sealhulgas nendega, mis käsitlevad:  
(i) kelmuste ja pettuste ärahoidmist või lepingute rikkumise tagajärgede menetlemist;  
(ii) üksikisikute eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel ja levitamisel ning 
isiklike andmete ja kontode konfidentsiaalsuse kaitset ning  
                                                            
67 Avaliku julgeoleku ja avaliku korra erandeid võib kohaldada üksnes juhul, kui esineb tõeline ja piisavalt tõsine 
oht, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi . 
 
227 
 (iii) ohutust.  
3. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et niivõrd, kuivõrd sellised meetmed on muul viisil 
vastuolus eespool nimetatud peatükkide, jagude ja jaotiste sätet ega, mõistavad pooled järgmist:  
 
(a) GATT  1994 XX artikli punktis  b ja käesoleva artikli lõike 2 punktis  b osutatud meetmed 
hõlmavad keskkonnameetmeid, mis on vajalikud inimeste, loomade või taimede elu ja tervise 
kaitseks;  
(b) GATT  1994 XX artikli punkti  g koha ldatakse meetmete suhtes, mis on seotud taastumatute 
elus ja eluta loodusvarade kaitsega, ning  
(c) mitmepoolsete  keskkonnalepingute  rakendamiseks  võetavad  meetmed  võivad  kuuluda  
GATT  1994  XX artikli  punktide  b või g või käesoleva  artikli  lõike  2 punkti  b koha ldamisalasse.   
 
4. Enne GATT  1994 artikli XX punktides  i ja j sätestatud meetmete võtmist esitab pool teisele 
poolele kogu asjakohase teabe, et leida pooltele vastuvõetav lahendus. Kui 30  päeva jooksul pärast 
teabe esitamist kokkuleppele ei jõuta, võib pool vastavaid meetmeid kohaldada. Kui erakorralised ja 
kriitilised asjaolud nõuavad viivitamatut tegutsemist ja muudavad eelneva teavitamise või uurimise 
võimatuks, võib meetmeid võtta kavatsev pool viivitamata kohaldada ettevaatusabinõusid, mis on 
vajalikud o lukorra lahendamiseks. Kõnealune pool teavitab sellest viivitamata teist poolt.  
Artikkel EXC.2. Maksustamine  
1. Ükski  teise  osa esimese  rubriigi  I–VII jaotise,  VIII jaotise  neljanda  peatüki  [Energiakaubad  ja 
toorained]  või IX–XII jaotise  või teise  osa kuue nda rubriigi  [Muud  sätted]  säte  ei mõjuta liidu või selle 
liikmesriikide ega Ühendkuningriigi õigusi ja kohustusi, mis tulenevad maksulepingutest.  Käesoleva  
lepingu  ja mis tahes  sellise  maksulepingu  vahelise  vastuolu  korral  kohaldatakse  vastuolu  ulatuses  
maksulepingut.  Seoses  Liidu  või tema  liikmesriikide  ja Ühendkuningriigi  vahelise  maksulepinguga  
määravad  käesoleva  lepingu  ja kõnealuse  maksulepingu  kohaselt  pädevad  asutused  ühiselt  kindlaks,  
kas käesolev  leping  on maksulepinguga  vastuolus68.  
 
2. Teise  osa esimese  rubriigi  II jaotise  teise  peatüki  [Investeeringute  liberaliseerimine]  artiklit  
SERVIN.2.4  ja teise  osa esimese  rubriigi  II jaotise  kolmanda  peatüki  [Piiriülene  teenuskaubandus]  
artiklit  SERVIN.3.4  ei kohaldata  maksulepingu  alusel  antud  eelise  suht es. 
 
3. Arvestades nõuet, et maksumeetmeid ei tohi kohaldada viisil, mis võiks endast kujutada 
meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist nende riikide vahel, kus valitsevad sarnased 
tingimused, või kaubanduse ja investeeringute varjatud piirangut, e i tõlgendata ühtki teise osa 
esimese rubriigi I –VII jaotise, VIII  jaotise neljanda peatüki [Energiakaubad ja toorained],  IX –XII 
jaotise või teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] sätet nii, et see takistab poolel võtta vastu, jätta 
kehtima või pöörata t äitmisele meedet:   
 
(a) mille  eesmärk  on tagada  otseste  maksude  õiglane  või tõhus69 määramine  või kogumine  või 
                                                            
68  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et selline kindlaksmääramine ei piira kuuenda osa I jaotise 
[Vaidluste lahendamine] kohaldamist.  
69  Meetmete hulka, mille eesmärk on tagada otseste maksude õiglane ja tõhus määramine või 
kogumine, kuuluvad poole maksusüsteemi raames võetud meetmed:  
 
228 
 (b) millega  tehakse  vahet  maksumaksjate  vahel,  kes ei ole samas  olukorras,  eelkõige  seoses  
residentsusega  või oma  kapitali  investeerimise  kohaga.  
 
4. Käesolevas  artiklis  kasutatakse  järgmisi  mõisteid:  
 
(a) „residentsus“ – maksuresidentsus;  
(b) „maksuleping“ – leping topeltmaksustamise vältimiseks või muu täielikult või peamiselt 
maksustamisega seotud rahvusvaheline leping või kokkulepe  ning  
(c) „otsesed maksud“ – kõik tulu - või kapitalimaksud, sealhulgas maksud vara võõrandamisest 
saadud tulult, maksud pärandvaralt, pärandilt ja kingitustelt, maksud ettevõtete makstud 
palkadelt ja maksud kapitali kallinemiselt.  
Artikkel EXC.3. WTO erandid  
Kui käesoleva  lepingu  teise  osa esimese  rubriigi  I–XII jaotise  või teise  osa kuuenda  rubriigi  [Muud  
sätted]  kohane  kohustus  on sisuliselt  samaväärne  WTO  asutamislepingus  sisalduva  kohustusega,  
käsitatakse  meedet,  mis on võetud  kooskõlas  WTO  asutamislepingu  artikli  IX kohaselt  vastu  võetud  
erandiga,  käesoleva  lepingu  sisuliselt  samaväärsele  sättele  vastavana.  
Artikkel EXC.4. Julgeolekuerandid  
Ühtegi käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi I –XII jaotise ega teise osa kuuenda rubriigi [Muud 
sätted] sätet ei tõlgendada nii:  
(a) nagu kohustaks see poolt esitama teavet või võimaldama juurdepääsu teabele, mille 
avalikustamist ta peab oma olulisi julgeolekuhuve kahjustavaks, või  
                                                                                                                                                                                         
(i) mida kohaldatakse mitteresidentidest teenuseosutajate suhtes, võttes arvesse asjaolu, et 
mitteresidentide maksukohustus määratakse kindlaks poole territooriumilt pärinevate või 
sellel paiknevate maksustatavate objektide alusel,  või  
(ii) mida kohaldatakse mitt eresidentide suhtes, et tagada maksude kehtestamine või kogumine 
poole territooriumil,  või  
(iii) mida kohaldatakse mitteresidentide või residentide suhtes, et takistada maksude vältimist või 
nendest kõrvalehoidumist, sealhulgas maksukuulekusmeetmed,  või  
(iv) mida  kohaldatakse teise poole territooriumil või territooriumilt osutatavate teenuste tarbijate 
suhtes, et tagada seoses selliste tarbijatega poole territooriumil paiknevatest allikatest 
tulenevate maksude määramine või kogumine,  või  
(v) millega eristatakse teis test ettevõtjatest ja teenuseosutajatest need, kelle suhtes kehtivad 
üleilmselt maksustatavatelt objektidelt kogutavad maksud, võttes arvesse asjaolu, et nende 
asjaomased maksubaasid on erinevad,  või  
(vi) millega määratakse, eraldatakse või jaotatakse residen tide või kohalike filiaalide või omavahel 
seotud isikute või ühe ja sama isiku eri filiaalide vahel tulu, kasumit, kahju või mahaarvamisi või 
laene, et kaitsta poole maksubaasi.  
 
229 
 (b) nagu keelaks see poolel võtta meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma oluliste 
julgeolekuhuvide kaitseks:  
(i) seos es relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmise või nendega kauplemisega ning 
muude kaupade ja materjalide, teenuste ja tehnoloogia tootmise, nende liikumise ja 
nendega tehtavate tehingutega ning majandustegevusega, mis toimub otseselt või 
kaudselt relvaj õudude varustamise eesmärgil;  
(ii) seoses lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalidega või ainetega, millest neid 
saadakse, või  
(iii) sõja ajal või muudes rahvusvaheliste suhetega seotud hädaolukordades või  
(c) nagu keelaks see poolel võtta meetmeid vastavalt tema ÜRO põh ikirja järgsetele kohustustele 
rahvusvahelise rahu ja julgeoleku säilitamiseks.  
Artikkel EXC.5. Teabe konfidentsiaalsus   
1. Ühtki käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi I –X jaotise, XI jaotise (välja arvatud 
XI jaotise artikkel LPFS.2.26 [Maksustami salased standardid]) ja XII  jaotise eega II osa kuuenda 
rubriigi [Muud sätted] sätet ei tõlgendata nii, nagu kohustaks see poolt tegema kättesaadavaks 
konfidentsiaalset teavet, mille avalikustamine takistaks õiguskaitset või oleks muul viisil vastuolus 
avalike huvidega või kahjustaks konkreetsete avaliku või erasektori ettevõtete seaduslikke ärihuve, 
välja arvatud juhul, kui vahekohus vajab konfidentsiaalset teavet kuuenda osa I  jaotise [Vaidluste 
lahendamine] kohases vaidluste lahendamise menetluses või ku i eksperdikomisjon vajab 
konfidentsiaalset teavet artikli LPFS.9.2 [Eksperdikomisjon] või artikli LPFS.9.3 [Kaitsetaseme 
säilitamise valdkondade eksperdikomisjon] kohases menetluses.  Sellisel juhul tagab vahekohus või 
vajaduse korral eksperdikomisjon, et konfidentsiaalsus on täielikult kaitstud vastavalt LISA INST -X 
[Kodukord] sätetele.  
2. Kui pool esitab partnerlusnõukogule või komiteedele teavet, mida peetakse tema 
õigusnormide kohaselt konfidentsiaalseks, käsitleb teine pool seda teavet konfidentsiaals ena, kui 
teabe esitanud poolega ei lepita kokku teisiti.  
  
 
230 
 TEINE RUBRIIK. LENNUNDUS  
I JAOTIS. LENNUTRANS PORT  
Artikkel AIRTRN.1. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
  
a) „lennuettevõtja“ – kehtiva lennutegevusloa või samaväärse loaga lennutranspordiettevõtja;  
b)   „liidu lennuettevõtja“ – lennuettevõtja, kes vastab artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja 
tehnilised load] lõike 1 punktis b sätestatud tingimustele;  
c)  „Ühendkuningriigi lennuettevõtja“ – lennuettevõtja, kes vastab artikli AIRTRN.6 
[Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punktis a või lõikes 2 sätestatud tingimustele;  
d) „aeronavigatsiooniteenused“ – lennuliiklusteenused; side -, navigatsiooni - ja seireteenused; 
meteoroloogiateenused ja aeronavigatsiooniteabeteenused;  
e) „lennuettevõtja sertifikaat“ – lennuettevõtjale väljastatud dokument, mis kinnitab, et 
kõnealusel lennuettevõtjal on vajalik professionaalne suutlikkus ja organisatsioon, et tagada 
õhusõiduki ohutu käitamine sertifikaadis kindlaksmääratud lennutegevuse jaoks;  
f) „lennuliikluse korraldamine“ – kõik õhus ja maa peal tehtavad toimingud 
(lennuliiklusteenused, õhuruumi korraldamine ja lennuliiklusvoogude juhtimine), mis on 
nõutavad õhusõiduki ohutu ja tõhusa liikumise tagamiseks kõikides lennuetappides;  
g) „lennutransport“ – üldsusele tasu või rendi eest kättesaadav reisijate, pagasi, lasti ja posti – 
kas eraldi või koos – vedu õhusõidukil;  
h) „riikkondsuse kindlaksmääramine“ – järeldus, et lennuettevõtja, kes soovib osutada 
lennuteenuseid käesoleva jaotise a lusel, vastab artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja 
tehnilised load] nõuetele, mis käsitlevad tema omandit, tegelikku kontrolli ja peamist 
tegevuskohta;  
i) „pädevad asutused“ – Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi ametiasutused, kes 
vastutavad Ühendkun ingriigile käesoleva jaotise alusel pandud regulatiivsete ja 
haldusülesannete täitmise eest, ning liidu puhul liidu ja liikmesriikide ametiasutused, kes 
vastutavad liidule käesoleva jaotise alusel pandud regulatiivsete ja haldusülesannete täitmise 
eest;  
j) „konventsioon“ – Chicagos 7.  detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvaheline tsiviillennunduse 
konventsioon, sealhulgas  
i) kõik muudatused, mis on jõustunud konventsiooni artikli  94 punkti  a alusel ning mille 
on ratifitseerinud Ühendkuningriik ja asjaomane  liikmesriik või asjaomased 
liikmesriigid ning mis on kõnealuse küsimuse puhul asjakohased, ning  
ii) kõik konventsiooni artikli  90 alusel vastu võetud lisad või nende muudatused, kui need 
lisad või muudatused kehtivad antud ajahetkel Ühendkuningriigi ja a sjaomase 
liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kohta ning on kõnealuse küsimuse puhul 
asjakohased;  
 
231 
 k) „diskrimineerimine“ – objektiivse põhjenduseta vahetegemine kaupade või teenuste, 
sealhulgas lennutransporditeenuste pakkumiseks kasutatavate avalik e teenuste pakkumisel või 
nende teenuste käsitlemisel asjaomaste teenustega seotud avalik -õiguslike asutuste poolt;  
l) „tegelik kontroll“ – suhe, mis põhineb õigustel, lepingutel või muudel vahenditel, mis kas 
üksikult või koos ja vastavat fakti või seadu st arvestavalt annavad võimaluse otseselt või 
kaudselt avaldada ettevõtjale otsustavat mõju, eelkõige:  
i) ettevõtja kõigi või osa varade kasutamise õiguse kaudu;  
ii) õiguste või lepingute kaudu, mis avaldavad otsustavat mõju ettevõtja organite 
ülesehituse le, hääletamisele või otsustele või muul viisil avaldavad otsustavat mõju 
ettevõtja äritegevuse juhtimisele;  
m) „sobivuse kindlaksmääramine“ – järeldus, et lennuettevõtjal, kes soovib osutada 
lennuteenuseid käesoleva jaotise alusel, on rahuldav finantssuut likkus ja piisavad 
juhtimisteadmised selliste teenuste osutamiseks ning ta on valmis järgima selliste teenuste 
osutamist reguleerivaid õigusnorme ja nõudeid;  
n) „kogumaksumus“ – osutatava teenuse maksumus, mis võib sisaldada asjakohaseid 
kapitalikulude ja  kulumi summasid, samuti hooldus -, tegevus -, juhtimis - ja halduskulusid;  
o)  „ICAO“ – ÜRO Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon.  
p) „peamine tegevuskoht“ – lennuettevõtja peakontor või registreeritud asukoht, kus toimub 
kõnealuse lennuettevõtja põhiline finantstegevus ja tegevuse juhtimine, sealhulgas jätkuva 
lennukõlblikkuse korraldamine;  
q) „õhusõiduki kontroll seisuplatsil“ – ühe poole pädeva asutuse või tema määratud esindajate 
tehtav kontroll teise poole õhusõiduki pardal ja ümber, et kontr ollida nii asjaomaste 
õhusõiduki dokumentide kui ka meeskonnaliikmete dokumentide kehtivust ning õhusõiduki ja 
selle varustuse nähtavat seisukorda;  
r) „omakäitlus“ – maapealse teeninduse osaks olevate teenuste osutamine lennuettevõtja poolt 
otse talle või teisele lennuettevõtjale, kui  
 i) ühel ettevõtjal on teises enamusosalus või  
 ii) ühel ettevõtjal on enamusosalus mõlemas ettevõtjas;  
s)  „regulaarlennud“ – regulaarlennud, mis on planeeritud ja mida tehakse tasu eest vastavalt 
avaldatud lennuplaanile või mis on nii regulaarsed või sagedased, et moodustavad 
äratuntavalt süstemaatilise sarja, ning mida üldsus võib otse broneerida, samuti lisalennud, 
mis on tingitud regulaarlendude ületäitumisest;  
t) „mittekaubanduslik vahemaandumine“ – maandumine muul eesmär gil kui reisijate 
pardaletulek või mahaminek või pagasi, lasti ja/või posti peale - või mahalaadimine;  
u) „tariif“ – lennuettevõtjate, sealhulgas nende esindajate nõutav piletihind, tariif või tasu 
reisijate, pagasi või lasti (v.a post) veo eest õhutranspo rdi raames (kaasa arvatud võimalikud 
muud sellega seotud transpordiliigid), samuti sellise piletihinna, tariifi või tasu kättesaadavust 
reguleerivad tingimused;  
 
232 
  v) „kasutustasu“ – lennuettevõtjatelt lennujaama -, aeronavigatsiooni - (sealhulgas ülelennud) või 
lennundusjulgestusrajatiste või teenuste, sealhulgas nendega seotud teenuste ja rajatiste 
kasutamise eest võetav tasu, või keskkonna, sealhulgas müraga, seotud tasud ja tasud 
kohalike õhukvaliteedi probleemide lahendamiseks lennujaamades või nende ümbr uses;  
 Artikkel AIRTRN.2. Marsruudiplaan  
1. Kui artiklist AIRTRN.3 [Liiklusõigused] ei tulene teisiti, annab liit Ühendkuningriigile 
Ühendkuningriigi lennuettevõtjate jaoks õiguse osutada lennutransporditeenuseid järgmistel 
marsruutidel:  
Ühendkuningriigi t erritooriumil asuvad punktid – vahepunktid – liidu territooriumil asuvad punktid – 
kaugemal asuvad punktid.  
2. Kui artiklist AIRTRN.3 [Liiklusõigused] ei tulene teisiti, annab Ühendkuningriik liidule liidu 
lennuettevõtjate jaoks õiguse osutada lennutranspo rditeenuseid järgmistel marsruutidel:  
liidu territooriumil asuvad punktid – vahepunktid – Ühendkuningriigi territooriumil asuvad punktid – 
kaugemal asuvad punktid.  
Artikkel AIRTRN.3. Liiklusõigused  
1. Kumbki pool annab teisele poolele tema lennuettevõtjate  jaoks õiguse artiklis AIRTRN.2 
[Marsruudiplaan] sätestatud marsruutidel lennutransporditeenuste osutamisel:  
a) lennata ilma vahemaandumiseta üle kogu oma territooriumi;  
b) teha oma territooriumil mittekaubanduslikke vahemaandumisi.  
2. Ühendkuningriigi len nuettevõtjatel on õigus maanduda liidu territooriumil, et osutada 
regulaar - ja mitteregulaarlennuteenuseid Ühendkuningriigi territooriumil asuvate punktide ja liidu 
territooriumil asuvate punktide vahel (kolmanda ja neljanda vabaduse liiklusõigused).  
3. Liidu lennuettevõtjatel on õigus maanduda Ühendkuningriigi territooriumil, et osutada 
regulaar - ja mitteregulaarlennuteenuseid liidu territooriumil asuvate punktide ja Ühendkuningriigi 
territooriumil asuvate punktide vahel (kolmanda ja neljanda vabaduse liik lusõigused).  
4.  Olenemata lõigetest 1, 2 ja 3 ning ilma et see piiraks lõike 9 kohaldamist, võivad liikmesriigid 
ja Ühendkuningriik vastavalt poolte siseriiklikele normidele ja menetlustele  sõlmida kahepoolseid 
kokkuleppeid, millega nad annavad käesoleva lepingu kohaselt teineteisele järgmised õigused:  
a) Ühendkuningriigi puhul tema lennuettevõtjate õigus teha asjaomase liikmesriigi territooriumil 
peatusi, et osutada regulaarseid ja mittereg ulaarseid lastiveoteenuseid kaubalendudel 
kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuvate punktide ja kolmandas riigis asuvate punktide 
vahel osana teenusest, mille lähte - või sihtkoht asub Ühendkuningriigi territooriumil (viienda 
vabaduse liiklusõigused);  
b) asjaomase liikmesriigi puhul tema lennuettevõtjate õigus teha asjaomase Ühendkuningriigi 
territooriumil peatusi, et osutada regulaarseid ja mitteregulaarseid lastiveoteenuseid 
kaubalendudel Ühendkuningriigi territooriumil asuvate punktide ja kolmandas ri igis asuvate 
punktide vahel osana teenusest, mille lähte - või sihtkoht asub kõnealuse liikmesriigi 
territooriumil (viienda vabaduse liiklusõigused).   
 
233 
 5.  Vastavalt lõikele 4 vastastikku antud õigusi reguleeritakse käesoleva jaotise sätetega.  
6. Kui käesol evas jaotises ei ole sätestatud teisiti, ei piira kumbki pool ühepoolselt lõigete 2, 3 
ja 4 kohaselt osutatavate lennutransporditeenuste mahtu, veomahtu, sagedust, regulaarsust, 
marsruute, lähte - või sihtpunkte ega teise poole lennuettevõtjate poolt nende teenuste osutamise 
eesmärgil käitatavate õhusõidukite tüüpi või tüüpe, välja arvatud juhul, kui seda tehakse 
mittediskrimineerival viisil tulenevalt tehnilistest või tolli, käitamise, lennuliikluse korraldamise, 
ohutuse või keskkonna - või tervisekaitsega s eotud põhjustest.  
7. Ükski käesoleva jaotise säte ei anna Ühendkuningriigi lennuettevõtjatele õigust võtta 
liikmesriigi territooriumil pardale tasu eest veetavaid reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht 
on mõni muu punkt selle liikmesriigi või mõne teise liikmesriigi territooriumil.  
8. Ükski käesoleva jaotise säte ei anna liidu lennuettevõtjatele õigust võtta Ühendkuningriigi 
territooriumil pardale tasu eest veetavaid reisijaid, pagasit, kaupa või posti, mille sihtkoht on mõni 
muu punkt Ühendkun ingriigi territooriumil.  
9. Arvestades poolte siseriiklikke norme ja menetlusi, võivad Ühendkuningriigi ja liikmesriikide 
pädevad asutused anda loa mitteregulaarsete lennutransporditeenuste osutamiseks, mis lisandub 
käesolevas artiklis sätestatud õigustele , tingimusel et need teenused ei kujuta endast 
regulaarlendude varjatud vormi, ning võivad sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid menetluste kohta, 
mida tuleb järgida lennuettevõtja taotluse menetlemisel ja selle kohta otsuse tegemisel.  
Artikkel AIRTRN.4. Kood ijagamise ja plokk -broneeringu kokkulepped  
1. Artikli AIRTRN.3 [Liiklusõigused] kohaseid lennutransporditeenuseid võib osutada plokk -
broneeringu või koodijagamise kokkulepete alusel järgmiselt:  
a) Ühendkuningriigi lennuettevõtja võib tegutseda lendu turust ava lennuettevõtjana koos 
ükskõik millise lendu teostava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi 
lennuettevõtja, või koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu teostava lennuettevõtjaga, kellele 
on liidu õigusaktide või vajaduse korral asjaomase  liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide 
õigusaktide alusel antud vajalikud liiklusõigused ja kellele on tema lennuettevõtjate jaoks 
antud õigus kasutada neid liiklusõigusi kõnealuse lepingu alusel;  
b) liidu lennuettevõtja võib tegutseda lendu turustava  lennuettevõtjana koos ükskõik millise 
lendu teostava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos 
ükskõik millise kolmanda riigi lendu teostava lennuettevõtjaga, kellele on Ühendkuningriigi 
õigusaktide alusel antud vajaliku d liiklusõigused ja kellele on tema lennuettevõtjate jaoks 
antud õigus kasutada neid liiklusõigusi kõnealuse lepingu alusel;  
c) Ühendkuningriigi lennuettevõtja võib tegutseda lendu teostava lennuettevõtjana koos ükskõik 
millise lendu turustava lennuettevõt jaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või 
koos ükskõik millise kolmanda riigi lendu turustava lennuettevõtjaga, kellele on liidu õiguse või 
vajaduse korral asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide õigusaktide alusel antud 
õigu s kõnealuse lepingu sõlmimiseks;  
d) liidu lennuettevõtja võib tegutseda lendu teostava lennuettevõtjana koos ükskõik millise lendu 
turustava lennuettevõtjaga, kes on liidu või Ühendkuningriigi lennuettevõtja, või koos ükskõik 
millise kolmanda riigi lendu t urustava lennuettevõtjaga, kellele on Ühendkuningriigi 
õigusaktide alusel antud õigus kõnealuse lepingu sõlmimiseks;  
 
234 
 e) punktides a –d osutatud kokkulepete kontekstis võib ühe poole lennuettevõtja tegutseda 
plokk -broneeringu või koodijagamise lepingu alusel  lendu turustava lennuettevõtjana 
lennuteenuste puhul, mida osutatakse kahe punkti vahel, mis mõlemad asuvad teise poole 
territooriumil, kui on täidetud järgmised tingimused:  
i) punktis  a või vajaduse korral punktis  b sätestatud tingimused lendu teostava 
lennuettevõtja kohta ning  
ii) kõnealune veoteenus on osa lendu turustava lennuettevõtja veost oma poole 
territooriumil asuva punkti ja teise poole territooriumil asuva sihtpunkti vahel.  
2. Ühe poole lennuettevõtja võib tegutseda lendu turustava lennuettevõ tjana plokk -
broneeringu lepingu või koodijagamise lepingu alusel lennuteenuste osutamisel kahe punkti vahel, 
millest üks asub teise poole territooriumil ja teine asub kolmandas riigis, kui on täidetud järgmised 
tingimused:  
a) lõike 1 punktis  a või vajaduse  korral punktis  b sätestatud tingimused lendu teostava 
lennuettevõtja kohta ning  
b)  kõnealune veoteenus on osa lendu turustava lennuettevõtja veost poole territooriumil asuva 
punkti ja kolmandas riigis asuva punkti vahel.  
3. Iga müüdud pileti puhul, mille  aluseks on käesolevas artiklis osutatud kokkulepe, 
teavitatakse ostjat broneeringu tegemisel sellest, milline lennuettevõtja teenuse iga osa teostab. Kui 
see ei ole võimalik või teenuse osutaja muutub pärast broneerimist, teatatakse lendu teostav 
lennuett evõtja reisijale niipea, kui see on selgunud. Igal juhul tuleb lendu teostav lennuettevõtja või 
lendu teostavad lennuettevõtjad reisijale teatada lennule registreerimisel või enne pardaleminekut, 
kui ümberistumisega lennu puhul ei ole lennule registreerumi ne nõutav.  
4. Pooled võivad nõuda, et käesolevas artiklis osutatud kokkulepped tuleb kooskõlastada 
nende pädevate asutustega, et viimased saaksid kontrollida, kas käesolevas artiklis sätestatud 
tingimused ja muud käesolevas lepingus sätestatud nõuded on tä idetud, eelkõige ausa konkurentsi, 
ohutuse ja turvalisuse osas.  
5. Ühelgi juhul ei anna koodijagamise või plokk -broneeringu kokkulepe poolte 
lennuettevõtjatele muid käesoleva lepingu kohaseid liiklusõigusi peale nende, mis on sätestatud 
artiklis AIRTRN.3 [ Liiklusõigused].  
Artikkel AIRTRN.5: Tegevuse paindlikkus  
Poolte poolt artikli AIRTRN.3 [Liiklusõigused] lõigete  2, 3 ja 4 kohaselt vastastikku antud õigused 
hõlmavad nimetatud lõigetes sätestatud piirides kõiki järgmisi õigusi:  
a) õigus teostada lende ühes  või mõlemas suunas;  
b) õigus kombineerida ühe õhusõidukiga teostataval lennul erinevaid lennunumbreid;  
c) õigus teenindada marsruudiplaanis olevaid punkte igas kombinatsioonis ja järjekorras;  
d) õigus vahetada igas punktis oma õhusõiduk teise oma õhusõidu ki vastu (lennukite vahetus);  
 
235 
 e) õigus teha vahemaandumisi mis tahes punktides kummagi poole territooriumil või sellest 
väljaspool;  
f) õigus teostada transiitvedusid läbi teise poole territooriumi;  
g) õigus kombineerida ühe ja sama õhusõidukiga teostatavai d vedusid, olenemata sellest, kust 
need alguse saavad;  
h) õigus teenindada sama lennuteenuse raames mitut punkti.  
Artikkel AIRTRN.6. Lennutegevusload ja tehnilised load  
1. Kui pool saab teise poole lennuettevõtjalt ettenähtud vormis ja viisil esitatud taotluse 
lennutegevusloa saamiseks, et osutada käesoleva jaotise kohaseid lennutransporditeenuseid, annab 
ta asjakohased tegevus - ja tehnilised load nii kiiresti kui võimalik, kui kõik järgmised tingimused on 
täidetud:  
a) Ühendkuningriigi lennuettevõtja pu hul: 
i) lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu Ühendkuningriigi, selle 
kodanike või mõlema omandis ja tegeliku kontrolli all;  
ii) lennuettevõtja peamine tegevuskoht on Ühendkuningriigi territooriumil ja tal on 
Ühendkuningriigi õigusele vast av kehtiv lennutegevusluba ning  
iii) lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud Ühendkuningriigi 
pädev asutus, kes on selgelt kindlaks määratud ning kes teostab lennuettevõtja üle 
tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli;  
b) liidu lennuettevõtja puhul:  
i) lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu ühe või mitme liikmesriigi, 
teiste Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriikide, Šveitsi, nende riikide kodanike või 
eelnimetatute kombinatsiooni omandis ja tegeliku kontrolli a ll; 
ii) lennuettevõtja peamine tegevuskoht on liidu territooriumil ja tal on liidu õigusele 
vastav kehtiv lennutegevusluba ning  
iii) lennuettevõtjal on lennuettevõtja sertifikaat, mille on välja andnud liidu või liikmesriigi 
pädev asutus, kes on selgelt kindlaks määratud ning kes teostab lennuettevõtja üle 
tõhusat ja jätkuvat reguleerivat kontrolli;  
c) järgitakse artikleid AIRTRN 18 [Lennundusohutus] ja AIRTRN 19 [Lennundusjulgestus] ning  
d) lennuettevõtja vastab tingimustele, mis on ette nähtud õigusnorm idega, mida taotlust või 
taotlusi läbi vaatav pool rahvusvahelise lennutranspordi suhtes tavaliselt kohaldab.  
2.  Olenemata lõike 1 punkti a alapunktist i antakse Ühendkuningriigi lennuettevõtjatele 
asjakohased tegevus - ja muud load, tingimusel et täidetud  on kõik järgmised tingimused:  
a) järgitakse lõike 1 punkti a alapunktis ii, punkti a alapunktis iii ning punktides c ja d sätestatud 
tingimusi;  
 
236 
 b) lennuettevõtja on kas otseselt või enamusosaluse kaudu ühe või mitme liikmesriigi, teiste 
Euroopa Majanduspi irkonna liikmesriikide, Šveitsi, nende riikide kodanike või eelnimetatute 
kombinatsiooni omandis ja tegeliku kontrolli all kas üksi või koos Ühendkuningriigi ja/või 
Ühendkuningriigi kodanikega;  
c) lennuettevõtjal oli üleminekuperioodi lõppemise päeval keht iv lennutegevusluba kooskõlas 
liidu õigusega.  
3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel kuuluvad tõhusa reguleeriva kontrolli tõendite hulka järgmised 
tõendid (loetelu ei ole ammendav):  
a) asjaomasel lennuettevõtjal on pädeva asutuse välja antud kehtiv lennutegevus luba või -
litsents ja ta vastab selle poole kriteeriumidele, kes annab välja lennutegevusloa või loa 
rahvusvaheliste lennuteenuste osutamiseks ning  
b) kõnealune pool on kehtestanud lennuettevõtja suhtes ohutus - ja julgestusjärelevalve 
programmid kooskõlas  ICAO standarditega ning rakendab neid.  
4. Lennutegevuslubade ja tehniliste lubade andmisel kohtlevad pooled kõiki teise poole 
lennuettevõtjaid mittediskrimineerival viisil.  
5. Poole lennuettevõtjalt lennutegevusloa taotluse saamisel tunnustab teine pool e simese 
poole poolt kõnealuse lennuettevõtja kohta tehtud otsuseid sobivuse või riikkondsuse või mõlema 
kindlaksmääramise kohta nii, nagu oleksid need otsused teinud tema enda pädevad asutused, ega 
uuri neid küsimusi täiendavalt, välja arvatud artikli AIRTR N.8 [Lennutegevusloa andmisest 
keeldumine ning lennutegevusloa tühistamine, peatamine või piiramine] lõikes  3 sätestatud 
juhtudel.  
Artikkel AIRTRN.7. Käitamis - ja tegevuskavad ning lennuplaanid  
Pooled võivad nõuda käesoleva jaotise alusel osutatavate lennu teenustega seotud käitamis - ja 
tegevuskavadest ning lennuplaanidest teatamist üksnes teavitamise eesmärgil. Kui üks pool nõuab 
sellist teatamist, peab ta minimeerima teise poole lennutranspordi vahendajate ja lennuettevõtjate 
halduskoormust, mis on seotud teavitamisnõuete ja -protseduuridega.  
Artikkel AIRTRN.8. Lennutegevusloa andmisest keeldumine ning lennutegevusloa tühistamine, 
peatamine või piiramine  
1. Liit võib kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3, 4 ja 5 võtta meetmeid Ühendkuningriigi 
lennuettev õtja suhtes järgmistel juhtudel:  
a) kui artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 1 punkti a kohaselt antud 
lennutegevus - ja muude lubade puhul ei ole ükskõik milline nimetatud punktis sätestatud 
tingimustest täidetud;  
b) kui artikli AIR TRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike 2 kohaselt antud lennutegevus - 
ja muude lubade puhul ei ole ükskõik milline nimetatud lõikes sätestatud tingimustest 
täidetud;  
c) kui lennuettevõtja ei ole täitnud artiklis AIRTRN.10 [Vastavus õigusnormidel e] osutatud 
õigusnorme või  
 
237 
 d) kui meetmed on vajalikud, et ennetada või tõrjuda haiguste levikut või muul viisil kaitsta 
rahvatervist.  
2. Ühendkuningriik võib kooskõlas käesoleva artikli lõigetega 3, 4 ja 5 võtta meetmeid liidu 
lennuettevõtja suhtes järgmi stel juhtudel:  
a) kui ükskõik milline artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] lõike  1 punktis  b 
sätestatud tingimustest ei ole täidetud;  
b) kui lennuettevõtja ei ole täitnud käesoleva jaotise artiklis AIRTRN.10 [Vastavus 
õigusnormidele] osut atud õigusnorme või  
c) kui meetmed on vajalikud, et ennetada või tõrjuda haiguste levikut või muul viisil kaitsta 
rahvatervist.  
3. Kui poolel on põhjendatult alust arvata, et teise poole lennuettevõtja on mõnes lõikes  1 või  2 
osutatud olukorras  ja et sellega seoses tuleb võtta meetmeid,  teatab ta teisele poolele kirjalikult nii 
kiiresti kui võimalik lennutegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumise või lennutegevusloa 
peatamise või piiramise põhjustest ning taotleb konsultatsioone.  
4. Sellised konsultatsioonid peavad algama võimalikult kiiresti ning mitte hiljem kui 30  päeva 
pärast konsultatsioonitaotluse kättesaamist. Kui 30  päeva jooksul või kokkulepitud ajavahemiku 
jooksul alates selliste konsultatsioonide alustamisest ei jõuta mõlemat po olt rahuldavale 
kokkuleppele või ei võeta kokkulepitud parandusmeetmeid, annab see konsultatsioone taotlenud 
poolele aluse võtta meetmeid asjaomasele lennuettevõtjale või asjaomastele lennuettevõtjatele 
lennutegevusloa või tehniliste lubade andmisest keeld umiseks või nende lubade tühistamiseks, 
peatamiseks, neile tingimuste seadmiseks või kõnealuste lubade piiramiseks, et tagada vastavus 
artiklitele AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] ja AIRTRN.10 [Vastavus õigusnormidele]. 
Kui on võetud meetmeid  lennuettevõtjale lennutegevusloa või tehnilise loa andmisest keeldumiseks 
või lennutegevusloa või tehnilise loa tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks, võib pool kasutada 
vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus], ilma et ta o leks enne pidanud 
konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid]. Vahekohus käsitab küsimust 
kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. Poole taotlusel võib 
vahekohus kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete võtmiseks, sealhulgas 
kummagi poole poolt käesoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks või peatamiseks.  
5. Olenemata lõigetest  3 ja 4 võib pool lõike  1 punktides  c ja d ning lõike  2 punktides b ja c 
osutatud juhtudel võt ta viivitamatuid või kiireloomulisi meetmeid, kui seda nõuab hädaolukord või 
kui see on vajalik selleks, et vältida nõuete edasist rikkumist.  Käesoleva lõike kohaldamisel tähendab 
nõuete edasine rikkumine seda, et poolte pädevad asutused on nõuete rikkumi se küsimuse juba 
tõstatanud.  
6. Käesolev artikkel ei piira esimese rubriigi XI jaotise  [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed 
tingimused ning kestlik areng], artikli AIRTRN 11 [Diskrimineerimiskeeld] lõike  4, artikli AIRTRN 18 
[Lennundusohutus] lõigete  4, 6 ja 8 ning artikli AIRTRN 19 [Lennundusjulgestus] lõike  12 ega 
kuuenda osa I  jaotises [Vaidluste lahendamine] sätestatud vaidluste lahendamise menetluse ega 
sellest tulenevate meetmete kohaldamist.  
Artikkel AIRTRN.9. Lennuettevõtjate omand ja kontroll nende  üle 
Pooled tunnistavad võimalikke eeliseid, mis tulenevad nende vastavate lennuettevõtjate omandi ja 
kontrolli jätkuvast liberaliseerimisest. Pooled on kokku leppinud arutada lennutranspordi 
 
238 
 erikomitees lennuettevõtjate omandi ja kontrolli vastastikust li beraliseerimist 12 kuu jooksul pärast 
käesoleva lepingu jõustumist ning seejärel 12 kuu jooksul pärast seda, kui üks pooltest on esitanud 
asjakohase taotluse. Kõnealuse arutelu tulemusel võivad pooled otsustada käesolevat jaotist muuta.  
Artikkel AIRTRN.10.  Vastavus õigusnormidele  
1. Kummagi poole lennuettevõtjad peavad teise poole territooriumile sisenemisel, seal 
viibimisel ja sealt lahkumisel järgima teise poole õigusnorme, mis käsitlevad rahvusvahelises 
lennutranspordis osalevate õhusõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt 
lahkumist.  
 
2. Kummagi poole lennuettevõtjate poolt õhusõidukiga veetavad reisijad, meeskond, pagas, 
last ja post peavad teise poole territooriumile sisenemisel, seal viibimisel ja sealt lahkumisel olema 
vastav uses teise poole õigusnormidega, mis käsitlevad reisijate, meeskonna, pagasi, lasti või posti 
sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist (sealhulgas sisenemist, 
vormistamist, sisserännet, passe, tolli ja karantiini käsitlevate eeski rjadega ning posti puhul 
postieeskirjadega).  
 
3. Pooled lubavad teise poole lennuettevõtjatel võtta oma territooriumil meetmeid tagamaks, 
et veetakse ainult neid isikuid, kellel on teise poole territooriumile sisenemiseks või selle läbimiseks 
nõutavad rei sidokumendid.  
Artikkel AIRTRN.11. Diskrimineerimiskeeld  
 
1. Ilma et see piiraks esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused 
ning kestlik areng] kohaldamist, kõrvaldavad mõlemad pooled oma vastavates jurisdiktsioonides mis 
tahes diskrimineerimise, mis kahjustaks teise lepinguosalise lennuettevõtjate võimalust teostada 
käesolevas jaotises sätestatud õigusi ausa ja võrdse konkurentsi tingimustes.  
 
2. Pool (edaspidi „algatav pool“) võib toimida vastavalt lõigetele 3 –6, kui ta leia b, et tema 
lennuettevõtjate võimalusi teostada käesolevas jaotises sätestatud õigusi ausa ja võrdse konkurentsi 
tingimustes on kahjustatud lõike 1 alusel keelatud diskrimineerimise kaudu.  
 
3. Algatav pool esitab teisele poolele (edaspidi „vastustajast pool “) kirjaliku 
konsultatsioonitaotluse. Konsultatsioonid algavad 30  päeva jooksul alates konsultatsioonitaotluse 
saamisest, kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti.  
 
4. Kui algatav pool ja vastustajast pool ei jõua kõnealuses küsimuses kokkuleppele 60 päeva  
jooksul alatest lõikes 3 osutatud konsultatsioonitaotluse kättesaamisest, võib algatav lepinguosaline 
võtta meetmeid kõikide või teatava osa lennuettevõtjate suhtes, kes on saanud kasu lõike 1 alusel 
keelatud diskrimineerimisest,  sealhulgas meetmeid, mis  hõlmavad asjaomastele lennuettevõtjatele 
lennutegevusloa või tehniliste lubade andmisest keeldumist või nende lubade tühistamist, 
peatamist, neile tingimuste seadmist või kõnealuste lubade piiramist.  
 
5. Lõike 4 kohaselt võetavad meetmed peavad olema koha sed ja proportsionaalsed ning nende 
ulatus ja kestus peavad piirduma vaid hädavajalikuga, et leevendada kahju algatava poole 
lennuettevõtjatele ja kõrvaldada põhjendamatud eelised lennuettevõtjatele, kelle vastu need 
meetmed on suunatud.  
 
6. Kui konsultats ioonide käigus ei leita lahendust või kui on võetud lõike 4 kohaseid meetmeid, 
võib pool kasutada vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus], ilma et ta 
 
239 
 oleks eelnevalt pidanud konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultats ioonid]. Vahekohus 
käsitab küsimust kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. 
Poole taotlusel võib vahekohus kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete 
võtmiseks, sealhulgas kummagi poole poolt kä esoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks 
või peatamiseks.  
7. Olenemata lõikest 2 ei toimi pooled vastavalt lõigetele 3 –6 sellise tegevuse korral, mis kuulub 
esimese rubriigi XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik ar eng] 
kohaldamisalasse.  
Artikkel AIRTRN.12. Äritegevus  
1. Pooled on kokku leppinud, et lennuettevõtjate äritegevust takistavad asjaolud takistaksid 
käesoleva jaotisega saavutatavate eeliste kasutamist. Pooled on kokku leppinud teha koostööd, et 
kõrvaldada k ummagi poole lennuettevõtjate äritegevust takistavad asjaolud, kui need võivad 
pärssida äritegevust, moonutada konkurentsi või mõjutada võrdseid konkureerimisvõimalusi.  
2. Lennutranspordi erikomitee jälgib edusamme lennuettevõtjate äritegevust takistavate 
asjaolude tõhusal kõrvaldamisel.  
Artikkel AIRTRN.13. Äriline lennutegevus  
1. Pooled annavad üksteisele lõigetes 2 –7 sätestatud õigused. Nende õiguste kasutamiseks ei 
pea kummagi poole lennuettevõtjad omama kohalikku sponsorit.  
2. Lennuettevõtjate esindajat e suhtes kohaldatakse järgmisi sätteid:  
a) ühe poole lennuettevõtjatel lubatakse luua teise poole territooriumil kontoreid ja rajatisi, mis 
on vajalikud käesoleva jaotise kohaste teenuste osutamiseks, ilma piiranguteta ja 
diskrimineerimata;  
b) ilma et see piiraks ohutus - ja julgeolekueeskirjade kohaldamist, võib selliste kontorite ja 
rajatiste suhtes, mis asuvad lennujaamas, kohaldada ruumi kättesaadavusest tulenevaid 
piiranguid;  
c) pool lubab kooskõlas oma territooriumile sisenemist, seal elamist ja töötam ist käsitlevate 
õigusnormidega teise poole lennuettevõtjatel tuua loa andnud poole territooriumile ja seal 
hoida oma juhtiv -, müügi -, tehnilisi, käitamis - ja muid spetsialiste, keda lennuettevõtja peab 
põhjendatult vajalikuks lennutransporditeenuste osutam iseks käesoleva jaotise alusel. Kui 
käesolevas lõikes osutatud töötajate, sealhulgas teatavaid ajutisi ülesandeid täitvate töötajate 
puhul on nõutav tööluba, menetlevad pooled sellise loa taotlusi kiiresti vastavalt asjakohastele 
õigusnormidele.  
3. Mis puu dutab maapealset teenindust, siis  
a) pool lubab oma territooriumil teise poole lennuettevõtjatel teostada omakäitlust ilma muude 
piiranguteta kui need, mis tulenevad ohutuse või julgeolekuga seotud kaalutlustest või muul 
viisil füüsilistest või käitamispii rangutest;  
b) pool ei kohusta teise poole lennuettevõtjaid valima ühte või mitut maapealse teenindusega 
seotud teenuste osutajat nende hulgast, kes tegutsevad turul vastavalt selle poole 
õigusnormidele, kelle territooriumil teenuseid osutatakse;  
 
240 
 c) ilma et  see piiraks punkti  a kohaldamist, kui poole õigusnormid piiravad mis tahes viisil vaba 
konkurentsi maapealse teenindusega seotud teenuste osutajate vahel, tagab see pool, et kõik 
vajalikud maapealse teenindusega seotud teenused on teise poole lennuettevõt jatele 
kättesaadavad ja neid osutatakse vähemalt sama soodsatel tingimustel nagu mis tahes teise 
lennuettevõtja puhul.  
4. Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvates lennujaamades kohaldatakse 
teenindusaegade jaotamise eeskirju, suuniseid ja protsed uure läbipaistvalt, tõhusalt, 
mittediskrimineerivalt ja õigeaegselt.  
5. Kohapeal kantavate kulude ning rahaliste vahendite ja tulude ülekandmise suhtes 
kohaldatakse järgmist:  
a) käesoleva jaotisega reguleeritud küsimuste suhtes kohaldatakse esimese rubriigi IV jaotise 
[Kapitali liikumine, maksed, ülekanded ja ajutised kaitsemeetmed] sätteid, ilma et see piiraks 
artikli AIRTRN.6 [Lennutegevusload ja tehnilised load] kohaldamist;  
b) pooled võimaldavad teineteisel kasutada punktides c –e sätestatud eelis eid; 
c) transporditeenuste ja nendega seotud teenuste müük ja ost poolte lennuettevõtjate poolt 
võib lennuettevõtja äranägemisel olla nomineeritud naelsterlingites, kui müük või ost toimub 
Ühendkuningriigi territooriumil, või kui müük või ost toimub liikme sriigi territooriumil, siis 
selle liikmesriigi vääringus;  
d) kummagi poole lennuettevõtjatel lubatakse oma äranägemisel tasuda kohapeal kantavaid 
kulusid kohalikus vääringus;  
e) kummagi poole lennuettevõtjatel lubatakse taotluse korral kanda teise poole te rritooriumil 
lennutransporditeenuste müügist ja sellega otseselt seotud tegevusest saadud tulu, mis ületab 
sellel territooriumil makstavaid summasid, üle nende valitud riiki mis tahes ajal ja viisil. 
Viivitamatu konverteerimine ja ülekandmine on ilma piira nguteta ja maksustamiseta lubatud 
turupõhise vahetuskursi järgi, mida kohaldatakse jooksvate tehingute ja rahaülekannete 
suhtes kuupäeval, mil lennuettevõtja esitab esialgse rahaülekande taotluse, ning seejuures ei 
kohaldata muid tasusid peale nende, mida pangad tavaliselt sellise konverteerimise ja 
ülekandmise puhul kohaldavad.  
 
6. Ühendvedude suhtes kohaldatakse järgmist:  
a) seoses reisijateveoga ei kohalda pooled pinnatransporditeenuste osutajate suhtes 
lennutransporti reguleerivaid õigusnorme ainuüksi põhjusel, neid teenuseid pakub 
lennuettevõtja oma nime all;  
b) vastavalt esimese rubriigi II jaotises [TEENUSED JA INVESTEERINGUD] ja selle lisades ning 
kolmanda rubriigi  I jaotise [Kaupade maanteevedu] ja selle lisades sätestatud tingimustele ja 
kvalifik atsioonidele on kummagi poole lennuettevõtjatel lubatud seoses rahvusvahelise 
lennutranspordiga kasutada pinnatransporti lasti veoks poolte või kolmandate riikide 
territooriumi mis tahes punktidesse või punktidest, sealhulgas veoks tollirajatistega 
lennuja amadesse või tollirajatistega lennujaamadest, ning vajaduse korral on neil õigus 
vedada tolliladustatud lasti kooskõlas kohaldatavate õigusnormidega. Sellise lasti puhul, 
olenemata sellest, kas seda veetakse mööda maismaad või merd või õhus, tagatakse võim alus 
kasutada lennujaama tolliprotseduure ja -rajatisi. Lennuettevõtjad võivad otsustada 
korraldada pinnatransporti ise või pakkuda pinnatransporditeenuseid kokkulepete, sealhulgas 
 
241 
 koodijagamiskokkulepete alusel koos teiste pinnatransporditeenuste osutajat ega, sealhulgas 
muude pinnatransporditeenuseid osutavate lennuettevõtjatega ja kaubaveolendude kaudsete 
teostajatega. Selliseid ühendveona osutatavaid kaubaveoteenuseid võib pakkuda mitme 
teenuseosutaja teenusena ning lennu - ja pinnatransporditeenuste koon dhinnaga, tingimusel 
et kaubasaatjaid teavitatakse asjaomastest veoteenuste osutajatest.  
7. Rentimise suhtes kohaldatakse järgmist:  
a) pooled annavad teineteise lennuettevõtjatele õiguse osutada lennutransporditeenuseid 
kooskõlas artikliga  3 [Liiklusõigus ed] mis tahes alljärgnevalt loetletud viisil:  
i) kasutades rendileandjalt ilma meeskonnata renditud õhusõidukit;  
ii) Ühendkuningriigi lennuettevõtjate puhul: kasutades poolte teistelt lennuettevõtjatelt 
meeskonnaga renditud õhusõidukit;  
iii) liidu lennuettevõtjate puhul: kasutades liidu teistelt lennuettevõtjatelt meeskonnaga 
renditud õhusõidukit;  
iv) kasutades õhusõidukit, mis on renditud koos meeskonnaga muudelt kui punktides ii ja 
iii osutatud lennuettevõtjatelt, tingimusel et rentimine on põhjen datud rentniku 
erakorraliste vajaduste, hooajalise veomahuvajaduse või tegevusraskuste tõttu ning 
rentimine ei kesta kauem, kui on rangelt vajalik selle vajaduse rahuldamiseks või 
nende raskuste ületamiseks;  
b) pooled võivad nõuda, et rendilepingud tuleb k ooskõlastada poole pädevate asutustega, et 
viimased saaksid kontrollida käesolevas lõikes sätestatud tingimuste ning kohaldatavate 
ohutus - ja julgeolekunõuete täitmist;  
c) kui pool nõuab sellist kooskõlastamist, püüab ta siiski kiirendada kooskõlastamismen etlusi ja 
minimeerida asjaomaste lennuettevõtjate halduskoormust.  
d) Käesoleva lõike sätted ei piira poole selliste õigusnormide kohaldamist, mis käsitlevad 
õhusõidukite rentimist selle poole lennuettevõtjate poolt.  
Artikkel AIRTRN.14. Maksusätted  
1. Pool e lennuettevõtja poolt rahvusvahelises lennutranspordis käitatav õhusõiduk, selle 
tavapärased seadmed, kütus, määrdeained, tehnilised tarbevarud, maapealsed seadmed, varuosad 
(sh mootorid), pardavarud (sealhulgas, toiduained, mittealkohoolsed ja alkohoolse d joogid, tubakas 
ning muud reisijatele lennu ajal piiratud koguses müügiks või tarbimiseks ettenähtud kaubad) ja 
muud esemed, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult seoses rahvusvahelist lennutransporti 
teostava õhusõiduki käitamise või teenindamisega, va bastatakse teise poole territooriumile 
saabumisel vastastikkuse põhimõtte alusel kõigist impordipiirangutest, vara -, kapitali -, tolli - ja 
aktsiisimaksudest, kontrollitasudest, käibemaksust ja muudest samalaadsetest kaudsetest 
maksudest ning samalaadsetest tasudest ja lõivudest, mida kohaldavad riiklikud või kohalikud 
ametiasutused või liit, tingimusel et nimetatud seadmed ja varud jäävad õhusõiduki pardale.  
2. Vastastikkuse põhimõtte alusel vabastatakse lõikes  1 osutatud maksudest, lõivudest ja 
tasudest ka järgmised kaubad:  
 
242 
 a) poole territooriumile toodud või seal hangitud ja õhusõiduki pardale võetud mõistlikus 
koguses pardavarud, mis on ette nähtud kasutamiseks teise poole lennuettevõtja lahkuva, 
rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki pardal, s ealhulgas juhul, kui neid varusid 
kasutatakse reisi osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal;  
 
b) poole territooriumile toodud maapealsed seadmed ja varuosad (sh mootorid), mis on ette 
nähtud teise poole lennuettevõtja poolt rahvusvahelise lennutrans porditeenuse osutamiseks 
kasutatava õhusõiduki teenindamiseks, hoolduseks või remondiks;  
 
c) määrdeained ja tarvitatavad tehnilised varud, v.a kütus, mis on poole territooriumile toodud 
või seal hangitud ja mis on ette nähtud teise poole lennuettevõtja poo lt rahvusvahelises 
lennutranspordis osaleva õhusõiduki jaoks, isegi kui need varud on ette nähtud kasutamiseks 
reisi selles osas, mis toimub kõnealuse territooriumi kohal; ning  
 
d) kummagi poole tollialaste õigusaktidega ettenähtud trükised, mis on ühe poo le territooriumile 
toodud või seal hangitud ja pardale võetud ning mis on ette nähtud kasutamiseks teise poole 
lennuettevõtja lahkuva, rahvusvahelist lennutransporti teostava õhusõiduki pardal, sealhulgas 
juhul, kui neid kasutatakse reisi korral, mis toimu b kõnealuse territooriumi kohal.  
3. Tavapäraseid pardaseadmeid, samuti lõikes  1 osutatud materjale, varusid ja varuosasid, 
mida tavaliselt hoitakse ühe poole lennuettevõtja käitatava õhusõiduki pardal, võib teise poole 
territooriumil maha laadida üksnes s elle poole tolli loal ning need võivad jääda asjaomaste asutuste 
järelevalve või kontrolli alla seni, kuni need reeksporditakse või vastavalt kohaldatavatele 
eeskirjadele kõrvaldatakse.  
4. Käesolevas artiklis sätestatud maksuvabastusi tuleb kohaldada ka ol ukordades, kus ühe 
poole lennuettevõtja või lennuettevõtjad on sõlminud teise lennuettevõtjaga või teiste 
lennuettevõtjatega kokkulepped käesoleva artikli lõigetes  1 ja 2 nimetatud esemete laenamiseks või 
üleandmiseks teise poole territooriumil, tingimusel  et sellise teise lennuettevõtja või teiste 
lennuettevõtjate suhtes kohaldatakse teise poole poolt samasugust maksuvabastust.  
5. Ükski käesoleva jaotise säte ei takista poolt kohaldamast makse, lõive, tollimakse või tasusid 
kaupade suhtes, mida müüakse re isijatele muul eesmärgil kui pardal tarbimiseks lennuteenuse selle 
osa jooksul, mis toimub tema territooriumi kahe punkti vahel, kus on lubatud pardaleminek või 
pardalt mahatulek.  
6. Poole territooriumi kaudu otsetransiitveol olev pagas ja last vabastataks e maksudest, 
tollimaksudest, lõivudest ja muudest samalaadsetest tasudest.  
7. Käesoleva artikli lõikes  2 osutatud seadmete ja varude puhul võidakse nõuda nende hoidmist 
asjaomaste asutuste järelevalve või kontrolli all.  
8. Käesolev jaotis ei mõjuta Ühendku ningriigi ja liikmesriikide vahel kehtivate tulu ja kapitali 
topeltmaksustamise vältimise konventsioonide sätete kohaldamist.  
9. Tollimaksudest, riiklikest aktsiisimaksudest ja samalaadsetest riiklikest tasudest vabastamine 
ei laiene tasudele, mis põhineva d poole lennuettevõtjale või lennuettevõtjatele teise poole 
territooriumil osutatud teenuste maksumusel.  
 
243 
 Artikkel AIRTRN.15. Kasutustasud  
1. Kasutustasud, mida üks pool võib kohaldada teise poole lennuettevõtjate suhtes 
aeronavigatsiooni ja lennujuhtimise kasutamise eest, peavad olema kulupõhised ja 
mittediskrimineerivad. Igal juhul tuleb selliseid kasutustasusid kohaldada teise poole 
lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui nende tasude kehtestamise 
ajal mis tahes muule lennuet tevõtjale samasugustel asjaoludel kättesaadavad kõige soodsamad 
tingimused.  
2. Ilma et see piiraks artikli AIRTRN.13 [Äriline lennutegevus] lõike 5 kohaldamist tagavad 
pooled, et muud kasutustasud peale nende, mis on nimetatud lõikes 1 ja mida võidakse koh aldada 
teise poole lennuettevõtjate suhtes, on õiglased, põhjendatud, ei ole ebaõiglaselt diskrimineerivad 
ning on võrdselt jaotatud eri kasutajakategooriate vahel. Teise poole lennuettevõtjate suhtes 
kohaldatavad kasutustasud võivad kajastada lennujaamas või lennujaamade süsteemis asjakohaste 
lennujaama -, keskkonna - ja lennundusjulgestusrajatiste ja -teenuste kasutamise võimaldamise 
kogumaksumust, kuid ei tohi seda ületada. Need tasud võivad sisaldada mõistlikku tulu varadelt 
pärast kulumi mahaarvamist. Ra jatisi ja teenuseid, mille eest kasutustasu võetakse, peab saama 
kasutada tõhusalt ja säästvalt. Igal juhul tuleb selliseid kasutustasusid kohaldada teise poole 
lennuettevõtjate suhtes tingimustel, mis on vähemalt sama soodsad kui nende tasude kehtestamise  
ajal mis tahes muule lennuettevõtjale samasugustel asjaoludel kättesaadavad kõige soodsamad 
tingimused.  
3. Lõigetes  1 ja 2 sätestatud põhimõtete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tagab kumbki 
pool, et tema territooriumil asuvate tasusid kehtestavate päd evate asutuste või organite ning 
asjaomaseid teenuseid ja rajatisi kasutavate lennuettevõtjate vahel toimuvad konsultatsioonid ning 
et tasusid kehtestavad pädevad asutused või organid ja lennuettevõtjad vahetavad omavahel 
vajalikku teavet. Kumbki pool taga b, et tasusid kehtestavad pädevad asutused teatavad kõikidest 
kasutustasude muutmise kavatsustest kasutajatele mõistliku aja jooksul ette, et kasutajad saaksid 
enne muudatuste tegemist esitada oma seisukohad.  
Artikkel AIRTRN.16. Tariifid  
1. Pooled lubavad poolte lennuettevõtjatel vabalt kehtestada tariife ausa konkurentsi 
põhimõtte kohaselt ja kooskõlas käesoleva jaotisega.  
2. Pooled ei nõua teineteise lennuettevõtjate tariifide kooskõlastamist.  
Artikkel AIRTRN.17. Statistika  
1. Pooled teevad lennutranspord i erikomitees koostööd, et hõlbustada käesoleva jaotise alusel 
osutatavate lennutransporditeenustega seotud statistilise teabe vahetamist.  
2. Taotluse korral esitab pool teisele poolele mittediskrimineerivalt käesoleva jaotise kohast 
lennutransporti käsitl evad kättesaadavad, mittekonfidentsiaalsed, tundlikku äriteavet 
mittesisaldavad ning poolte vastavate õigusnormidega ette nähtud statistilised andmed, mida 
võidakse põhjendatult taotleda.  
Artikkel AIRTRN.18. Lennundusohutus  
1. Pooled kinnitavad veel kord t iheda koostöö tähtsust lennundusohutuse valdkonnas.  
 
244 
 2. Pool ja tema lennundusasutused tunnistavad käesoleva jaotise kohaste lennuteenuste 
osutamiseks kehtivaks lennukõlblikkussertifikaadid, pädevustunnistused ja litsentsid, mille on välja 
andnud või kehti vaks tunnistanud teine pool ja mis on endiselt jõus, tingimusel et sellised 
sertifikaadid, tunnistused või litsentsid on välja antud või kehtivaks tunnistatud vastavalt vähemalt 
konventsiooni alusel kehtestatud asjakohastele rahvusvahelistele standarditele  ning on nendega 
kooskõlas.  
3. Kumbki pool võib igal ajal taotleda konsultatsioone seoses ohutusstandarditega, mida teine 
pool järgib ja kohaldab lennundusrajatiste, lennumeeskonna, õhusõidukite ja nende käitamisega 
seotud valdkondades. Sellised konsultatsioonid toimuvad 30  päeva jooksul alates taotluse 
esitamisest.  
4. Kui üks pool järeldab pärast selliseid konsultatsioone, et teine pool ei järgi või ei kohalda 
lõikes  2 osutatud valdkondades tõhusalt ohutusstandardeid, mis on vähemalt samaväärsed 
konventsiooni kohaselt sel ajal kehtivate miinimumstandarditega, teatab ta teisele poolele sellest 
järeldusest ja meetmetest, mida ta peab miinimumstandarditele vastavuse tagamiseks vajalikuks, 
ning teine pool võtab asjakohased parandusmeetmed. Kui teine p ool ei võta asjakohaseid meetmeid 
15 päeva jooksul või kokkulepitud pikema ajavahemiku jooksul, annab see taotluse esitanud poolele 
aluse teise poole ohutusjärelevalve alla kuuluvatele lennuettevõtjatele lennutegevus - või tehniliste 
lubade andmisest keeldu miseks, nende lubade tühistamiseks, peatamiseks või piiramiseks või neile 
tingimuste seadmiseks või vastavate lennuettevõtjate tegevuse muul viisil keelamiseks, peatamiseks 
või piiramiseks või sellele tingimuste seadmiseks.  
5. Ühe poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate poolt või rendilepingu alusel nende nimel 
käitatavate õhusõidukite suhtes võib kohaldada seisuplatsil tehtavat kontrolli teise poole 
territooriumil, tingimusel et see ei põhjusta õhusõidukite käitamises põhjendamatut viivitust.  
6. Kui seis uplatsil tehtud kontroll või kontrollide seeria annab alust  
a) tõsistele kahtlustele, et õhusõiduk või selle käitamine ei vasta konventsiooni kohaselt sel ajal 
kehtivatele miinimumstandarditele, või  
b) tõsistele kahtlustele, et konventsiooni kohaselt sel ajal kehtivate ohutusstandardite tõhus 
järgimine ja kohaldamine ei ole tagatud,  
Kui õhusõidukit seisuplatsil ühel või mitmel korral kontrollinud poolel tekib punktides a või b 
osutatud tõsiseid kahtlusi, teavitab ta teise poole pädevaid asutusi, kes vastu tavad õhusõidukit 
käitava lennuettevõtja ohutusjärelevalve eest, asjaomastest järeldustest ja meetmetest, mida ta 
peab miinimumstandarditele vastavuse tagamiseks vajalikuks. Kui teine pool ei võta asjakohaseid 
meetmeid 15  päeva jooksul või kokkulepitud aja vahemiku jooksul, annab see esimesele poolele 
aluse õhusõidukit käitavale lennuettevõtjale lennutegevus - või tehniliste lubade andmisest 
keelduda, need load tühistada, peatada või neid piirata või neile tingimusi seada või selle 
lennuettevõtja tegevus muul  viisil keelata, peatada või seda piirata või sellele tingimusi seada.  
7. Juhul kui keeldutakse andmast juurdepääsu ühe poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate 
käitatavale õhusõidukile selle kontrollimiseks seisuplatsil vastavalt lõikele  5, on teisel poo lel õigus 
järeldada, et see annab alust lõikes  6 osutatud tõsistele kahtlustele, ja ta võib tegutseda kooskõlas 
lõikega 6.  
8. Kumbki pool jätab endale õiguse viivitamata tühistada või peatada teise poole 
lennuettevõtja või lennuettevõtjate lennutegevus - või tehnilised load või seada neile piirangud või 
teise poole lennuettevõtja või lennuettevõtjate tegevuse muul viisil peatada või seda piirata, kui ta 
 
245 
 järeldab kas seisuplatsil tehtud ühe või mitme kontrolli, seisuplatsil kontrollimiseks juurdepääsu 
andmise st keeldumise või konsultatsioonide tulemusena või muul põhjusel, et lennuettevõtja 
tegevuse ohutuse tagamiseks on hädavajalikud viivitamatud meetmed. Selliseid meetmeid võttev 
pool teatab neist viivitamata teisele poolele ja põhjendab neid.  
9.  Poole pool t lõigete  4, 6 või 8 alusel võetud meede lõpetatakse, kui meetme võtmise alus 
lakkab olemast.  
10. Kui pool on võtnud meetmeid vastavalt lõigetele  4, 6 või 8, võib ta vaidluse korral kasutada 
vahekohtumenetlust vastavalt artiklile INST.14 [Vahekohtumenetlus ], ilma et ta oleks eelnevalt 
pidanud konsultatsioone vastavalt artiklile INST.13 [Konsultatsioonid]. Vahekohus käsitab küsimust 
kiireloomulise juhuna artikli INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses. Kaebuse esitanud 
poole taotlusel võib vahekohus  kuni lõpliku otsuse tegemiseni anda korralduse ajutiste meetmete 
võtmiseks, sealhulgas kummagi poole poolt käesoleva artikli alusel võetud meetmete muutmiseks 
või peatamiseks.  
Artikkel AIRTRN.19. Lennundusjulgestus  
1. Taotluse korral osutavad pooled teine teisele igakülgset abi, et kõrvaldada tsiviillennunduse 
turvalisust ähvardavad ohud, sealhulgas hoida ära tsiviilõhusõidukite ebaseaduslikku hõivamist ja 
muid ebaseaduslikke tegusid, mis ohustavad selliseid õhusõidukeid, nende reisijaid ja meeskonda, 
lennu jaamu ja aeronavigatsiooniseadmeid, ning mis tahes muid ohte tsiviillennunduse turvalisusele.  
2. Pooled tegutsevad oma vastastikustes suhetes kooskõlas ICAO kehtestatud 
lennundusjulgestusstandarditega. Nad nõuavad, et nende registrites olevate õhusõidukite  käitajad ja 
nende territooriumil asuvate lennujaamade käitajad tegutseksid vähemalt kooskõlas kõnealuste 
lennundusjulgestusstandarditega. Kumbki pool teatab teisele poolele viimase taotluse korral 
võimalikest erinevustest tema õigusnormide ja tavade ning käesolevas lõikes osutatud 
lennundusjulgestusstandardite vahel. Kumbki pool võib igal ajal taotleda viivitamata konsultatsioone 
teise poolega, et neid erinevusi arutada.  
3. Kumbki pool tagab, et tema territooriumil võetakse tõhusalt meetmeid, millega kaits takse 
tsiviillennundust ebaseadusliku sekkumise eest, sealhulgas reisijate ja nende käsipagasi ning 
registreeritud pagasi läbivaatamine, muude isikute kui reisijate, sealhulgas lennumeeskonna ning 
nendega kaasasolevate esemete läbivaatamine ja julgestuskon troll, lasti, posti ning parda - ja 
lennuväljavarude läbivaatamine ja julgestuskontroll ning lennualale ja piiratud juurdepääsuga 
turvaaladele juurdepääsu kontroll. Kumbki pool nõustub, et tuleb järgida teise poole julgestusalaseid 
sätteid, mis käsitlevad õ husõidukite sisenemist tema territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.  
4. Pooled püüavad lennundusjulgestuse küsimustes teha võimalikult ulatuslikku koostööd, 
vahetada teavet ohtude, haavatavuse ja riskide kohta kooskõlas vastastikuse kokkuleppega  
salastatud teabe turvalise edastamise, kasutamise, säilitamise ja kõrvaldamise asjakohase korra 
kohta, ning arutada ja jagada teavet julgestusseadmetega seotud parimate tavade ning toimimis - ja 
avastamisstandardite kohta, samuti nõuete täitmise järelevalv e parimaid tavasid ja tulemusi ning 
mis tahes muid küsimusi, mille pooled võivad kindlaks määrata. Eelkõige püüavad pooled töötada 
välja ja säilitada tehniliste ekspertide vahelisi koostöökokkuleppeid, mis käsitlevad 
lennundusjulgestusstandardite väljatööt amist ja tunnustamist, eesmärgiga hõlbustada sellist 
koostööd, vähendada haldusmenetluste dubleerimist ning edendada varajast teavitamist uutest 
julgestusalastest algatustest ja nõuetest ning nende eelnevat arutamist.   
 
246 
 5. Kumbki pool võib taotluse korral t eha teisele poolele kättesaadavaks ICAO tehtud auditite 
tulemused ja auditeeritud riigi võetud parandusmeetmed, tingimusel et sellise teabe turvaliseks 
edastamiseks, kasutamiseks, säilitamiseks ja kõrvaldamiseks on vastastikku kokku lepitud asjakohane 
kord . 
6. Pooled lepivad kokku, et nad teevad koostööd nende poolt emma -kumma poole 
territooriumil korraldatud julgeolekukontrollide alal, luues mehhanismid, sealhulgas halduskorra, et 
vahetada vastastikku teavet kõnealuste julgeolekukontrollide tulemuste kohta . Pooled lepivad 
kokku, et nad kaaluvad vastutulelikult taotlusi osaleda vaatlejana teise poole julgeolekukontrollides.  
7. Kui lõikest  9 ei tulene teisiti ning võttes täielikult arvesse ja austades vastastikku teineteise 
suveräänsust, võib kumbki pool rake ndada julgestusmeetmeid, mis on seotud tema territooriumile 
sisenemisega. Võimaluse korral võtavad pooled seejuures arvesse julgestusmeetmeid, mida teine 
pool juba rakendab, ja seisukohti, mida teine pool võib esitada. Pooled tunnistavad, et ükski 
käesolev a artikli säte ei piira poole õigust keelata oma territooriumile sisenemast mis tahes lennul 
või lendudel, mida ta peab oma julgeolekut ohustavaks.  
8. Pooled võivad konkreetse julgeolekuohu korral võtta kiireloomulisi meetmeid. Sellistest 
meetmetest teatat akse viivitamata teisele poolele.  Ilma et see piiraks võimalust võtta vajaduse 
korral viivitamata meetmeid lennunduse turvalisuse kaitseks, kinnitavad pooled, et 
julgestusmeetmete kaalumisel hindavad nad võimalikku kahjulikku mõju rahvusvahelisele 
lennutr anspordile ning et seaduslike piirangute puudumisel võtavad nad seda arvesse asjaomaste 
julgeolekuriskide puhul vajalike ja sobivate meetmete kindlaksmääramisel.  
9. Oma territooriumile suunduvate lennuteenuste puhul ei või pooled nõuda 
julgestusmeetmete ra kendamist teise poole territooriumil. Kui üks pool leiab, et konkreetne oht 
nõuab kiiresti ajutiste meetmete rakendamist lisaks teise poole territooriumil juba rakendatavatele 
meetmetele, teavitab ta teist poolt kõnealuse ohu üksikasjadest niivõrd, kuivõrd  see on kooskõlas 
vajadusega kaitsta salastatud teavet, ja kavandatavatest meetmetest. Teine pool suhtub sellisesse 
ettepanekusse vastutulelikult ja võib otsustada rakendada lisameetmeid, kui ta peab seda vajalikuks.  
Sellised meetmed peavad olema proports ionaalsed ja ajaliselt piiratud.  
10. Tsiviilõhusõiduki ebaseadusliku hõivamise või õhusõiduki, reisijate, meeskonna, 
lennujaamade või aeronavigatsiooniseadmete turvalisust mõjutava muu ebaseadusliku tegevuse 
intsidendi või sellise intsidendi ohu korral abi stavad pooled teineteist, hõlbustades sidepidamist ja 
muude asjakohaste meetmete võtmist, et kiiresti ja ohutult selline intsident lõpetada või oht 
kõrvaldada.  
11. Kumbki pool võtab kõik tema arvates asjakohased meetmed, et tagada ebaseadusliku 
hõivamise v õi muu ebaseadusliku sekkumise ohvriks langenud ja tema territooriumil maapinnal 
oleva õhusõiduki maapinnale jäämine, välja arvatud juhul, kui selle äralend on vajalik inimelu 
kaitseks. Võimaluse korral võetakse sellised meetmed pooltevaheliste konsultatsi oonide põhjal.  
12. Kui poolel on põhjendatult alust arvata, et teine pool ei vasta käesoleva artikli nõuetele, võib 
see pool taotleda viivitamatut konsultatsioonide pidamist teise poolega. Sellised konsultatsioonid 
algavad 30  päeva jooksul alates konsulta tsioonitaotluse saamisest. Kui 15  päeva jooksul või 
kokkulepitud ajavahemiku jooksul alates taotluse kuupäevast ei jõuta mõlemat poolt rahuldavale 
kokkuleppele, annab see konsultatsioone taotlenud poolele aluse võtta meetmeid teise poole 
asjaomasele lennue ttevõtjale või asjaomastele lennuettevõtjatele lennutegevusloa ja tehniliste 
lubade andmisest keeldumiseks või nende lubade tühistamiseks, peatamiseks, neile tingimuste 
seadmiseks või nende piiramiseks, et tagada vastavus käesolevale artiklile. Pool võib v õtta ajutisi 
 
247 
 meetmeid enne eespool nimetatud 15  päeva möödumist, kui seda nõuab hädaolukord või kui see on 
vajalik selleks, et vältida käesoleva artikli nõuete edasist rikkumist.  
13. Lõike  8 kohaselt võetud meetme kohaldamine lõpetatakse, kui kõnealune poo l leiab, et 
meede ei ole enam vajalik või see on ohu leevendamiseks asendatud muu meetmega.  Lõike 12 
kohaselt võetud meetmete kohaldamine lõpetatakse, kui teine pool järgib käesolevat artiklit.  Kui 
lõike 8 või lõike 12 kohaselt on võetud meetmeid, võib n ende kohaldamise poolte kokkuleppel 
lõpetada.  
14. Kui lõigete 7, 8, 9 või 12 kohaselt on võetud meetmeid, võib pool kasutada kuuenda osa I 
jaotise [Vaidluste lahendamine] vaidluste lahendamise sätteid. Vahekohus käsitab küsimust 
kiireloomulise juhuna artik li INST.19  [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.  
Artikkel AIRTRN.20. Lennuliikluse korraldamine  
1. Pooled ning nende pädevad asutused ja aeronavigatsiooniteenuste osutajad teevad 
omavahel koostööd, et edendada lennuliikluse ohutut ja tõhusat toimimist Euroopa piirkonnas. 
Pooled püüavad saavutada koostalitlusvõime teineteise teenuseosutajate vahel.  
2. Pooled on kokku leppinud teha koostööd aeronavigatsiooniteenuste ja võrgufunktsioonide 
toimimise ja tasudega seotud küsimustes, et optimeerida lennuteenust e üldist tõhusust, vähendada 
kulusid, minimeerida keskkonnamõju ning suurendada poolte olemasolevate lennuliikluse 
juhtimissüsteemide vaheliste lennuliiklusvoogude ohutust ja mahtu.  
3. Pooled on kokku leppinud edendada koostööd oma aeronavigatsiooniteenus te osutajate 
vahel, et vahetada lennuandmeid ja koordineerida liiklusvooge eesmärgiga optimeerida 
lennuteenuste tõhusust ning saavutada lennuliikluse parem prognoositavus, täpsus ja pidevus.  
4. Pooled on kokku leppinud teha koostööd seoses oma lennuliiklus e korraldamise 
ajakohastamise programmidega, sealhulgas teadus -, arendus - ja kasutuselevõtutegevusega, ning 
soodustada ühist osalemist valideerimis - ja tutvustamistegevuses, et tagada ülemaailmne 
koostalitlusvõime.  
Artikkel AIRTRN.21. Lennuettevõtja vastut us 
Pooled kinnitavad veel kord oma kohustusi, mis tulenevad Montrealis 28.  mail 1999.  aastal sõlmitud 
rahvusvahelise õhuveo nõuete ühtlustamise konventsioonist (Montreali konventsioon).  
Artikkel AIRTRN.22. Tarbijakaitse  
1. Poolte ühine eesmärk on saavutada  tarbijakaitse kõrge tase ja nad teevad selle nimel 
koostööd.  
2. Pooled tagavad, et tarbijate huvide kaitseks lennutranspordis võetakse tõhusaid ja 
mittediskrimineerivaid meetmeid. Kõnealused meetmed sisaldavad asjakohast juurdepääsu teabele, 
abi, sealhulgas puudega ja piiratud liikuvusega isikutele, tagasimakseid ning vajaduse korral hüvitist 
lennureisist mahajätmise, lennu tühistamise või hilinemise korral, samuti kaebuste tõhusat 
läbivaatamist.  
3. Pooled konsulteerivad teineteisega kõikides tarbijakaitsega seotud küsimustes, sealhulgas 
kavandatavate meetmete üle.  
 
248 
 Artikkel AIRTRN.23. Seos teiste lepingutega  
1. Käesoleva lepinguga asendatakse Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelised varasemad 
lepingud ja kokkulepped, mis on seotud käesoleva jaotise sisuga, niivõrd, kuivõrd need ei ole 
asendunud liidu õigusega.  
2. Ühendkuningriik ja liikmesriik ei või anda üksteisele seoses nende territooriumile suunduva, 
sealt väljuva või nende territooriumil toimuva lennutranspordiga muid õigusi kui need, mis on 
sõnaselgelt sätestatud käesolevas jaotises, välja arvatud  artikli AIRT RN.3 [Liiklusõigused] lõigetes 4 
ja 9.  
3. Kui pooled ühinevad mitmepoolse lepinguga või kiidavad heaks ICAO või muu rahvusvahelise 
organisatsiooni vastuvõetud otsuse, milles käsitletakse käesoleva jaotisega hõlmatud küsimusi, 
peavad nad teineteisega konsul tatsioone lennutranspordi erikomitees, et teha kindlaks, kas käesolev 
jaotis tuleks sellise arengu arvessevõtmiseks läbi vaadata.  
4. Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vaheliste 
olemasolevate ja tulevaste lepingute ke htivust ja kohaldamist seoses nende suveräänsete õiguste 
alla kuuluvate territooriumidega, mis ei ole hõlmatud artikliga FINPROV.1 [Territoriaalne 
kohaldamisala].  
5. Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta Ühendkuningriigile ja liikmesriikidele kättesaadav aid 
õigusi, mis tulenevad Euroopa mitteregulaarlendude kaubandusõiguste mitmepoolsest lepingust, 
mis allkirjastati 30. aprillil 1956 Pariisis, kui need õigused on ulatuslikumad kui käesolevas jaotises 
sätestatud õigused.  
Artikkel AIRTRN.24.   Peatamine ja l õpetamine  
1. Käesoleva jaotise täielikku või osalist peatamist vastavalt artiklile INST.24 [Ajutised 
õiguskaitsevahendid] ei tohi rakendada varem kui alates Rahvusvahelise Lennutranspordi 
Assotsiatsiooni (IATA) lennuhooaja esimesest päevast pärast hooaega,  mille jooksul peatamisest 
teatati.  
2. Käesoleva lepingu lõpetamise korral vastavalt artiklile FINPROV.8 [Lõpetamine] või käesoleva 
jaotise lõpetamise korral vastavalt artiklile AIRTRN.25 [Käesoleva jaotise lõpetamine], artiklile 
OTH.10 [Teise osa lõpetami ne] või artiklile FISH.17 [Lõpetamine], kohaldatakse sätteid, mis 
reguleerivad käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi, ka pärast artiklis FINPROV.8 
[Lõpetamine], artiklis AIRTRN.25 [Käesoleva jaotise lõpetamine], artiklis OTH.10 [Teise osa 
lõpetamine] või artiklis FISH.17 [Lõpetamine] osutatud lõpetamise kuupäeva kuni sel kuupäeval 
käimasoleva IATA lennuhooaja lõpuni.  
3. Pool, kes peatab täielikult või osaliselt käesoleva jaotise kohaldamise või lõpetab käesoleva 
lepingu või käesoleva jaotise , teavitab sellest ICAOd.  
Artikkel AIRTRN.25. Käesoleva jaotise lõpetamine  
Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja artikli 
FISH.17 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpet ada, teatades 
sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse 
teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
 
249 
 Artikkel AIRTRN.26: Lepingu registreerimine  
Käesolev leping ja kõik selle muudatused registreer itakse asjakohasuse korral ICAOs vastavalt 
konventsiooni artiklile  83. 
  
 
250 
 II JAOTIS. LENNUNDUS OHUTUS  
Artikkel AVSAF.1. Eesmärgid  
Käesoleva jaotise eesmärgid on:  
(a) võimaldada vastastikku tunnustada kummagi poole pädevate asutuste või sertifitseeritud 
organisat sioonide tehtud vastavusjäreldusi ning nende väljastatud sertifikaate, nagu on 
sätestatud käesoleva jaotise lisades;  
(b) edendada koostööd, et saavutada tsiviillennunduse ohutuse ja keskkonnahoidlikkuse kõrge 
tase;  
(c) edendada tsiviillennunduse ohutuse rahvusvahe list mõõdet;  
(d) hõlbustada ja edendada tsiviillennundustoodete ja -teenuste vaba ringlust.  
Artikkel AVSAF.2. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „sertifitseeritud organisatsioon“ – juriidiline isik, kelle kummagi poole pädev asutus on 
sertifitseerinud käesoleva jaotise kohaldamisalaga seotud õiguste kasutamiseks;  
(b) „sertifikaat“ – heakskiit, litsents või muu dokument, mis on välja antud selle tõendamiseks, et 
asjaomane tsiviillennundustoode, organisatsioon või juriidiline või füüsiline isi k vastab poole 
õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele;  
(c) „tsiviillennundustoode“ – tsiviilõhusõiduk, õhusõiduki mootor või õhusõiduki propeller või 
sellele paigaldatud või paigaldatav alakoost, seade, osa või komponent;  
(d) „pädev asutus“ – tsiviillen nunduse ohutuse eest vastutav liidu asutus või üksus või 
valitsusasutus või -üksus, kelle pool on määranud käesoleva jaotise kohaldamisel täitma 
järgmisi ülesandeid:  
(i) hinnata  tema  järelevalve  alla kuuluvate  tsiviillennundustoodete,  organisatsioonide,  
rajati ste, toimingute  ja teenuste  vastavust  selle  poole  õigusnormides  sätestatud  
kohaldatavatele  nõuetele;  
(ii) kontrollida  nende  jätkuvat  vastavust  kõnealustele  nõuetele  ning  
(iii) võtta täitemeetmeid, et tagada nende vastavus kõnealustele nõuetele;  
(e) „vastavusjäreldus“ – poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele vastavuse 
sedastamine selliste meetmete tulemusena nagu katsetamine, ülevaatus, kvalifitseerimine, 
heakskiitmine ja järelevalve;  
(f) „järelevalve“ – poole pädeva asutuse regulaarne järelevalve, mille eesm ärk on teha kindlaks 
jätkuv vastavus selle poole õigusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele,  
(g) „tehniline esindaja“ – liidu puhul Euroopa Liidu Lennundusohutusamet (EASA) või selle 
õigusjärglane ning Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi tsiviillen nundusamet (CAA) või 
selle õigusjärglane ning  
 
251 
 (h) „konventsioon“ – Chicagos 7.  detsembril 1944 allkirjastatud rahvusvaheline tsiviillennunduse 
konventsioon, sealhulgas  
(i) kõik muudatused,  mis on jõustunud  konventsiooni  artikli  94 punkti  a alusel  ning  mille  
on ratifitseerinud  Ühendkuningriik  ja asjaomane  liikmesriik  või asjaomased  
liikmesriigid  ning  mis on kõnealuse  küsimuse  puhul  asjakohased,  ning  
(ii) kõik konventsiooni  artikli  90 alusel  vastu  võetud  lisad  või nende  muudatused,  kui need  
lisad  või muudatused  kehtivad  antud  ajahetkel  Ühendkuningriigi  ja asjaomase  
liikmesriigi  või asjaomaste  liikmesriikide  kohta  ning  on kõnealuse  küsimuse  puhul  
asjakohased;  
Artikkel AVSAF.3. Kohaldamisala ja rakendamine  
1. Pooled võivad teha koostööd järgmistes valdkondades:  
(a) lennukõlblikk ussertifikaadid ja järelevalve tsiviillennundustoodete üle;  
(b) tsiviillennundustoodete keskkonnasertifikaadid ja katsetamine;  
(c) projekteerimis - ja tootmissertifikaadid ning järelevalve projekteerimis - ja 
tootmisorganisatsioonide üle;  
(d) hooldusorganisatsioonide se rtifikaadid ja järelevalve hooldusorganisatsioonide üle;  
(e) töötajate litsentseerimine ja koolitamine;  
(f) lennutreeningseadmete kõlblikkuse hindamine;  
(g) õhusõidukite käitamine;  
(h) lennuliikluse korraldamine ja aeronavigatsiooniteenused ning  
(i) muud lennundusohutusega s eotud valdkonnad, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni 
lisasid.  
2. Käesoleva jaotise kohaldamisala määratakse kindlaks lisades, mis hõlmavad kõiki lõikes  1 
sätestatud koostöövaldkondi.  
3. Lennundusohutuse erikomitee võib lõikes  2 osutatud lisasid vastu  võtta üksnes juhul, kui 
mõlemad pooled on kindlaks teinud, et teise poole tsiviillennundusstandardid, -eeskirjad, -tavad, -
protseduurid ja -süsteemid tagavad piisavalt samaväärse ohutustaseme, et oleks võimalik 
aktsepteerida tema pädevate asutuste või kõn ealuste pädevate asutuste sertifitseeritud 
organisatsioonide tehtud vastavusjäreldusi ja nende poolt väljastatud sertifikaate.  
4. Igas lõikes  2 osutatud lisas kirjeldatakse vastavusjärelduste ja sertifikaatide vastastikuse 
tunnustamise tingimusi ja meetode id ning vajaduse korral üleminekukorda.  
5. Tehnilised esindajad võivad iga üksiku lisa jaoks välja töötada rakenduskorra. Poolte 
tsiviillennundusstandardite, -eeskirjade, -tavade, protseduuride ja süsteemide tehnilisi erinevusi 
käsitletakse lõikes  2 osutat ud lisades ja rakenduskorras.  
 
252 
 Artikkel AVSAF.4. Üldised kohustused  
1. Kumbki pool tunnustab teise poole pädevate asutuste või sertifitseeritud organisatsioonide 
tehtud vastavusjäreldusi ja nende väljastatud sertifikaate vastavalt artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja 
rakendamine] lõikes  2 osutatud lisades sätestatud tingimustele.  
2. Ükski käesoleva jaotise säte ei too kaasa poolte standardite või tehniliste normide 
vastastikust tunnustamist.  
3. Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on jätkuvalt võimelised täitma oma 
käesolevast jaotisest tulenevaid kohustusi ja täidavad neid.  
Artikkel AVSAF.5. Reguleerimisõiguste säilimine  
Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, nagu piiraks see poolte õigust määrata oma õiguslike, 
regulatiivsete ja hald usmeetmetega kindlaks ohutuse ja keskkonnakaitse tase, mida nad peavad 
asjakohaseks.  
Artikkel AVSAF.6. Kaitsemeetmed  
1. Kumbki pool võib võtta kõik asjakohased ja kohesed meetmed, kui ta leiab, et on olemas 
põhjendatud risk, et tsiviillennundustoode, teenu s või käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluv 
tegevus võib ohustada ohutust või keskkonda, ei pruugi vastata kohaldatavatele õiguslikele, 
regulatiivsetele või haldusmeetmetele või ei pruugi muul viisil vastata mõnele käesoleva jaotise 
kohaldatava lisa ko haldamisalasse kuuluvale nõudele.  
2. Kui pool võtab lõike  1 kohaselt meetmeid, teatab ta sellest teisele poolele kirjalikult 
15 tööpäeva jooksul pärast meetmete võtmist ja põhjendab neid meetmeid.  
Artikkel AVSAF.7. Teabevahetus  
1. Kumbki pool määrab käesol eva jaotise rakendamisega seotud teabe vahetamiseks 
kontaktpunkti ja teavitab sellest teist poolt. Kogu kõnealune teabevahetus toimub inglise keeles.  
2. Pooled edastavad üksteisele pädevate asutuste loetelu ning seejärel ajakohastatud loetelu 
iga kord, kui  see muutub.  
Artikkel AVSAF.8. Läbipaistvus, regulatiivne koostöö ja vastastikune abi  
1. Kumbki pool tagab, et teist poolt teavitatakse käesoleva jaotisega seotud õigusnormidest ja 
nende olulistest muudatustest.  
2. Pooled teavitavad teineteist võimaluste piires oma asjakohastes õigusnormides, standardites 
ja nõuetes ning sertifikaatide väljaandmise süsteemides kavandatavatest olulistest muudatustest, 
niivõrd kui need muudatused võivad mõjutada käesolevat jaotist. Võimaluste piires annavad nad 
teineteisele võimaluse esitada selliste muudatuste kohta märkusi ja võtavad neid märkusi 
nõuetekohaselt arvesse.  
3. Konkreetsete ohutusküsimuste uurimiseks ja lahendamiseks võivad kummagi poole pädevad 
asutused lubada teise poole pädevatel asutustel osaleda oma järelev alvetegevuses vaatlejatena 
vastavalt käesoleva jaotise kohaldatavale lisale.  
 
253 
 4. Poole pädevad asutused abistavad järelevalve ja kontrolli eesmärgil vajaduse korral teise 
poole pädevaid asutusi, et tagada takistamatu juurdepääs tema järelevalve alla kuuluva tele 
reguleeritud üksustele.  
5. Selleks et kumbki pool saaks olla jätkuvalt kindel teise poole vastavusjärelduste tegemise 
protsesside usaldusväärsuses, võib iga tehniline esindaja osaleda teise poole järelevalvetegevuses 
vaatlejana käesoleva jaotise lisad es sätestatud korras. Selline osalemine ei tähenda süstemaatilist 
osalemist teise poole järelevalvetegevuses.  
Artikkel AVSAF.9. Ohutusalane teabevahetus  
Ilma et see piiraks artikli AVSAF.11 [Andmete ja teabe konfidentsiaalsus ja kaitse] kohaldamist ning 
kooskõlas oma kohaldatavate õigusaktidega,  
(a) esitavad pooled üksteisele taotluse korral õigeaegselt oma tehnilistele esindajatele 
kättesaadava teabe õnnetuste, ohujuhtumite ja vahejuhtumite kohta, mis on seotud 
käesoleva jaotise lisadega hõlmatud tsiviillennun dustoodete, teenuste või tegevusega, ning  
(b) vahetavad muud ohutusteavet vastavalt tehniliste esindajate kokkuleppele.  
Artikkel AVSAF.10. Koostöö õigusnormide täitmise tagamisel  
Kui kohaldatavatest õigusnormidest ei tulene teisiti, tagavad pooled vastava taot luse saamisel ja 
vajalike ressursside olemasolu korral oma tehniliste esindajate või pädevate asutuste kaudu 
vastastikuse koostöö ja abi käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvate õigusnormide väidetava 
või oletatava rikkumise uurimisel või täitmise taga misel. Lisaks teavitab kumbki pool viivitamata teist 
poolt igast uurimisest, mis puudutab vastastikuseid huve.  
Artikkel AVSAF.11. Andmete ja teabe konfidentsiaalsus ja kaitse  
1. Kumbki pool tagab teiselt poolelt käesoleva jaotise alusel saadud andmete ja t eabe 
konfidentsiaalsuse vastavalt oma õigusnormidele. Selliseid andmeid ja teavet saanud pool võib neid 
kasutada ainult käesoleva jaotise kohaldamise eesmärgil.  
2. Eelkõige ei avalda pooled ühelegi kolmandale isikule, sealhulgas üldsusele, ega luba oma 
pädevatel asutustel avaldada ühelegi kolmandale isikule, sealhulgas üldsusele, mis tahes andmeid ja 
teavet, mis on saadud teiselt poolelt käesoleva jaotise alusel ja mis sisaldab ärisaladust, 
intellektuaalomandit, konfidentsiaalset äri - või finantsteavet, äri saladusena käsitletavat teavet või 
käimasoleva uurimisega seotud teavet, võttes arvesse oma asjakohaseid õigusnorme. Selleks 
käsitatakse kõnealuseid andmeid ja teavet konfidentsiaalsena.  
3. Pool või tema pädev asutus võib teisele poolele või teise poole pä devale asutusele andmeid 
või teavet esitades määrata kindlaks andmed või teabe, mida ta peab konfidentsiaalseks ja mida ei 
tohi avalikustada. Sel juhul lisab pool või pädev asutus asjaomastele andmetele või teabele selge 
märke, et tegemist on konfidentsiaa lsete andmete või teabega.  
4. Kui pool ei nõustu teise poole või selle pädeva asutuse lõike  3 kohase määramisega, võib ta 
taotleda küsimuse lahendamiseks konsultatsioone teise poolega.  
5. Pooled võtavad kõik mõistlikud ettevaatusabinõud, et kaitsta käesoleva jaotise kohaselt 
saadud andmeid ja teavet loata avalikustamise eest.  
 
254 
 6. Pool, kes saab teiselt poolelt käesoleva jaotise kohaselt andmeid ja teavet, ei omanda selliste 
andmete ja teabe suhtes omandiõigust põhjusel, et ta saab need teiselt poolelt . 
Artikkel AVSAF.12. Käesoleva jaotise lisade vastuvõtmine ja muutmine  
Lennundusohutuse erikomitee võib muuta käesoleva jaotise LISA AVSAF -1  [Lennukõlblikkuse ja 
keskkonnaohutuse sertifitseerimine], võtta vastu või muuta artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja 
rakendamine] lõikes  2 osutatud lisasid ning jätta mis tahes lisa lepingust välja.  
Artikkel AVSAF.13. Kulude katmine  
Pooled püüavad tagada, et poole või tema tehnilise esindaja poolt juriidilisele või füüsilisele isikule, 
kelle tegevus on hõlmatud käesoleva  jaotisega, kehtestatavad tasud ja lõivud on õiglased, mõistlikud 
ja vastavuses osutatavate teenustega ning ei tekita kaubandustõkkeid.  
Artikkel AVSAF.14. Muud lepingud ja varasemad kokkulepped  
1. Käesoleva lepingu jõustumise korral asendab käesolev jaotis  Ühendkuningriigi ja 
liikmesriikide vahelised kahepoolsed lennundusohutuslepingud või -kokkulepped küsimuste osas, 
mis on hõlmatud käesoleva jaotisega, mida on rakendatud kooskõlas artikliga AVSAF.3 
[Kohaldamisala ja rakendamine].  
2. Tehnilised esindajad v õtavad vajalikud meetmed, et nendevahelised eelnevad kokkulepped 
vastavalt vajadusele läbi vaadata või lõpetada.  
3. Kui lõigetest  1 ja 2 ei tulene teisiti, ei mõjuta ükski käesoleva jaotise säte poolte õigusi ja 
kohustusi, mis tulenevad muudest rahvusvahel istest lepingutest.  
Artikkel AVSAF.15: Vastastikuste aktsepteerimiskohustuste peatamine  
1. Poolel on õigus täielikult või osaliselt peatada artikli AVSAF.4 [Üldised kohustused] lõike  1 
kohased aktsepteerimiskohustused, kui teine pool rikub oluliselt oma kä esolevast jaotisest 
tulenevaid kohustusi.  
2. Enne aktsepteerimiskohustuste peatamise õiguse kasutamist taotleb pool konsultatsioone, 
et taotleda teiselt poolelt parandusmeetmete võtmist. Konsultatsioonide käigus kaaluvad pooled 
vajaduse korral peatamise mõ ju. 
3. Käesolevast artiklist tulenevaid õigusi kasutatakse üksnes juhul, kui teine pool ei võta pärast 
konsultatsioone mõistliku aja jooksul parandusmeetmeid. Kui pool kasutab peatamise õigust, teatab 
ta teisele poolele kirjalikult oma kavatsusest peatada aktsepteerimiskohustused ja esitab peatamise 
üksikasjalikud põhjused.  
4. Peatamine jõustub 30  päeva möödumisel teatamise kuupäevast, välja arvatud juhul, kui 
peatamise algatanud pool teatab teisele poolele enne kõnealuse ajavahemiku lõppu kirjalikult, et t a 
võtab oma teate tagasi.  
5. Peatamine ei mõjuta teise poole pädevate asutuste või sertifitseeritud organisatsioonide 
poolt enne peatamise jõustumist tehtud vastavusjärelduste ja väljastatud sertifikaatide kehtivust. Iga 
jõustunud peatamise võib tühistada kohe pärast seda, kui pooled on vahetanud sellekohased 
diplomaatilised noodid.  
 
255 
 Artikkel AVSAF.16: Käesoleva jaotise lõpetamine  
Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja artikli 
FISH.17 [Lõpetamine] kohalda mist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades 
sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu.  Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse 
teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
  
 
256 
 KOLMAS RUBRIIK. MAANTEETRANSPORT  
I JAOTIS. KAUPADE MA ANTEEVEDU  
Artikkel ROAD.1. Eesmärk  
1. Käesoleva jaotise eesmärk on tagada kaupade maanteeveo puhul jätkuv ühendus poolte 
territooriumide vahel ja sätestada sellise veo suhtes kohaldatavad eeskirjad.  
2. Pooled on leppinud kokku, et nad ei v õta käesoleva jaotise kohaldamisel diskrimineerivaid 
meetmeid.   
3. Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta kaupade maanteevedu ühe poole territooriumi piires 
veoettevõtja poolt, kelle asukoht on sellel territooriumil.   
Artikkel ROAD.2. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse kaupade maanteeveo suhtes, millel on äriline eesmärk ning 
mis toimub poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel, ning mis ei piira 
Rahvusvahelise Transpordifoorumi kehtestatud eeskirjade kohaldamist.    
2. Kaupade maanteevedu, mille eest otsest või kaudset tasu ei saada ja mis ei too otseselt ega 
kaudselt kaasa sissetulekut sõidukijuhile ega teistele isikutele ning mis ei ole seotud 
kutsetegevusega, käsitatakse kaubaveona mitteärilisel eesmärgil.   
Artikkel ROAD .3. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse lisaks teise osa esimese rubriigi II jao [Teenused ja investeeringud] 
esimese peatüki artiklis SERVIN 1.2 [Mõisted] sätestatud mõistetele järgmisi mõisteid:  
(a) „sõiduk“ – mootorsõiduk, mis on registreeritud poole territooriumil, või autorong, mille 
mootorsõiduk on registreeritud poole territooriumil, ja mida kasutatakse üksnes kaubaveoks;    
(b) „autoveoettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes tegeleb ärilisel eesmärgil kaubaveoga, 
kasutades selleks sõidukit;    
(c) „poole autoveoettevõtja“ – autoveoettevõtja, kes on poole territooriumil asutatud juriidiline 
isik või poole füüsiline isik;  
(d) „asukoha pool“ – pool, mille territooriumil autoveoettevõtja on asutatud;     
(e) „sõidukijuht“ – isik, kes juhib sõidukit kas või lü hikest aega või kes viibib sõidukis, et ta oleks 
vajaduse korral osana oma töökohustustest juhtimiseks kättesaadav;   
(f) „transiit“ – sõidukite liikumine läbi poole territooriumi ilma kaupade peale - või 
mahalaadimiseta;  
(g)  „reguleerivad meetmed“ –  
(i) liidu puhul  
(A) määrused ja direktiivid, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu 
(ELi toimimise leping) artiklis  288, ning  
 
257 
 (B) rakendusaktid ja delegeeritud õigusaktid, nagu on sätestatud vastavalt ELi 
toimimise lepingu artiklites 290 ja 291, ning  
ii) Ühendkuningr iigi puhul:  
(A) esmased õigusaktid ning  
(B) teisesed õigusaktid.  
Artikkel ROAD.4. Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel  
1. Tingimusel et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, võivad poole autoveoettevõtjad 
teha järgmist:  
(a) koormaga  veod asukoha poole territooriumilt teise poole territooriumile ja vastupidi, kas otse 
või transiidina läbi kolmandate riikide territooriumi;  
(b) koormaga veod asukoha poole territooriumilt sama poole territooriumile, läbides transiidina 
teise poole te rritooriumi;  
(c) koormaga veod asukoha poole territooriumile või asukoha poole territooriumilt, läbides 
transiidina teise poole territooriumi;  
(d) tühisõidud seoses punktides a –c osutatud sõitudega.  
2. Poole autoveoettevõtja võib teostada lõikes  1 osutatud vedu ainul t juhul,  
(a) kui tal on kehtiv tegevusluba, mis on välja antud kooskõlas artikliga ROAD.5 [Ettevõtjatele 
esitatavad nõuded], välja arvatud artiklis ROAD.6 [Tegevusloa nõudest vabastamine] osutatud 
juhtudel, ning   
(b) kui vedu teostavad juhid, kellel on artikli R OAD.7 [Sõidukijuhtidele esitatavad nõuded] lõike  1 
kohane ametialase pädevuse tunnistus.  
3. Kui lõikest 6 ei tulene teisiti ja tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad 
Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada ühest liidu liikmesriigist teise l iidu liikmesriiki kuni kaks 
koormaga vedu, ilma et nad naaseksid Ühendkuningriigi territooriumile, tingimusel et kõnealused 
veod järgnevad lõike 1 punktis a lubatud veole Ühendkuningriigi territooriumilt.  
4. Ilma et see piiraks lõike 5 kohaldamist ning arvest ades lõiget 6 ja tingimusel et lõike 2 
tingimused on täidetud, võivad Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada liikmesriigi 
territooriumil ühe koormaga veo, kui kõnealune vedu  
(a) järgneb lõike 1 punktis a lubatud veole Ühendkuningriigi territooriumilt  ning  
(b) teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui kõnealuse liikmesriigi territooriumil on 
maha laaditud kaup, mida veeti punktis a osutatud veol.  
5. Kui lõikest 6 ei tulene teisiti ja tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad Põhja -Iirimaal 
asuv ad Ühendkuningriigi autoveoettevõtjad teostada Iirimaa territooriumil kuni kaks koormaga 
vedu, tingimusel et kõnealused veod  
 
 
258 
 (a) järgnevad lõike 1 punktis a lubatud veole Põhja -Iirimaa territooriumilt ning  
(b) teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Iirimaa territooriumil on maha laaditud 
kaup, mida veeti punktis a  osutatud veol.  
6. Ühendkuningriigi autoveoettevõtjatel on lubatud teha lõigete 3, 4 ja 5 kohaselt liidu 
territooriumil kuni kaks vedu, enne k ui nad naasevad Ühendkuningriigi territooriumile.  
7. Tingimusel et lõike 2 tingimused on täidetud, võivad liidu autoveoettevõtjad teostada 
Ühendkuningriigi territooriumil kuni kaks koormaga vedu, tingimusel et kõnealused veod  
(a) järgnevad lõike 1 punktis a lubat ud veole liidu territooriumilt ning  
(b) teostatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Ühendkuningriigi territooriumil on maha 
laaditud kaup, mida veeti punktis a  osutatud veol.  
Artikkel ROAD.5. Ettevõtjatele esitatavad nõuded  
1. Poole autoveoettevõtjal, kes teostab artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide 
vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedu, peab olema käesoleva artikli lõike  2 kohaselt 
välja antud kehtiv tegevusluba.    
2. Tegevusluba antakse kooskõlas poolte õigusnormidega ainult a utoveoettevõtjatele, kes 
vastavad lisa ROAD -1 A osa 1. jaos sätestatud nõuetele autoveoettevõtja tegevusalale lubamise ja 
sellel tegutsemise kohta.   
3. Tegevusloa tõestatud koopiat tuleb hoida sõidukis ja see tuleb esitada kummagi poole 
volitatud kontrolliame tniku nõudmisel.  Tegevusluba ja selle tõestatud koopiad peavad vastama 
ühele näidistest, mis on esitatud lisa ROAD -1 A osa ROAD.A.1.3 liites, milles on sätestatud ka 
tegevusloa kasutamise tingimused. Tegevusloal peab olema vähemalt kaks lisa ROAD -1 A osa 
ROAD.A.1.4 liites sätestatud turvaelementi.  
4. Artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] 
lõigetes 3 –7 osutatud veo teostamisel peavad autoveoettevõtjad täitma lisa ROAD -1 A osa 2. jaos 
sätestatud nõudeid sõidukijuhtide lähetamise kohta.  
Artikkel ROAD.6. Tegevusloa nõudest vabastamine  
Ilma artiklis 5 [Ettevõtjatele esitatavad nõuded] kehtiva tegevusloata võib teostada järgmisi 
kaubavedusid ja selliste vedudega seotud tühisõite:  
(a) postivedu universaalteenuse na;  
(b) kahjustatud või rikkis sõidukite vedu;   
(c) kuni 20.  veebruarini 2022 kaupade vedu mootorsõidukitega, mille lubatud täismass koos 
haagistega ei ületa 3,5  tonni;  
(d) alates 21.  veebruarist 2022 kaupade vedu mootorsõidukitega, mille lubatud täismass koos 
haagi stega ei ületa 2,5  tonni;  
 
259 
 (e) ravimite, aparaatide, seadmete ja muude hädaabina meditsiiniabi osutamiseks vajalike 
esemete vedu, eelkõige seoses loodusõnnetuste ja humanitaarabi osutamisega;    
(f) kaubavedu sõidukitega, kui on täidetud järgmised tingimused:   
(i) veetav kaup on autoveoettevõtja omand või autoveoettevõtja on selle müünud, 
ostnud, rendile andnud või rentinud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või 
parandanud;   
(ii) veo eesmärk on toimetada kaup autoveoettevõtja valdustesse või sealt välja või 
vedada seda autov eoettevõtja valduste piires või väljaspool autoveoettevõtja 
valdusi tema enda vajaduste täitmiseks;   
(iii) sellisteks vedudeks kasutatavaid sõidukeid juhivad töötajad, kes on tööle võetud 
autoveoettevõtja poolt või antud tema käsutusse lepingulise kohustuse alusel;   
(iv) kaupu vedavad sõidukid kuuluvad autoveoettevõtjale või on tema poolt 
järelmaksuga ostetud või r enditud ning   
(v) selline vedu on üksnes autoveoettevõtja lisategevusala;  
(g) kaubavedu mootorsõidukitega, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40  km/h.   
Artikkel ROAD.7. Sõidukijuhtidele esitatavad nõuded  
1. Artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja 
territooriumidel] osutatud vedude teostamiseks kasutatava sõiduki juht peab vastama järgmistele 
tingimustele:  
(a) ta omab ametialase pädevuse tunnistust, mis on antud välja lisa ROAD -1 B osa 1. jao kohaselt, 
ning  
(b) ta täidab sõidu - ja töö aega, puhkeaega, puhkepause ja sõidumeerikute kasutamist käsitlevaid 
eeskirju kooskõlas lisa ROAD -1 B osa 2. –4. jaoga.     
2. Osaliselt väljaspool poolte territooriumi toimuvate rahvusvaheliste autovedude suhtes 
kohaldatakse kogu teekonna suhtes lõike  1 pu nkti b asemel rahvusvahelisel autoveol töötava sõiduki 
meeskonna tööalast Euroopa kokkulepet (AETR), mis sõlmiti 1970. aasta 1. juulil Genfis.  
Artikkel ROAD.8. Sõidukitele esitatavad nõuded  
1. Pool ei keela oma territooriumil artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu po olte territooriumide vahel, 
nende kaudu ja territooriumidel] osutatud vedu teostava sõiduki kasutamist, kui sõiduk vastab lisa 
ROAD -1 C osa 1. jaos sätestatud nõuetele.  
2. Artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja 
territooriu midel] osutatud vedu tegev sõiduk peab olema varustatud sõidumeerikuga, mis on 
valmistatud ja paigaldatud, mida on katsetatud ja kontrollitud ning mida kasutatakse kooskõlas lisa 
ROAD -1 C osa 2. jaoga   
 
260 
 Artikkel ROAD.9. Liikluseeskirjad  
Käesoleva peatüki alusel kaubaveoga tegelevad sõidukijuhid peavad teise poole territooriumil 
järgima kõnealusel territooriumil kehtivaid siseriiklikke maanteeliikluse norme.  
Artikkel ROAD.10. Õigusaktide väljatöötamine ja maanteetranspordi erikomitee  
1.  Kui pool teeb ettep aneku uue reguleeriva meetme kohta valdkonnas, mis kuulub lisasse 
ROAD -1, siis ta  
(a) teavitab teist poolt kavandatavast reguleerivast meetmest võimalikult kiiresti ning  
(b) hoiab teist poolt kursis reguleeriva meetmega.  
2.  Emma -kumma poole taotlusel vahetatakse hiljemalt kaks kuud pärast taotluse esitamist 
maanteetranspordi erikomitees arvamusi selle kohta, kas kavandatavat uut reguleerivat meedet 
tuleks kohaldada artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja 
territooriumidel] osutatu d vedude suhtes.  
3. Kui pool võtab vastu uue reguleeriva meetme, millele on osutatud lõikes 1, siis teavitab ta 
teist poolt ja edastab talle uue reguleeriva meetme teksti ühe nädala jooksul pärast selle avaldamist.  
4. Emma -kumma poole taotlusel kohtub maanteetranspordi erikomitee kahe kuu jooksul 
pärast taotluse esitamist, et arutada iga uut vastuvõetud reguleerivat meedet, sõltumata sellest, kas 
sellest on teatatud lõike 1 või 3  kohaselt või kas arutelu on toimunud lõi ke 2 kohaselt.  
5.  Maanteetranspordi erikomitee võib  
(a) muuta lisa ROAD -1, et võtta arvesse regulatiivset ja/või tehnoloogia arengut, või et tagada 
käesoleva jaotise rahuldav rakendamine;  
(b) kinnitada, et uue reguleeriva meetmega tehtud muudatused on kooskõlas lisaga ROAD -1, või  
(c) otsustada võtta muid meetmeid, mille eesmärk on tagada käesoleva jaotise nõuetekohane 
toimimine.  
Artikkel ROAD.11. Parandusmeetmed  
1. Kui pool arvab, et teine pool on võtnud vastu uue reguleeriva meetme, mis ei ole kooskõlas 
lisa ROAD -1 nõuetega, eelkõige juhul, kui maanteetranspordi erikomitee ei ole teinud artikli 
ROAD.10 [Õigusaktide väljatöötamine ja maanteetranspordi erikomitee] lõike 5  kohaselt otsust, ning 
teine pool kohaldab sellest olenemata poole autoveoettevõtjate, juhtide võ i sõidukite suhtes uue 
reguleeriva meetme sätteid, võib pool pärast teise poole teavitamist võtta vastu asjakohased 
parandusmeetmed, sealhulgas [peatada käesolevast lepingust [või selle lisalepingust] tulenevate 
kohustuste täitmise, tingimusel et kõnealuse d meetmed]:  
(a) ei ole suuremad teise poole vastuvõetud uue reguleeriva meetme, mis ei ole kooskõlas lisa 
ROAD -1 nõuetega, tulemusena saamata jäänud või vähenenud kasu ulatusest  ning  
(b) ei jõustu varem kui seitse kalendripäeva pärast seda, kui pool, kes kavatseb kõnealused 
meetmed võtta, on teist poolt käesoleva lõike kohaselt teavitanud.  
 
261 
 2. Asjakohaste parandusmeetmete kohaldamine lõpetatakse,  
(a) kui kõnealused meetmed võtnud pool on veendunud, et teine pool täidab käesolevast 
jaotisest tulenevaid kohustusi, või  
(b) kooskõlas vahekohtu otsusega.  
3. Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et 
takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmist.  
Artikkel ROAD.12: Maksustamine  
1. Käesoleva jaotise kohase lt kaubaveoks kasutatavad sõidukid vabastatakse maksudest ja 
tasudest, mida tuleb tasuda teise poole territooriumil sõiduki omamise või sellega liiklemise eest.  
2. Lõikes  1 osutatud erandit ei kohaldata:  
(a) kütusekulult võetava maksu või tasu suhtes;   
(b) tee või teedevõrgu kasutamise eest võetava tasu suhtes või  
(c) konkreetsete sildade, tunnelite või parvlaevade kasutamise eest võetava tasu suhtes.  
3. Sõidukite standardsetes paakides ja erikonteinerites sisalduv kütus, mis on ajutiselt 
imporditud ning mida kasutatakse vahetult nii edasiliikumiseks kui ka vajaduse korral 
jahutussüsteemi või muu süsteemi kasutamiseks veo ajal, ning mootorsõidukis olevad ja selle 
normaalseks tööks veo ajal vajalikud määrdeained vabastatakse tollimaksust ning muudest 
maksudest ja lõivudest,  nagu käibemaks ja aktsiis, ja nende suhtes ei kohaldata impordipiiranguid.  
4. Poole territooriumil sellise sõiduki remontimiseks imporditud varuosad, mis on 
registreeritud või kasutusele võetud teise poole territooriumil, on vabastatud impordi suhtes 
koha ldatavast ajutisest tollimaksust ja nende suhtes ei kohaldata impordikeelde - või piiranguid. 
Väljavahetatud osade suhtes kohaldatakse tollimaksu ja muid makse (käibemaks) ning need tuleb 
teise poole tolli kontrolli all reeksportida või hävitada.  
Artikkel ROAD.13.  Muudes jaotistes sätestatud kohustused  
Teise osa esimese rubriigi II  jaotise kolmanda peatüki artiklid SERVIN.3.2 [Turulepääs] ja SERVIN.3.4 
[Võrdne kohtlemine]  inkorporeeritakse käesolevasse jaotisesse ja muudetakse selle osaks ning neid 
kohalda takse artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja 
territooriumidel]  kohaselt vedusid teostavate autoveoettevõtjate kohtlemise suhtes.  
Artikkel ROAD.14. Käesoleva jaotise lõpetamine  
5.  Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpe tamine], artikli OTH.10 [Teise osa lõpetamine] ja 
artikli FISH.17 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva osa igal ajal lõpetada, teatades 
sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotab käesolev jaotis kehtivuse 
teatamise le järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
II JAOTIS. SÕITJATE MAANTEEVEDU  
 
262 
 Artikkel X. Kohaldamisala  
1. Käesoleva jaotise eesmärk on tagada sõitjate maanteeveo puhul jätkuv ühendus poolte 
territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel ning sätestada  sellise veo suhtes 
kohaldatavad eeskirjad. Seda kohaldatakse bussidega toimuva sõitjate juhuveo liiniveo ja 
eriotstarbelise liiniveo suhtes poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel  
2. Pooled on leppinud kokku, et nad ei võta käesoleva ja otise kohaldamisel diskrimineerivaid 
meetmeid.   
3. Ükski käesoleva jaotise säte ei mõjuta sõitjate vedu ühe poole territooriumi piires sõitjate 
autoveo -ettevõtja poolt, kelle asukoht on sellel territooriumil.   
Artikkel  X+1. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasuta takse lisaks teise osa esimese rubriigi II jaotise [Teenused ja 
investeeringud] esimese peatüki artiklis SERVIN 1.2 [Mõisted] sätestatud mõistetele järgmisi 
mõisteid:  
(a) „buss“ – sõiduk, mis oma konstruktsiooni ja varustuse poolest sobib rohkem kui üheksa 
inimese (koos juhiga) vedamiseks ning on selleks otstarbeks ette nähtud;       
(b) „sõitjateveoteenused“ – üldsusele või teatavatele kasutajakategooriatele osutatavad 
maanteeveoteenused, mida osutatakse bussiga tasu eest, mida maksab veetav isik või veo 
korraldaj a;  
(c) „sõitjate autoveo -ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes on iseseisev juriidiline isik või kes 
on sellise juriidilise isiku staatusega asutusest sõltuv ja kes osutab sõitjateveoteenuseid;  
(d) „poole sõitjate autoveo -ettevõtja“ – sõitjate autoveo -ettevõtja, kelle asukoht on poole 
territooriumil või kes on poole füüsiline isik;   
(e) „liinivedu“ – sõitjateveoteenused, mida osutatakse kindlaksmääratud sagedusega 
kindlaksmääratud marsruutidel, kusjuures sõitjaid võib peale võtta ja välja lasta eelnevalt 
kindlaksmääratud peatustes;  
(f) „eriotstarbeline liinivedu“ – olenemata korraldajast teatavate sõitjakategooriate vedu, millest 
muud sõitjad on välja arvatud, kui seda teenust osutatakse liiniveole kehtestatud tingimustel.  
Eriotstarbeline liinivedu hõlmab jär gmist:  
(i) töötajate vedu kodust tööle ja tagasi ning  
(ii) õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi.   
Asjaolu, et eriotstarbelist liinivedu võib muuta vastavalt kasutajate vajadustele, ei mõjuta selle 
liigitamist liiniveoks;  
(g) „rühm“ – üks järgmistest:  
(i) üks või mitu seotud füüsilist või juriidilist isikut ja nende emaettevõtjana tegutsev 
füüsiline või juriidiline isik või tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud,  
 
263 
 (ii) üks või mitu seotud füüsilist või juriidilist isikut, kellel on sama füüsilisest või 
juriidilisest isikust emaettevõtja;  
(h) „Interbusi kokkulepe“ – kokkulepe bussidega toimuva rahvusvahelise sõitjate juhuveo kohta 
(kehtivas sõnastuses), mis jõustus 1.  jaanuaril 2003;   
(i) „transiit“ – bussi liikumine läbi poole territooriumi ilma sõitjaid peale võ tmata või välja 
laskmata:  
(j) „juhuvedu“ – vedu, mis ei ole liinivedu ega eriotstarbeline liinivedu ning mille peamine eripära 
on see, et veetakse kliendi või sõitjate autoveo -ettevõtja enda algatusel kokku pandud 
reisijaterühmi.  
Artikkel X+2.  Bussidega toimuv sõitjatevedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja 
territooriumidel  
1. Poole sõitjate autoveo -ettevõtjad võivad liinivedusid ja eriotstarbelisi liinivedusid 
korraldades teha sõitjatega vedusid ühe poole territooriumilt teise poole te rritooriumile kas otse või 
transiidina läbi kolmandate riikide territooriumi, ning kõnealuste vedudega seotud tühisõite.   
2. Poole sõitjate autoveo -ettevõtjad võivad liinivedusid ja eriotstarbelisi liinivedusid 
korraldades teha sõitjatega vedusid selle poole territooriumilt, kus on sõitjate autoveo -ettevõtja 
asukoht, sama poole territooriumile, läbides transiidina teise poole territooriumi, ning kõnealuste 
vedudega seotud tühisõite.   
3. Poole sõitjate autoveo -ettevõtja ei või teostada liinivedu ega eriotstarbelis t liinivedu, mille 
väljumis - ja sihtkoht asuvad teise poole territooriumil.  
4. Kui lõikes  1 osutatud sõitjateveoteenus on osa veost, mille väljumis - või sihtkoht on poole 
territooriumil, kus on sõitjate autoveo -ettevõtja asukoht, võib teel olles sõitjaid tei se poole 
territooriumil peale võtta või välja lasta, tingimusel et peatumine on sellel territooriumil 
kohaldatavate normide kohaselt lubatud.    
5. Kui käesolevas artiklis osutatud sõitjateveoteenus on osa rahvusvahelisest liiniveost või 
eriotstarbelisest liin iveost Iirimaa ja Ühendkuningriigi Põhja -Iirimaa osa vahel, võib sõitjate autoveo -
ettevõtja, kelle asukoht on ühe poole territooriumil, teise poole piirialal sõitjaid peale võtta ja välja 
lasta.  
6. Sõitjate autoveo -ettevõtja, kelle asukoht on poole territoor iumil, võib ajutiselt korraldada 
Iirimaa saarel juhuvedusid ja võtta sõitjaid peale ja lasta välja.  
7. Sõitjate autoveo -ettevõtja võib juhuvedusid tehes teostada sõitjatega veo poole 
territooriumilt sellise riigi territooriumile, mis ei ole Interbusi kokkulep pe osaline, ja läbida 
transiidina teise poole territooriumi, ning teha kõnealuse veoga seotud tühisõidu.  
8. Käesolevas artiklis osutatud sõitjateveoteenuseid osutatakse bussidega, mis on 
registreeritud selle poole territooriumil, kus on sõitjate autoveo -ettev õtja asukoht või elukoht.  Need 
bussid peavad vastama Interbusi kokkuleppe 2.  lisas sätestatud tehnilistele standarditele.  
 
264 
 Artikkel X+3. Artiklis X+2 osutatud teenuste osutamise tingimused  
1. Liinivedu võivad teostada kõik poole sõitjate autoveo - ettevõtjad; vajaduse korral võib 
kasutada kohustusliku broneerimist.   
2. Liinivedude ja eriotstarbeliste liinivedude teostamiseks on vaja artikli X+4 ja lõike 6 kohast 
luba.   
3. Kasutustingimuste kohandamine ei mõjuta liiniveo olemust.   
4. Liinivedude puhul toimuvate paralleel vedude või ajutiste vedude korraldamisel, mis 
pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui liiniveod, kohaldatakse teatavate peatuste 
vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes samu eeskirju kui olemasolevate 
liinivedude puhul.   
5. Kohaldatakse I nterbusi kokkuleppe V  jagu (Sotsiaalsätted) ja VI  jagu (Tolli - ja maksusätted) 
ning I  lisa (Sõitjate autoveo - ettevõtjatele esitatavad nõuded) ja II  lisa (Busside suhtes kohaldatavad 
tehnilised standardid).   
6. Kuue kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustu mise kuupäevast ei ole eriotstarbeliste 
liinivedude teostamiseks vaja luba, kui nende kohta on korraldaja ja sõitjate autoveo -ettevõtjale 
vahel sõlmitud leping.  
7. Käesoleva jaotise kohaldamisalasse kuuluvate artikli X+2 kohaste juhuvedude jaoks ei ole 
luba v aja. Kui lisaks olemasolevatele liinivedudele korraldatakse paralleelvedusid või ajutisi vedusid, 
millega teenindatakse sama tarbijaskonda, on paralleelvedude või ajutiste vedude jaoks vaja luba 
Interbusi kokkuleppe VIII jao kohaselt.  
Artikkel X+4. Luba   
1. Loa selliste teenuste osutamiseks, millele on osutatud artiklis X+2, annab selle poole pädev 
asutus, kelle territooriumil on sõitjate autoveo -ettevõtja asukoht (edaspidi „lube andev asutus“).   
2. Kui sõitjate autoveo -ettevõtja asukoht on Euroopa Liidus, on lu be andev asutus päritolu - või 
sihtliikmesriigi pädev asutus.   
3. Kui sõitjate autoveo -ettevõtjate rühm kavatseb osutada artiklis X+2 osutatud teenust, on 
lube andev asutus pädev asutus, kellele taotlus on esitatud vastavalt artikli X+5 lõike  1 teisele 
lõigule .  
4. Luba väljastatakse sõitjate autoveo -ettevõtjale ja seda ei saa edasi anda. Poole sõitjate 
autoveo -ettevõtja, kes on saanud loa, võib lube andva asutuse nõusolekul siiski osutada teenust 
alltöövõtja kaudu, kui selline võimalus on kooskõlas poole õigusega . Sel juhul märgitakse loale 
alltöövõtja nimi ja roll. Alltöövõtjaks võib olla poole sõitjate autoveo -ettevõtja ja ta peab vastama 
kõikidele käesolevas jaotises esitatud nõuetele.  
Kui sõitjate autoveo -ettevõtjate rühm kavatseb osutada artiklis X+2 osutatu d teenuseid, antakse 
luba välja rühma kõigi sõitjate autoveo -ettevõtjate nimele ning sellel märgitakse kõigi nende 
ettevõtjate nimed. See väljastatakse sõitjate autoveo -ettevõtjale, kelle poole teised sõitjate 
autoveo -ettevõtjad on selleks välja valinud ja  kes on seda taotlenud, ning teistele sõitjate autoveo -
ettevõtjatele väljastatakse loa tõestatud koopiad.  
 
265 
 5. Ilma et see piiraks artikli X+6 lõike 3 kohaldamist, on loa kehtivusaeg kuni viis aastat. Loa 
võib anda lühemaks ajaks taotleja soovi korral või nend e poolte pädevate asutuste vastastikusel 
kokkuleppel, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse.  
6. Loale märgitakse järgmised andmed:  
(a) veoteenuse liik;   
(b) veomarsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht;  
(c) loa kehtivusaeg ning  
(d) peatused ja sõiduplaan.  
7. Luba peab vastama lisas ROAD -2 esitatud näidisele.   
8. Poole sõitjate autoveo -ettevõtja, kes osutab artiklis X+2 osutatud teenust, võib ajutiste ja 
erakorraliste olukordade lahendamiseks kasutada lisasõidukeid. Lisasõidukeid võib kasu tada ainult 
samadel tingimustel, mis on sätestatud lõikes  6 osutatud loas.  
Sel juhul tagab sõitjate autoveo -ettevõtja, et lisaks artikli X+10 lõigetes 1 ja 2 osutatud 
dokumentidele on sõidukis olemas liinivedu või eriotstarbelist liinivedu teostava sõitja te autoveo -
ettevõtja ja lisasõidukeid pakkuva ettevõtja vahelise lepingu või samaväärse dokumendi koopia, mis 
esitatakse volitatud kontrolliametniku nõudmisel.  
Artikkel X+5. Loataotluste esitamine  
1. Poole sõitjate autoveo -ettevõtja esitab loataotluse artik li X+4 lõikes  1 osutatud lube andvale 
asutusele.  
Iga teenuse kohta esitatakse üks taotlus. Artikli X+4 lõikes  3 osutatud juhtudel esitab taotluse 
ettevõtja, kelle teised ettevõtjad on selleks välja valinud. Taotlus esitatakse selle poole lube andvale 
asut usele, kelle territooriumil on taotlust esitava sõitjate autoveo -ettevõtja asukoht.  
2. Loataotlused esitatakse vastavalt lisas ROAD -3 esitatud näidisele.   
3. Luba taotlev sõitjate autoveo -ettevõtja esitab täiendava teabe, mida ta peab asjakohaseks 
või mida lube  andev asutus nõuab, eelkõige lisas ROAD -3 loetletud dokumendid.   
Artikkel X+6. Loamenetlus  
1. Luba antakse välja kokkuleppel nende teise poole pädevate asutustega, kelle territooriumil 
sõitjaid peale võetakse või välja lastakse. Lube andev asutus edastab kõ nealustele pädevatele 
asutustele ja nendele pädevatele asutustele, kelle territooriumi läbitakse ilma reisijaid peale 
võtmata või välja laskmata, taotluse koopia koos kõigi muude asjakohaste dokumentide koopiatega 
ning oma hinnangu.  
Euroopa Liidu puhul on  käesoleva lõike esimeses osas nimetatud pädevad asutused nende 
liikmesriikide pädevad asutused, kelle territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse ning 
kelle territooriumi läbitakse ilma sõitjaid peale võtmata ja välja laskmata.  
 
266 
 2. Pädevad asut used, kelle nõusolekut taotleti, teatavad lube andvale asutusele oma otsusest 
taotluse kohta nelja kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus avaldus 
nõusoleku saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui pädevatelt asutustelt , kelle nõusolekut 
on taotletud, saadud otsus on eitav, peab see olema nõuetekohaselt põhjendatud. Kui lube andev 
asutus ei saa vastust nelja kuu jooksul, käsitatakse seda konsulteeritud pädevate asutuste 
nõusolekuna ja lube andev asutus võib loa anda.  
Nende riikide pädevad asutused, kelle territooriumi läbitakse ilma reisijaid peale võtmata või välja 
laskmata, võivad nelja kuu jooksul saata lube andvale asutusele oma märkused.  
3. Teenuste suhtes, mille osutamine oli lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu mä äruse (EÜ) 
nr 1073/200970 kohaselt enne üleminekuperioodi lõppu ning mille osutamise luba aegub kõnealuse 
üleminekuperioodi lõpus, kohaldatakse järgmist:  
(a) arvestades muudatusi, mis on vajalikud artikli X+2 järgimiseks, võib käesoleva jaotise kohaselt 
lube a ndev asutus siis, kui teenindustingimused on samad, mis olid kindlaks määratud 
määruse (EÜ) nr 1073/2009 kohaselt antud loal, kas taotluse alusel või muul põhjusel anda 
autoveoettevõtjale välja käesoleva jaotise kohase vastava loa.  Kui kõnealune luba on vä lja 
antud, käsitatakse seda lõikes 2 osutatud selliste riikide pädevate asutuste nõusolekuna, kelle 
territooriumil sõitjaid peale võetakse või välja lastakse. Kõnealused pädevad asutused ja 
nende riikide pädevad asutused, kelle territooriumi läbitakse ilma  reisijaid peale võtmata või 
välja laskmata, võivad lube andvale asutusele alati esitada oma märkused;  
(b) kui kohaldatakse punkti a, lõppeb käesoleva jaotise kohaselt antud vastava loa kehtivusaeg 
hiljemalt määruse (EÜ) nr 1073/2009 kohaselt varem antud loa kehtivusaja viimasel päeval.  
4. Lube andev asutus teeb loataotluse kohta otsuse hiljemalt kuus kuud pärast taotluse 
esitamist sõitjate autoveo -ettevõtja poolt.  
5. Luba ei anta järgmistel juhtudel:  
(a) taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahen ditega pakkuda teenust, mille 
kohta taotlus esitati;   
(b) taotleja ei ole järginud autoveoalaseid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige 
rahvusvahelise reisijateveo loaga seotud tingimusi ja nõudeid, või on toime pannud poole 
autoveoalaste õigusn ormide, eelkõige sõidukeid ning juhtide sõidu - ja puhkeaegu käsitlevate 
normide raske rikkumise;  
(c) loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused;  
(d) pool otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et asjaomane teenus mõjutaks o luliselt sellise 
võrreldava teenuse elujõulisust, mis on hõlmatud ühe või mitme avaliku teenindamise 
lepinguga, mis vastavad poole õigusnormidele asjaomaste otselõikude kohta. Sel juhul 
kehtestab pool mittediskrimineerivad kriteeriumid, mille alusel tehaks e kindlaks, kas taotletav 
                                                            
70 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr  1073/2 009 
rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega 
muudetakse määrust (EÜ) nr  561/2006 (uuesti sõnastatud) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).   
 
267 
 teenus mõjutaks oluliselt kõnealuse võrreldava teenuse elujõulisust, ning teatab nendest 
lõikes  1 osutatud teisele poolele, või  
(e) pool otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et teenuse peamine eesmärk ei ole reisijatevedu 
poolte t erritooriumil asuvate peatuste vahel.  
Kui olemasolev teenus mõjutab erandlikel põhjustel, mida ei olnud loa andmise ajal võimalik 
ette näha, oluliselt sellise võrreldava teenuse elujõulisust, mis on hõlmatud ühe või mitme 
avaliku teenindamise lepinguga, m is vastavad poole õigusnormidele asjaomaste otselõikude 
kohta, võib pool teise poole nõusolekul peatada või tühistada rahvusvahelise bussiveoteenuse 
osutamise loa, teatades sellest sõitjate autoveo -ettevõtjale kuus kuud ette.  
Asjaolu, et poole sõitjate au toveo -ettevõtja pakub teiste sõitjate autoveo -ettevõtjate 
pakutavatest hindadest madalamaid hindu, või asjaolu, et kõnealust ühendust juba 
teenindavad teised sõitjate autoveo -ettevõtjad, ei anna iseenesest põhjust taotlus tagasi 
lükata.  
6. Pärast lõigetes 1 –5 sätestatud menetluse lõpuleviimist annab lube andev asutus loa või 
lükkab taotluse ametlikult tagasi.  
Taotluse tagasilükkamise otsuses tuleb märkida tagasilükkamise põhjused. Pooled tagavad, et 
veoettevõtjatele antakse võimalus esitada taotluse tagasilükkamise korral oma märkused.  
Lube andev asutus teavitab teise poole pädevaid asutusi oma otsusest ja saa dab neile kõigi lubade 
koopiad.  
Artikkel X+7. Loa pikendamine ja muutmine  
1. Artiklit X+6 kohaldatakse mutatis mutandis   loa pikendamise või loaga hõlmatud teenuste 
osutamise tingimuste muutmise taotluste suhtes.  
2. Kui olemasolev luba kaotab kehtivuse kuue k uu jooksul pärast käesoleva lepingu jõustumise 
kuupäeva, peavad artikli X+6 lõikes 2 osutatud pädevad asutused lube andvale asutusele teatama 
oma nõusolekust kõnealuse artikli kohase taotlusega või esitama oma märkused selle kohta kahe 
kuu jooksul.  
3. Kui te enindustingimusi, eelkõige intervalle, tariife ja sõiduplaane muudetakse vähe, peab 
lube andev asutus esitama teise poole pädevatele asutustele üksnes muudatusega seotud teabe. 
Väikeseks muudatuseks ei loeta sõiduplaanide või intervallide muutmist viisil, mis mõjutab 
kontrollide ajastust pooltevahelistel piiridel või kolmandate riikide piiridel.  
Artikkel X+8. Loa kehtivuse lõppemine   
1. Ilma et see piiraks artikli X+6 lõike 3 kohaldamist, lõpeb artiklis X+2 osutatud teenuse 
osutamise loa kehtivus selle kehtivusaja lõpus või kolm kuud pärast seda, kui lube andev asutus on 
saanud loa omanikult teate kavatsuse kohta teenuse osutamine lõpetad a. Sellises teates tuleb 
esitada nõuetekohased põhjused.  
2. Kui nõudlust teenuse järele enam ei ole, on lõikes  1 sätestatud etteteatamistähtaeg üks kuu.  
3. Lube andev asutus teavitab teise asjaomase poole pädevaid asutusi loa kehtivuse 
lõppemisest.  
 
268 
 4. Loa omanik  teavitab asjaomase teenuse kasutajaid selle osutamise lõpetamisest üks kuu ette 
asjakohase avalikustamise teel.  
Artikkel X+9. Veoettevõtjate kohustused   
1. Välja arvatud vääramatu jõu korral, alustab poole sõitjate autoveo -ettevõtja, kes osutab 
artiklis X+2  osutatud teenust, viivitamata teenuse osutamist ja võtab kuni loa kehtivusaja lõpuni kõik 
meetmed, et tagada veoteenus, mis vastab järjepidevuse, regulaarsuse ja veomahu nõuetele ning on 
kooskõlas artikli X+4 lõike  6 ja lisa ROAD -2 kohaselt sätestatud tin gimustega.   
2. Poole sõitjate autoveo -ettevõtja peab avaldama teenuse marsruudi, bussipeatused, 
sõiduplaani, hinnad ja veotingimused nii, et see teave oleks kõikidele kasutajatele kergesti 
kättesaadav.  
3. Pooltel on võimalik muuta tingimusi, mis reguleerivad ar tiklis X+2 osutatud teenust, ühisel 
kokkuleppel ja loa omaniku nõusolekul.  
Artikkel X+10. Bussis hoitavad dokumendid  
1. Ilma et see piiraks artikli X+4 lõike  8 kohaldamist, peab bussis olema artiklis X+2 osutatud 
teenuste osutamise luba või selle tõestatud koopia ning sõitjate autoveo -ettevõtja luba teostada 
rahvusvahelist sõitjate autovedu, mis on ette nähtud siseriiklike või liidu õigusnormidega, või selle 
tõestatud koopia ning nõudmise korral tuleb need esitada volitatud kontrolliametnikule.  
2. Ilma et see piiraks lõike  1 ja artikli X+4 lõike  8 kohaldamist, on eriotstarbeliste liinivedude 
korral kontrollitavateks dokumentideks ka korraldaja ja veoettevõtja vaheline leping või selle koopia, 
samuti dokument, mis tõendab, et sõitjad kujutavad endast kindlat sõi tjate kategooriat ning 
ülejäänud sõitjad on sellest välja arvatud, mis on iseloomulik eriotstarbelistele liinivedudele; need 
dokumendid peavad sõidukis olema ning need tuleb nõudmisel esitada volitatud 
kontrolliametnikule.  
3. Sõitjate autoveo -ettevõtjatel, k es teostavad juhuvedusid artikli X+2 lõigete 6 ja 7 kohaselt, 
peab olema kaasas lisas ROAD -4 esitatud näidise järgi täidetud sõiduleht. Sõidulehtede kaustu 
väljastavad selle riigi territooriumil pädevad asutused, kus on veoettevõtja registreeritud asukoht,  
või nende pädevate asutuste määratud organid.  
Artikkel X+11. Liikluseeskirjad  
Käesoleva jaotise kohaselt reisijatevedu teostavad bussijuhid peavad teise poole territooriumil 
järgima sellel territooriumil kehtivaid maanteeliiklust käsitlevaid siseriiklikk e õigusnorme.   
Artikkel X+12. Kohaldamine  
Käesoleva jaotise sätete kohaldamine lõpetatakse alates kuupäevast, mil Ühendkuningriigi suhtes 
jõustub Interbusi kokkuleppe protokoll, mis käsitleb bussidega toimuvat rahvusvahelist reisijate 
liinivedu ja eriotst arbelist liinivedu, või pärast kuue kuu möödumist kõnealuse protokolli 
jõustumisest liidu suhtes, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, välja arvatud artikli X+2 lõike 
2; artikli X+2 lõike 5; artikli X+2 lõike 6 ja artikli X+2 lõike 7 kohaste vedude puhul.  
 
269 
 Artikkel X+13. Muudes jaotistes sätestatud kohustused  
Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi II  jaotise kolmanda peatüki artiklid SERVIN 3.2 
[Turulepääs] ja SERVIN 3.4 [Võrdne kohtlemine]  inkorporeeritakse käesolevasse jaotisse ja 
muudetakse selle osaks ning neid kohaldatakse käesoleva jaotise artikli X+2  kohaselt vedusid 
teostavate veoettevõtjate kohtlemise suhtes.  
Artikkel X+14. Erikomitee  
Maanteetranspordi erikomitee võib muuta lisasid ROAD -2, ROAD -3 ja ROAD -4, et võtta arvesse 
regulatiivseid muudatusi.  Ta võib võtta vastu meetmeid käesoleva jaotise kohaldamiseks.  
  
 
270 
 NELJAS RUBRIIK. SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMINE JA LÜHIAJALISTE KÜLASTUSTE VIISAD  
I JAOTIS. SOTSIAALKI NDLUSTUSE KOORDINEER IMINE  
Ch.SSC.1. Ülevaade  
Liikmesriigid j a Ühendkuningriik koordineerivad oma sotsiaalkindlustussüsteemid vastavalt 
sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokollile, et tagada kõnealuse süsteemiga hõlmatud isikutele 
sotsiaalne kaitse.  
Ch.SSC.2. Seaduslik riigis elamine  
1. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli kohaldatakse isikute suhtes, kes elavad 
seaduslikult liikmesriigis või Ühendkuningriigis.  
2. Käesoleva artikli lõige 1 ei piira sellist õigust rahalisele hüvitisele, mis on seotud 
sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli ar tikli SSC.2 [Hõlmatud isikud] kohaldamisalasse 
kuuluvate isikute seadusliku riigis elamise varasemate ajavahemikega.  
Ch.SSC.3. Piiriülesed olukorrad  
1. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli kohaldatakse ainult olukordade suhtes, mis 
tekivad ühe võ i mitme liidu liikmesriigi ja Ühendkuningriigi vahel.  
2. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli ei kohaldata isikute suhtes, kelle olukord 
piirdub igas mõttes kas Ühendkuningriigi või liikmesriikidega.  
Ch.SSC.4. Sisserändetaotlused  
Sotsiaalkindlust use koordineerimise protokolli kohaldamine ei piira liikmesriigi ega Ühendkuningriigi 
õigust nõuda siseriiklike õigusnormide kohaselt terviselõivu tasumist seoses riiki sisenemise, seal 
viibimise, töötamise või elamise loa taotlusega.  
 
II JAOTIS. LÜHIAJALI STE KÜLASTUSTE VIISA D 
Artikkel VSTV.1. Lühiajaliste külastuste viisad  
1. Pooled märgivad, et käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval näevad mõlemad pooled oma 
kodanikele lühiajalisteks külastusteks ette viisavaba reisimise vastavalt oma siseriiklikule õigus ele.   
Kumbki pool teatab teisele poolele aegsasti oma kavatsusest kehtestada teise poole kodanike 
lühiajaliste külastuste suhtes viisanõue; võimaluse korral teatab ta sellest vähemalt kolm kuud enne 
kõnealuse nõude jõustumist.   
2. Kui Ühendkuningriik ots ustab kehtestada mõne liikmesriigi kodanike lühiajaliste külastuste 
suhtes viisanõude, kohaldatakse seda nõuet kõigi liikmesriikide kodanike suhtes, kui lõikest 3 ja 
artiklist FINPROV.10 [uute riikide ühinemine liiduga] ei tulene teisiti.  
3. Käesolev artikkel ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel ühise reisipiirkonna kohta 
sõlmitud kokkulepete kohaldamist.  
  
 
271 
 VIIES RUBRIIK. KALANDUS  
Esimene peatükk. Algussätted  
Artikkel FISH.1. Rannikuriikide suveräänsed õigused, mida pooled kasutavad  
Pooled kinnit avad, et rannikuriikide suveräänseid õigusi, mida pooled kasutavad oma vete 
elusressursside uurimiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja majandamiseks, tuleks teostada 
rahvusvahelise õiguse, sealhulgas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10.  detsembri 1982.  aasta 
mereõiguse konventsiooni põhimõtete kohaselt ja nendega kooskõlas.  
Artikkel FISH.2. Eesmärgid ja põhimõtted  
1.  Pooled teevad koostööd eesmärgiga tagada, et ühiste kalavarude püük nende vetes oleks 
pikaajaliselt keskkonnasäästlik ning aitaks saavutada m ajanduslikku ja sotsiaalset kasu, austades 
täielikult iseseisvate rannikuriikide õigusi ja kohustusi, mida pooled kasutavad.  
2.  Pooltel on ühine eesmärk kasutada ühiseid kalavarusid määral, mis aitab hoida ja järk -järgult 
taastada püütavate liikide popula tsioonide biomassi maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks 
vajalikust kõrgemal tasemel.  
3.         Pooled järgivad järgmisi põhimõtteid:  
(a) kohaldavad ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi kalavarude majandamisele;   
(b) edendavad pikaajalist (keskkonnaalast, sotsiaalset ja majanduslikku) kestlikkust ja ühiste 
kalavarude optimaalset kasutamist;  
(c) teevad kalavarude kaitse ja majandamisega seotud otsused parimate kättesaadavate 
teaduslike nõuannete alusel, mis on saadud peamiselt Rahvusvaheliselt M ereuurimise 
Nõukogult (ICES);  
(d) tagavad kalapüügil selektiivsuse, et kaitsta noorisendeid ja kudekogumeid ning vältida ja 
vähendada soovimatut kaaspüüki;  
(e) võtavad nõuetekohaselt arvesse ja minimeerivad kalapüügist tulenevat kahjulikku mõju 
mereökosüsteemile n ing vajadust säilitada mere bioloogilist mitmekesisust;  
(f) võtavad mere elusressursside säilitamiseks ja kalavarude majandamiseks proportsionaalseid ja 
mittediskrimineerivaid meetmeid, säilitades poolte regulatiivse autonoomia;  
(g) tagavad ühiste kalavarude säil itamiseks ja majandamiseks vajalike täielike ja täpsete andmete 
kogumise ja õigeaegse jagamise;  
(h) tagavad kalavarude kaitse ja majandamise meetmete järgimise ning võitlevad ebaseadusliku, 
teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu ning  
(i) tagavad kõigi kokkulep itud meetmete õigeaegse lisamise poolte reguleerivasse raamistikku.  
Artikkel FISH.3. Mõisted  
1. Käesolevas rubriigis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
272 
 (a) „poole majandusvöönd“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta 
mereõiguse konventsiooni kohaselt:  
(i) liidu  puhul  tema  liikmesriikide  loodud  majandusvööndid,  mis külgnevad  nende  
Euroopa  territooriumiga;  
(ii) Ühendkuningriigi  loodud  majandusvööndid;  
(b) „ettevaatusprintsiibil põhinev lähenemisviis kalavarude majandamisele“ – lähenemisviis, mille 
kohaselt e i tohi piisavate teadusandmete puudumist kasutada põhjusena, et edasi lükata või 
jätta võtmata majandamismeetmeid sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide 
ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks;  
(c) „ühised kalavarud“ – poolte vetes leiduvad kalad, kaasa arvatud toiduks mõeldud 
veeselgrootud, mille hulka kuuluvad ka molluskid ja koorikloomad;  
(d) „lubatud kogupüük (TAC)“ – konkreetsele kirjeldusele vastava kalavaru (või vastavate 
kalavarude) maksimaalne kogus, mida võib konkreetsel ajavahemikul püüda;  
(e) „kvoodivälised kalavarud“ – kalavarud, mida ei majandata lubatud kogupüügi abil;  
(f) „poole territoriaalmeri“ – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10.  detsembri 1982.  aasta 
mereõiguse konventsiooni kohaselt:  
(i) liidu  puhul  erandina  artikli  FINPROV.1  [Territoriaalne  kohaldamisala]  lõikest  1 tema  
liikmesriikide  kindlaks  määratud  territoriaalmeri,  mis külgneb  nende  Euroopa  
territooriumiga;  
(ii) Ühendkuningriigi  kindlaks  määratud  territoriaalmeri;  
(g) „poole veed“ – 
(i) liidu puhul erandina artikli FINPROV.1 [T erritoriaalne kohaldamisala] lõikest  1 
liikmesriikide majandusvööndid ja nende territoriaalmered;  
(ii) Ühendkuningriigi  puhul tema majandusvöönd ja territoriaalmeri, välja arvatud artiklite 
FISH.8 [Juurdepääs vetele] ja FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed juurdepääs u 
tühistamise või piiramise korral] ning lisa FISH.4 [Protokoll vetele juurdepääsu kohta] 
kohaldamisel territoriaalmeri, mis külgneb Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja 
Mani saarega;  
(h) „poole laev“ –  
(i) Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi lipu all sõit ev kalalaev, mis on registreeritud 
Ühendkuningriigis, Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel ja millel on 
Ühendkuningriigi kalandussektori haldusasutuse antud kalalaevatunnistus;  
(ii) liidu  puhul  liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registree ritud kalalaev.  
Teine peatükk. Kaitse ja säästev kasutamine  
 
273 
 Artikkel FISH.4. Kalavarude majandamine  
1.  Kumbki pool  otsustab  tema vete suhtes kohaldatavate meetmete üle, et saavutada 
eesmärke, mis on sätestatud  artikli FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] lõig etes 1 ja 2, võttes arvesse  
artikli FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] lõikes  3 osutatud põhimõtteid.  
2.  Lõikes 1 osutatud  meetmete puhul lähtub pool parimatest kättesaadavatest teaduslikest 
nõuannetest.   
Pool ei kohalda lõikes  1 osutatud meetmeid teise poole laevade suhtes oma vetes, kui ta ei kohalda 
samu meetmeid ka oma laevade suhtes.  
Teine lõik ei piira poolte kohustusi, mis tulenevad sadamariigi meetmeid käsitlevast kokkuleppest, 
Kirde -Atlandi Kalandu skomisjoni kontrolli - ja rakendussüsteemist, Loode -Atlandi 
Kalandusorganisatsiooni kaitse - ja rakendusmeetmetest ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala 
Kaitse Komisjoni soovitusest 18 -09, milles käsitletakse sadamariigi meetmeid ebaseadusliku, 
teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks.  
Kalanduse erikomitee võib muuta kolmandas lõigus osutatud olemasolevate rahvusvaheliste 
kohustuste loetelu.  
3.  Kumbki pool teatab teisele poolele lõikes  1 osutatud uutest meetmetest, mis tõenäoliselt 
mõjutavad  teise poole laevu, ja annab teisele poolele enne nende meetmete kohaldamist piisavalt 
aega märkuste esitamiseks või selgituste küsimiseks.  
Artikkel FISH.5. Load, vastavus ja täitmise tagamine  
1. Kui laevadel  on kalapüügi eesmärgil j uurdepääs teise poole vetele vastavalt artiklile FISH.8 
[Juurdepääs vetele] ja artiklile FISH.10 [ Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani 
saare vetele ]: 
(a) edastab kumbki  pool piisava ajavaruga teisele poolele nende laevade nimekirja, mille jaoks ta 
soovib saada püügiluba või kalalaevatunnistust, ning  
(b) teine pool annab välja püügiloa või kalalaevatunnistuse.  
2.  Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, tagamaks, et tema laevad  järgivad selliste laevade 
suhtes teise poole vetes kohaldatavaid eeskirju, sealhulgas püügiloa või kalalaevatunnistuse 
tingimusi.  
Kolmas peatükk. Vetele ja kalavarudele juurdepääsu kord  
Artikkel FISH.6. Kalapüügivõimalused  
1. Iga aasta 31.  jaanuariks koosta vad pooled koostööd tehes konsultatsioonide ajakava, et 
leppida kokku  lisas FISH.1 loetletud kalavarude lubatud kogupüük järgmiseks aastaks või järgmisteks 
aastateks. Selle ajakava puhul võetakse arvesse muid rannikuriikide iga -aastaseid konsultatsioone, 
mis mõjutavad kas üht või mõlemat poolt.  
2. Pooled korraldavad igal aastal konsultatsioone, et leppida iga aasta 10.  detsembriks kokku 
lisas FISH.1 loetletud kalavarude järgmise aasta lubatud kogupüük. See hõlmab varajases etapis 
 
274 
 arvamuste vahetust prioriteeti de üle, niipea kui on saadud kätte nõuanded lubatud kogupüügi 
taseme kohta. Pooled lepivad lubatud kogupüügis kokku  
(a) parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ja muude asjakohaste tegurite, sealhulgas 
sotsiaal -majanduslike aspektide alusel, ning  
(b) kooskõl as poolte vahel kokku lepitud kohaldatavate mitmeaastaste kaitse - ja 
majandamisstrateegiatega.  
3. Poolte osad lisas FISH.1  loetletud kalavarude lubatud kogupüügist jagatakse poolte vahel 
vastavalt kõnealuses lisas esitatud kvoodiosale.  
4. Iga-aastased konsulta tsioonid  võivad muu hulgas hõlmata ka järgmist:  
(a) ühe poole lubatud kogupüügi osade ülekandmine  teisele poolele;  
(b) nende kalavarude  loetelu, mille püük on keelatud;  
(c) lisas FISH.1 või lisas FISH.2 loetlemata kalavarude lubatud kogupüügi kindlaksmääramine  ja 
poolte vastavad osad nendest kalavarudest;  
(d) kalavarude majandamise  meetmed, sealhulgas vajaduse korral püügikoormuse piirangud;  
(e) pooltele vastastikust huvi pakkuvad kalavarud, välja arvatud käesoleva rubriigi lisades 
loetletud kalavarud.  
5. Pooled võivad korraldada konsultatsioone eesmärgiga leppida kokku muudetud lubatud 
kogupüük, kui üks pool seda taotleb .  
6. Poolte delegatsioonide juhid koostavad ja allkirjastavad käesoleva artikli kohastest 
konsultatsioonidest  tulenevate pooltevaheliste kok kulepete kohta kirjaliku dokumendi.  
7. Kumbki pool teavitab teist poolt piisavalt aegsasti, enne kui ta määrab kindlaks lisas FISH.3 
loetletud kalavarude  lubatud kogupüügi või muudab seda.  
8. Pooled lepivad kokku, et nad loovad mehhanismi, mille abil kannavad p ooled omavahel  
vabatahtlikult igal aastal püügivõimalusi üle. Kalanduse erikomitee otsustab selle mehhanismi 
üksikasjade üle. Selliste kalavarude puhul, mis on praegu või prognooside kohaselt edaspidi üle 
püütud, kaaluvad pooled püügivõimaluste ülekandmise  turuväärtusega kättesaadavaks tegemist 
kõnealuse mehhanismi abil.  
Artikkel FISH.7. Ajutine lubatud kogupüük  
1. Kui pooled ei ole kokku leppinud lisas FISH.1  või lisa FISH.2 jagudes A või B loetletud 
kalavarude lubatud kogupüüki 10.  detsembriks,  jätkavad  nad viivitamata konsultatsioone 
eesmärgiga leppida kokku lubatud kogupüük. Pooled konsulteerivad sageli, et kaaluda kõiki 
võimalusi saavutada kokkulepe võimalikult lühikese aja jooksul.  
 
 
275 
 2. Kui lisas FISH.1 või lisa FISH.2 jagudes A ja B loetletud kalavaru puhul  ei lepita kokku lubatud 
kogupüüki  20. detsembril , määrab kumbki osapool kindlaks ajutise lubatud kogupüügi, mis vastab 
ICESi soovitatud tasemele ja mida kohaldatakse alates 1.  jaanuarist.  
3. Erandina  lõikest  2 määratakse erikalavarude lubatud kogupüük kindl aks kooskõlas lõike  5 
alusel vastu võetud suunistega.  
4. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „erikalavaru“ järgmist:  
(a) kalavaru, mille puhul ICES on soovitanud nullpüüki;  
(b) kalavaru, mida püütakse mitme liigiga püügipiirkonnas, kui see või muu kalavaru on s amas 
püügipiirkonnas ohualtim, või  
(c) muu kalavaru,  mis poolte arvamusel vajab erikohtlemist.  
5. Kalanduse erikomitee  võtab 1.  juuliks 2021 vastu suunised erikalavaru jaoks ajutise lubatud 
kogupüügi kindlaksmääramise kohta.  
6. Igal aastal, kui ICES on esitanud lub atud kogupüügi kohta nõuanded, arutavad pooled 
esmajärjekorras erikalavarude üle ja selliste lõike  5 alusel kehtestatud suuniste kohaldamise üle, mis 
käsitlevad ajutise lubatud kogupüügi kindlaksmääramist kummagi poole poolt.  
7. Kumbki pool määrab iga ajutise lubatud kogupüügi puhul kindlaks oma osa, mis ei tohi olla 
suurem kui tema osa, mis on kehtestatud vastavas lisas.  
8. Lõigetes 2, 3 ja 7 osutatud ajutist lubatud kogupüüki ja osasid kohaldatakse seni, kuni 
saavutatakse lõike  1 kohane kokkulepe.  
9. Kumbki pool teatab teisele poolele viivitamata oma lõigete  2 ja 3 kohasest ajutisest lubatud 
kogupüügist ning oma  ajutisest  osast igas sellises lõike  7 kohases lubatud kogupüügis.  
Artikkel FISH.8. Juurdepääs vetele  
1. Kui lubatud kogupüük o n kokku lepitud, annab kumbki pool teise poole laevadele 
kõnealuseks aastaks kalapüügi eesmärgil juurdepääsu oma vetele vastavates ICESi alapiirkondades. 
Juurdepääs antakse iga -aastastel konsultatsioonidel kindlaks määratud tasemel  ja tingimustel.  
2. Pooled  võivad iga -aastastel konsultatsioonidel kokku leppida täiendavad konkreetsed 
juurdepääsu tingimused seoses järgmisega:  
(a) kokku  lepitud  püügivõimalused;  
(b) kvoodiväliste  kalavarude mitmeaastased strateegiad,  mis on välja töötatud artikli FISH.16 
[Kalanduse erikom itee] lõike  1 punkti  c alusel, ning  
(c) poolte vahel kokku lepitud  tehnilised ja kaitsemeetmed, ilma et see piiraks artikli FISH.4 
[Kalavarude majandamine] kohaldamist.  
3. Pooled korraldavad iga -aastaseid konsultatsioone, sealhulgas käesoleva artikli lõikes  1 
osutatud juurdepääsu taseme ja tingimuste üle, heas usus ja eesmärgiga tagada vastastikku rahuldav 
tasakaal mõlema poole huvide vahel.  
 
276 
 4. Eelkõige peaks konsultatsioonide tulemusel kumbki pool andma  
(a) juurdepääsu  lisas FISH.1 ning lisa FISH.2 jagudes A, B ja F loetletud kalavarude  püüdmiseks 
üksteise majandusvööndis (või kui juurdepääs antakse punkti  c alusel, siis selles punktis 
nimetatud majandusvööndites ja rajoonides)  tasemel, mis on mõistlikult kooskõlas poolte 
vastavate osadega lubatud kogupüügist;  
(b) juurde pääsu kvoodiväliste kalavarude püüdmiseks üksteise majandusvööndis (või kui 
juurdepääs antakse punkti  c alusel, siis selles punktis nimetatud majandusvööndites ja  
rajoonides  ) tasemel, mis on vähemalt võrdne kõnealuse poole keskmise püügitonnaažiga 
teise poole vetes ajavahemikul 2012 –2016, ning  
(c) tingimustele vastavatele laevadele juurdepääsu poolte vetele kuue kuni kaheteistkümne 
meremiili kaugusel lähtejoonest ICESi rajoonides 4c ja 7d –g, kui liidu kalalaevadel ja 
Ühendkuningriigi kalalaevadel oli juurdepä äs nendele vetele 31.  detsembril 2020.  
Punkti  c kohaldamisel tähendab „tingimustele vastav laev“ poole laeva, mis aastatel 2012 –
2016 püüdis kala eelmises  lauses  nimetatud piirkonnas nelja aasta jooksul, või selle otsest 
asenduslaeva.  
Punktis  c osutatud ig a-aastased konsultatsioonid võivad hõlmata asjakohaseid rahalisi kohustusi ja 
kvootide ülekandmist poolte vahel.  
5. Ajutise lubatud kogupüügi kohaldamise ajal ja kuni lepitakse kokku lubatud kogupüük, 
annavad pooled ajutise juurdepääsu kalapüügiks vastavates ICESi alapiirkondades järgmiselt:  
(a) lisas FISH.1 loetletud  kalavarude  ja kvoodiväliste varude jaoks 1.  jaanuarist kuni 31.  märtsini  
lõike  4 punktides  a ja b sätestatud tasemetel;  
(b) lisas FISH.2 loetletud  kalavarude  jaoks 1.  jaanuarist kuni 14.  veebruarini lõi ke 4 punktis  a 
sätestatud tasemetel, ning  
(c) seoses õigusega püüda kala kuue kuni kaheteistkümne meremiili raadiuses lõike  4 punkti  c 
kohane  juurdepääs  1. jaanuarist kuni 31.  jaanuarini tasemel, mis vastab kõnealuses piirkonnas 
viimase kolme kuu jooksul püütu d kuu keskmisele tonnaažile.  
Selline  juurdepääs peab iga punktides a ja b osutatud asjaomase kalavaru puhul olema 
proportsionaalne keskmise protsendiga poolele eraldatud osast iga -aastases lubatud kogupüügis, 
mille poole laevad püüdsid teise poole vetes as jaomastes ICESi alapiirkondades eelneva kolme 
kalendriaasta samal ajavahemikul. Sama kohaldatakse mutatis mutandis  kvoodivälistele 
kalavarudele juurdepääsu suhtes.  
Kumbki pool teavitab teist poolt käesoleva lõike punktis  c osutatud olukorra puhul 15.  jaan uariks, 
lisas FISH.2 loetletud kalavarude puhul 31.  jaanuariks ja kõigi muude kalavarude puhul 15.  märtsiks 
vetele juurdepääsu taseme ja tingimuste muutmisest, mis hakkab kehtima alates 1.  veebruarist 
punktis  c osutatud olukorra suhtes, 15.  veebruarist lisas FISH.2  loetletud kalavarude suhtes ja 
1. aprillist kõigi muude kalavarude suhtes vastavate ICESi alapiirkondade puhul.  
6. Ilma  et see piiraks artikli FISH.7 [Ajutine lubatud kogupüük] lõigete  1 ja 8 kohaldamist, 
püüavad pooled pärast ühe kuu möödumist  lõike 5 punktis  c osutatud olukorra puhul, pärast 
pooleteise kuu möödumist lisas FISH.2 loetletud kalavarude puhul ja pärast kolme kuu möödumist 
 
277 
 kõigi muude kalavarude puhul leppida kokku täiendavas ajutises juurdepääsukorras asjakohasel 
geograafilisel tasandi l, et minimeerida püügitegevuse häirimist.  
 
7. Juurdepääsu andmisel vastavalt lõikele  1 võib pool võtta arvesse seda, kas üksikud laevad või 
laevade rühmad täitsid tema vetes eelneval aastal kohaldatavaid eeskirju ja  meetmeid, mida teine 
pool võttis eelneval aastal vastavalt artikli FISH.5 [Load, vastavus ja täitmise tagamine] lõikele  2. 
8. Käesolevat artiklit kohaldatakse  vastavalt lisale FISH.4 [Protokoll vetele juurdepääsu kohta].  
Artikkel FISH.9. Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise ko rral  
1. Pärast seda, kui pool (edaspidi „vastuvõttev pool“) on edastanud artikli FISH.8 [Juurdepääs 
vetele] lõike  5 kohaselt teate, võib teine pool (edaspidi „kalapüügiga tegelev pool“) võtta 
kompensatsioonimeetmeid, mis on vastavuses vetele juurdepääsu t aseme ja tingimuste muutmise  
majandusliku ja sotsiaalne mõjuga. Sellise mõju hindamisel tuginetakse usaldusväärsetele 
tõenditele, mitte üksnes oletustele ega vähesele võimalikkusele. Eelistades neid 
kompensatsioonimeetmeid, mis häirivad kõige vähem käesole va lepingu toimimist, võib kalapüügiga 
tegelev pool peatada täielikult või osaliselt juurdepääsu oma vetele ja kalandustoodete tariifse 
sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel.  
2. Lõikes  1 osutatud kompensatsioonimeede võib kõige v arem jõustuda seitsmendal päeval pärast 
seda, kui kalapüügiga tegelev pool on teatanud  vastuvõtvale poolele kavandatavast peatamisest 
vastavalt lõikele  1, ja igal juhul mitte varem kui 1.  veebruaril artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõike  5 
punktis  c osut atud olukorra puhul, 15.  veebruaril lisa FISH.2 puhul ja 1.  aprillil muude kalavarude 
puhul. Pooled peavad erikomitees nõu, et leida mõlemat poolt rahuldav lahendus. Teade peab 
sisaldama järgmist:  
(a) kuupäev, mil kalapüügiga tegelev pool kavatseb peatamist al ustada, ning  
(b) kohustused, mille täitmine peatatakse, ja kavandatava peatamise ulatus.  
3.           Pärast kompensatsioonimeetmetest teatamist kooskõlas lõikega  2 võib vastuvõttev pool 
taotleda  vahekohtu moodustamist vastavalt kuuenda osa I  jaotise [Vaidlust e lahendamine] artiklile 
INST.14 [Vahekohtumenetlus] ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaselt enne konsultatsioone 
korraldamata. Vahekohus võib ainult vaadata läbi kompensatsioonimeetmete vastavuse lõikele  1. 
Vahekohus käsitleb juhtumit kiireloomul isena kuuenda osa I  jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli 
INST.19 [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.  
4.  Kui lõikes  1 osutatud kompensatsioonimeetmete võtmise tingimused ei ole enam täidetud, 
tühistatakse sellised meetmed  viivitamata.  
5. Kui lõikes  3 osutatud  menetluse käigus tehakse otsus kalapüügiga tegeleva poole vastu, võib  
vastuvõttev pool  30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist taotleda, et vahekohus 
määraks kindlaks käesolevast lepingust tulenevate  kohustuste peatamise ulatuse , mis ei ületa 
kompensatsioonimeetmete kohaldamisest tuleneva tühistamise või vähendamisega võrdset ulatust, 
kui vastuvõttev pool leiab, et kompensatsioonimeetmed on märkimisväärselt vastuolus lõikega  1. 
Taotluses märgitakse, millises ulatuses kohustuste t äitmine kavatsetakse peatada kooskõlas lõikes  1 
sätestatud põhimõtetega ning artiklis INST.34C [Kohustuste peatamine artikli LPFS.3.12 lõike 12, 
artikli FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 7 kohaldamisel] sätestatud vastavate põhimõtetega. 
 
278 
 Vastuvõttev pool võib peatada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise vahekohtus 
kindlaks määratud ulatuses mitte varem kui 15  päeva pärast sellekohase otsuse tegemist.  
 
6.           Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et 
takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustuste täitmist.  
Artikkel FISH.10. Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani  saare vetele  
1. Erandina artikli  FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõigetest  1 ja 3 –7, ar tiklist FISH.9 
[Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] ja lisast FISH.4 [Protokoll 
vetele juurdepääsu kohta] annab kumbki pool teise poole laevadele kalapüügi eesmärgil 
juurdepääsu oma vetele vastavalt püügitegevuse tegelikule  ulatusele ja laadile, nii et oleks võimalik 
tõendada, et püügitegevus toimus ajavahemikul, mis algas 1.  veebruaril 2017 ja lõppes 31.  jaanuaril 
2020, teise poole tingimustele vastavate laevadega tema vetes mis tahes 31. jaanuaril 2020  
kehtivate asutamisle pingu kohaste kokkulepete alusel.  
2. Käesolevas artiklis ja niivõrd, kui käesoleva rubriigi teisi artikleid kohaldatakse seoses 
käesoleva artikli alusel kehtestatud juurdepääsukorraga, kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tingimustele vastav laev“ – Guernsey s õltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saarega külgnevates 
vetes toimuva püügitegevuse puhul laev, mis püüdis kala kõnealuse territooriumiga või 
kõnealuse liikmesriigiga külgneval territoriaalmerel rohkem kui 10  päeval mis tahes kolmel 12 
kuu pikkusel periood il, mis lõppes 31.  jaanuaril või ajavahemikul 1.  veebruarist 2017 kuni 
31. jaanuarini 2020;  
(b) Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi lipu all sõitev kalalaev, mis on registreeritud Guernsey 
sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel ja millel on Ühendkun ingriigi kalandussektori 
haldusasutuse antud kalalaevatunnistus;  
(c) „poole veed“ – 
(i) liidu puhul liikmesriigiga külgnev territoriaalmeri ning  
(ii) Ühendkuningriigi puhul Guernsey sõltkonna , Jersey sõltkonna ja Mani saarega külgnev 
territoriaalmeri.  
3. Kummagi poole taotlusel otsustab partnerlusnõukogu 90  päeva jooksul pärast käesoleva 
lepingu jõustumist, et käesoleva artikli, artikli FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest 
teatamise perioodid] ja käesoleva rubriigi muude sätete (niivõrd, kui need on se otud nendes 
artiklites sätestatud korraga) ning artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] lõigete 3 –5 
kohaldamine lõpetatakse Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe või mitme 
piirkonna suhtes 30  päeva jooksul pärast sellise otsuse tegemi st. 
4. Partnerlusnõukogu võib otsustada muuta käesolevat artiklit, artiklit FISH.11 
[Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ja käesoleva rubriigi muid 
sätteid (niivõrd, kui need on seotud nendes artiklites sätestatud korraga).  
Artikkel FISH.11. Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid  
1. Liit kohaldab kalandustoodete puhul, mis on püütud Ühendkuningriigi lipu all sõitvate 
laevadega, mis on registreeritud Guernsey sõltkonnas, Jersey sõltkonnas või Mani saarel , nende 
 
279 
 territooriumidega külgneval territoriaalmerel või liikmesriigiga külgneval territoriaalmerel järgmisi 
teatamise perioode:    
(a) kolm kuni viis tundi enne värskete kalandustoodete lossimist liidu territooriumil  tuleb esitada 
eelteade;  
(b) üks kuni kolm tu ndi enne liidu territooriumile sisenemise paika saabumise arvestuslikku aega 
tuleb esitada eelteade koos kinnitatud püügisertifikaadiga kalandustoodete saadetiste meritsi 
toimuva otseveo puhul.  
2. „Kalandustooted“ tähendavad üksnes käesoleva artikli  kohaldami sel igat liiki merekalu, 
molluskeid ja koorikloomi.  
Artikkel FISH.12. Majandamispiirkondade kooskõlastamine  
1.  1. juuliks 2021 küsivad pooled ICESi nõuannet majandamispiirkondade ja hindamisüksuste 
kohta, mida ICES kasutab lisas FISH.1 tärniga märgitud ka lavarude puhul.  
2.  Kuue kuu jooksul pärast lõikes  1 osutatud nõuande saamist vaatavad pooled selle nõuande  
koos läbi ja arutavalt ühiselt asjaomaste kalavarude majandamise piirkondade kohandusi, et leppida 
kokku, millised on nendest tulenevad lisas FISH.1  esitatud kalavarude ja osade loetelu muudatused.  
Artikkel FISH.13. Teatavate muude kalavarude lubatud kogupüügi osad  
1. Poolte  vastavad teatavate muude kalavarude lubatud kogupüügi osad on esitatud lisas 
FISH.2.  
2. Kumbki pool  teatab asjaomastele riikidele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele oma 
osadest kooskõlas lisa FISH.2 jagudes A –D esitatud jagamise korraga.  
3. Kõikide lisa FISH.2 jagudes C ja D esitatud osade hilisemate muudatuste üle otsustavad 
asjaomased mitmepoolsed  foorumid.  
4. Ilma et see piiraks artikli  FISH.16 [Kalanduse erikomitee] lõike  3 kohaseid partnerlusnõukogu 
volitusi, otsustavad pärast 30.  juunit 2026 kõikide lisa FISH.2 jagudes A ja B esitatud osade hilisemate 
muudatuste üle asjaomased mitmepoolsed foorumi d. 
5. Mõlemad pooled kasutavad lisa FISH.2 jagudes A –D esitatud kalavarude majandamisel 
artiklis FISH.2 [Eesmärgid ja põhimõtted] sätestatud eesmärke ja põhimõtteid.   
Neljas peatükk. Juhtimiskord  
Artikkel FISH.14. Parandusmeetmed ja vaidluste lahendamine  
1. Kui üks pool (edaspidi „vastustajast pool“) on väidetavalt jätnud täitmata käesolevast 
rubriigist tulenevad kohustused (v.a lõikes 2 käsitletud väidetav kohustuste täitmata jätmine), võib 
teine pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) pärast vastustajast po ole teavitamist:  
(a) peatada täielikult või osaliselt pääsu oma vetesse ja kalandustoodete tariifse 
sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel ning  
 
280 
 (b) kui ta leiab, et punktis a osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitm ata 
jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täielikult või osaliselt peatada muude 
kaupade tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel; ning  
(c) kui ta leiab, et punktides a ja b osutatud peatamine ei ole vastavuses v äidetava kohustuste 
täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta osaliselt või täielikult peatada 
teise osa [Majanduspartnerlus] esimesest rubriigist [Kaubandus] (välja arvatud XI jaotise 
[Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning  kestlik areng]) tulenevate kohustuste 
täitmise. Kui täielikult peatatakse esimese rubriigi [Kaubandus] kohaldamine, peatatakse ka 
kolmanda rubriigi [Maanteetransport] kohaldamine.  
2. Seoses ühe poole (edaspidi „vastustajast pool“) väidetavast suutmatusest tä ita kohustusi, 
mis tulenevad artiklist FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare 
vetele], artiklist FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] või 
muudest käesoleva rubriigi sätetest, kuivõrd ne ed on seotud kõnealustes artiklites sätestatud 
korraga, võib teine pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) pärast vastustajast poole teavitamist 
teha järgmist:  
(a) täielikult või osaliselt peatada pääsu oma vetesse artikli FISH.10 [Juurdepääs Guernsey 
sõltkon na, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] tähenduses;  
(b) kui ta leiab, et punktis a osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste täitmata 
jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täielikult või osaliselt peatada 
kalandustoodete suhte s artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel kohaldatava kaupade 
tariifse sooduskohtlemise;  
(c) kui ta leiab, et punktides a ja b osutatud peatamine ei ole vastavuses väidetava kohustuste 
täitmata jätmise majandusliku ja ühiskondliku mõjuga, võib ta täie likult või osaliselt peatada 
muude kaupade tariifse sooduskohtlemise artikli GOODS.5 [Tollimaksude keelamine] alusel; 
ning  
erandina lõikest 1 ei tohi võtta parandusmeetmeid, mis mõjutavad artikliga FISH.10 [Juurdepääs 
Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna j a Mani saare vetele], artikliga FISH.11 [Kalandustoodete 
impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] või käesoleva rubriigi muude sätetega kehtestatud 
korda (kuivõrd need sätted on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga) juhul, kui üks poo l ei 
ole väidetavalt täitnud käesoleva rubriigi sätteid, mis ei ole seotud kõnealuste kordadega.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed peavad olema proportsionaalsed vastustajast poole 
väidetava kohustuste täitmata jätmisega ning selle majandusliku ja ühisko ndliku mõjuga.  
4. Lõigetes 1 ja 2 osutatud meede võib kõige varem jõustuda seitsmendal päeval pärast seda, 
kui kaebuse esitanud pool on vastustajast poolele teatanud kavandatavast peatamisest. Mõlemat 
poolt rahuldava lahenduse leidmiseks peavad pooled nõu  kalanduse erikomitees. Teade peab 
sisaldama järgmist:  
(a) miks arvab kaebuse esitanud pool, et vastustajast pool ei ole täitnud oma kohustusi;  
(b) kuupäev, millal kaebuse esitanud pool kavatseb kohaldamise peatada; ja  
(c) millises ulatuses kohutuste täitmine kavatset akse peatada.  
 
281 
 5.       Kaebuse esitanud pool peab 14 päeva jooksul alates lõikes 4 osutatud teatamisest esitama 
kaebuse vastustajast poole väidetava suutmatuse kohta täita käesolevast rubriigist tulenevaid 
kohustusi, nagu on osutatud lõigetes 1 ja 2 ning taotlema vahekohtu moodustamist kuuenda osa I 
jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] alusel. Käesoleva artikli alusel 
võib vahekohtumenetlust kasutada ilma artikli INST.13 [Konsultatsioonid] kohaseid konsultatsioone 
pidamata. V ahekohus käsitab küsimust kiireloomulise juhuna kuuenda osa I jaotise [Vaidluste 
lahendamine] artikli INST.19 [Kiireloomulised menetlused] tähenduses.  
6. Peatamine lõpetatakse järgmistel juhtudel:  
(a) kaebuse esitanud pool on veendunud, et vastustajast pool tä idab käesolevast rubriigist 
tulenevaid asjaomaseid kohustusi; või  
(b) vahekohus on otsustanud, et vastustajast pool ei ole jätnud täitmata käesolevast rubriigist 
tulenevaid asjaomaseid kohustusi.  
7. Kui lõikes 5 osutatud menetluse käigus tehakse otsus kaebuse  esitanud poole vastu, võib 
vastustajast pool 30 päeva jooksul pärast vahekohtu otsuse tegemist taotleda, et vahekohus 
määraks kindlaks käesolevast lepingust tulenevate kohustuste peatamise määra, mis ei ületa 
kompensatsioonimeetmete kohaldamisest tuleneva  tühistamise või vähendamisega määra, kui 
vastustajast pool leiab, et kompensatsioonimeetmed on märkimisväärselt vastuolus lõikega 1 või 2. 
Taotluses märgitakse, millises ulatuses kohustuste täitmine kavatsetakse peatada kooskõlas 
lõigetega 1 või 2 ning ar tiklis INST.34C [Kohustuste peatamine artikli OTHS.3.12 lõike 12, artikli 
FISH.9 lõike 5 ja artikli FISH.14 lõike 7 kohaldamisel] sätestatud asjakohaste põhimõtetega.  
Vastustajast pool võib peatada käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise vahek ohtus 
kindlaks määratud ulatuses mitte varem kui 15 päeva pärast sellekohase otsuse tegemist.  
8. Pool ei tugine WTO asutamislepingule ega ühelegi muule rahvusvahelisele lepingule, et 
takistada teist poolt peatamast käesolevast artiklist tulenevate kohustus te täitmist.  
Artikkel FISH.15. Andmete jagamine  
Pooled jagavad teavet, mis on vajalik, et toetada käesoleva rubriigi rakendamist vastavalt kummagi 
poole õigusaktidele.  
Artikkel FISH.16. Kalanduse erikomitee  
1. Kalanduse erikomitee võib eelkõige:  
(a) luua kalavar ude säästva majandamise arutelu - ja koostööfoorumi;  
(b) kaaluda mitmeaastaste kaitse - ja majandamisstrateegiate väljatöötamist lubatud kogupüügi ja 
muude majandamismeetmete kindlaksmääramise alusena;  
(c) töötada välja mitmeaastased strateegiad artikli FISH.8 [Juur depääs vetele] lõike 2 punktis b 
osutatud kvoodiväliste kalavarude kaitseks ja majandamiseks;  
(d) kaaluda kalavarude majandamise ja kaitsmise meetmeid, sealhulgas kiireloomulisi meetmeid 
ja kalapüügi selektiivsuse tagamise meetmeid;   
(e) kaaluda lähenemisviise teaduslikel ja kalavarude majandamise eesmärkidel vajalike andmete 
kogumisele, selliste andmete (sh järelevalve, kontrolli ja täitmise tagamiseks vajaliku teabe) 
 
282 
 jagamisele ning teadusasutustega konsulteerimisele seoses parimate kätt esaadavate 
teaduslike nõuannetega;  
(f) kaaluda meetmeid, et tagada kohaldatavate eeskirjade täitmine, sealhulgas ühiseid kontrolli -, 
järelevalve - ja seireprogramme ning andmete vahetamist, et hõlbustada püügivõimaluste 
kasutamise järelevalvet ning kontrolli ja  täitmise tagamist;  
(g) töötada välja suunised artikli FISH.7 [Ajutine lubatud kogupüük] lõikes 5 osutatud lubatud 
kogupüügi kindlaksmääramiseks;  
(h) valmistada ette iga -aastased konsultatsioonid;   
(i) kaaluda küsimusi, mis on seotud lossimissadamate määramisega, sea lhulgas sellega, et pooled 
teataksid õigel ajal sellistest määramistest ja nendesse tehtud muudatustest;  
(j) koostada ajakava artikli FISH.4 [Kalavarude majandamine]  lõikes 3 osutatud meetmetest 
teatamiseks ning artikli FISH.5 [Load, vastavus ja täitmise taga mine] lõikes 1 osutatud laevade 
nimekirjade ja artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõikes 7 osutatud teate edastamiseks;  
(k) luua foorumi konsultatsioonideks vastavalt artikli FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed] lõikele 2 
ja artikli FISH.14 [Parandusmeetmed] lõik ele 4;  
(l) töötada välja suunised , et toetada artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] praktilist kohaldamist;  
(m) töötada välja mehhanism, mille abil saavad pooled vabatahtlikult üks kord igal aastal kanda 
üle püügivõimalusi, nagu on osutatud  artikli FISH.6 [Kalapüüg ivõimalused] lõikes 8 ; ja 
(n) kaaluda artiklite FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare 
vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] 
kohaldamist ja rakendamist.  
2. Kalanduse erikomitee võib vastu võta otsuseid (sealhulgas nende muudatusi) ja anda 
soovitusi järgmise kohta:  
(a) poolt vahel pärast artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] kohaseid konsultatsioone kokku lepitud 
registreerimisküsimused;  
(b) lõike 1 punktides b, c, e, f, g, i, j, l ja m os utatud küsimused;  
(c) artikli FISH.4 [Kalavarude majandamine] lõikes 2 osutatud varasemate rahvusvaheliste 
kohustuste loetelu muutmine;  
(d) käesoleva rubriigi kohast kalavarude säästvat majandamist käsitleva koostöö aspektid ja  
(e) artikli FISH.18 [Läbivaatamisklause l] kohase läbivaatamise üksikasjad.  
3.  Partnerlusnõukogul on õigus muuta lisasid FISH.1, FISH.2 ja FISH.3.  
Artikkel FISH.17. Lõpetamine  
1. Ilma et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] või OTH.10 [Teise osa kohaldamise 
lõpetamine] kohaldamist, võib k umbki pool käesoleva rubriigi kohaldamise igal ajal lõpetada, 
teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sel juhul kaotavad esimene rubriik 
 
283 
 [Kaubandus], teine rubriik [Lennundus], kolmas rubriik [Maanteetransport] ja käesolev rubriik 
[Kalandus] kehtivuse lõpetamisest teatamise kuupäevale järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
2.     Kui käesoleva rubriigi kohaldamine lõpetatakse vastavalt lõikele 1 või artiklitele FINPROV.8 
[Lõpetamine] või OTH.10 [Teise osa kohaldamise lõpetamine], jääva d kohustused, mille pooled on 
käesoleva rubriigi alusel võtnud rubriigi kohaldamise lõppemise ajal pooleli olevaks aastaks, kehtima 
kuni kõnealuse aasta lõpuni.   
3. Olenemata lõikest 1 võib teine rubriik [Lennundus] jääda jõusse, kui pooled lepivad kokku X I 
jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] asjakohaste osade 
integreerimises.  
4. Erandina lõigetest 1 –3 ja ilma, et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] ja OTH.10 
[Teise osa kohaldamise lõpetamine] kohaldamist:  
a) kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, jäävad artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, 
Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse 
lossimisest teatamise perioodid] ning muud käesoleva rubriigi sättest, k uivõrd need on seotud 
kõnealustes artiklites sätestatud korraga, kehtima seni, kuni:  
(i) emb -kumb pool lõpetab nende kohaldamise, esitades teisele poolele kirjaliku 
lõpetamisteate kolm aastat ette;  või 
(ii) varasemal juhul artikli OTH.9  [Geograafiline  kohaldamisala]  lõigete 3 –5 kehtivuse 
lõppemise kuupäevani;  
b) lõike 4 punkti a alapunkti i kohaldamisel võib teatada Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna 
või Mani saare ühe või mitme piirkonna suhtes kohaldamise lõpetamisest ning artiklid FISH.10 
[Juurdepä äs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 
[Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning muud käesoleva 
rubriigi sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, jäävad 
kehti ma nende territooriumide suhtes, mille kohta lõpetamisteadet ei ole esitatud; ja  
(c) lõike 4 punkti a alapunkti ii kohaldamisel, kui lepingu artikli OTH.9 [Geograafiline 
kohaldamisala] lõigete 3 –5 sätted kaotavad kehtivuse Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna 
või Mani saare ühe või mitme piirkonna (ent mitte kõikide piirkondade) suhtes, jäävad artiklid 
FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 
[Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] nin g muud käesoleva 
rubriigi sätted, kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, kehtima 
nende territooriumide suhtes, mille suhtes jäävad kehtima artikli OTH.9 [Geograafiline 
kohaldamisala] lõiked 3 –5. 
Artikkel FISH.18. Läbivaatamisklau sel 
1. Lisa FISH.4 [Vetele juurdepääsu protokoll] artiklis 1 osutatud korrigeerimisperioodi lõpust 
nelja aasta möödudes vaatavad pooled käesoleva rubriigi rakendamise partnerlusnõukogus ühiselt 
läbi, et otsustada, kas korda, sealhulgas seoses vetele juurdepää suga, saaks veelgi rohkem 
süstematiseerida ja tugevdada.  
2. Läbivaatamist võib pärast esimese läbivaatamise lõpuleviimist korrata iga nelja aasta järel.  
3. Pooled otsustavad kalanduse erikomitees eelnevalt läbivaatamise üksikasjad.  
 
284 
 4. Eelkõige võimaldab läbivaatamine seoses varasemate aastatega hinnata järgmist:  
(a) teineteise vetele juurdepääsu võimaldamine artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] alusel;  
(b) lisades FISH.1, FISH.2 ja FISH.3 esitatud lubatud kogupüügi osad;  
(c) iga-aastaste konsultatsioonide käigus artikl i FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõike 4 alusel 
tehtavate ülekandmiste ja artikli FISH.6 [Kalapüügivõimalused] lõike 8 alusel tehtavate mis 
tahes ülekandmiste arv ja maht;  
(d) iga-aastase lubatud kogupüügi kõikumine;  
(e) kas kumbi pool on järginud käesoleva rubriig i sätteid ja kas kummagi poole laevad on järginud 
eeskirju, mida kohaldatakse nende suhtes teise poole vetes olemise ajal;  
(f) käesoleva rubriigi alusel tehtava koostöö laad ja ulatus ning  
(g) kõik muud kalanduse erikomitees eelnevalt otsustatavad üksikasjad.  
Artikkel FISH.19. Seos muude lepingutega  
1. Kui lõikest 2 ei tulene teisiti, ei piira käesoleva rubriigi kohaldamine muude selliste kehtivate 
lepingute kohaldamist, mis käsitlevad ühe poole kalalaevade kalapüüki teise poole jurisdiktsiooni alla 
kuuluval alal.  
2. Käesoleva rubriigiga asendatakse ja vahetatakse välja kõik kehtivad lepingud ja kokkulepped, 
mis käsitlevad liidu kalalaevade kalapüüki oma territoriaalmerel, mis piirneb Guernsey sõltkonnaga, 
Jersey sõltkonnaga võiMani saarega, ning nende Ühendkuningriigi ka lalaevade kalapüüki 
liikmesriigiga piirneval territoriaalmerel, mis on registreeritud Guernsey sõltkonnas, Jersey 
sõltkonnas või Mani saarel. Kui partnerlusnõukogu on vastavalt artikli FISH.10 [Juurdepääs Guernsey 
sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] lõikele 3 teinud otsuse lõpetada lepingu 
kohaldamine Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare suhtes, siis asjaomaseid lepinguid 
või kokkuleppeid sellise otsusega hõlmatud territooriumi või territooriumide suhtes ei asendata ega 
vahetata  välja.  
KUUES RUBRIIK. MUUD SÄTTED  
Artikkel OTH.1. Mõisted  
Kui ei ole sätestatud teisiti, kasutatakse käesoleva lepingu teises osas, protokollis vastastikuse 
haldusabi kohta tolliküsimustes ning käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja 
maksupettuste  tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat 
vastastikust abi käsitlevas protokollis järgmisi mõisteid:  
(a) „põllumajandustoode“ – WTO põllumajanduslepingu 1.  lisas nimetatud toode;  
(b) „toll“ – 
(i) liidus Euroopa Komisjoni talituse d, kes vastutavad tolliküsimuste eest, või olenevalt 
olukorrast tolliasutused ja muud ametiasutused, kes vastutavad liikmesriikides 
tollialaste õigusaktide kohaldamise ja täitmise tagamise eest, ning  
 
285 
 (ii) Ühendkuningriigis Ühendkuningriigi maksu - ja tolliamet (Her Majesty’s Revenue and 
Customs) ja muud tolliküsimuste eest vastutavad ametiasutused;  
(c) „tollimaks“ – mis tahes maks või lõiv, mis on kehtestatud kaupade impordile või sellega 
seoses, välja arvatud:  
(i) lõiv, mis on samaväärne teise osa esimese rubriigi I jaotise artikli GOODS.4 [Võrdne 
kohtlemine siseriiklikul maksustamisel ja reguleerimisel] kohaselt kehtestatud siseriikliku 
maksuga;  
(ii) dumpinguvastane, erikaitse -, tasakaalustav või kaitsetollimaks, mida kohaldatakse 
kooskõlas GATT 1994ga, dumpinguvastase lepinguga; põllumajanduslepinguga, 
subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepinguga või kaitsemeetmete lepinguga, või
  
(iii) tasu või muu lõiv, mis on kehtestatud impordile või seoses importiga ja mille suurus 
on piiratud osutatud teenuste ligikaudse maksumusega;  
(d) „ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (Statistical Papers, 
Series M, nr 77, Depa rtment of International Economic and Social Affairs, Statistical Office of 
the United Nations, New York, 1991);  
(e)  „olemasolev“ – käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval kehtiv;  
(f) „poole kaubad“ – omamaised tooted GATT 1994 tähenduses, sealhulgas selle poole 
päritolustaatusega kaubad;  
(g) „harmoneeritud süsteem“ või „HS“ – kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud 
süsteem, sealhulgas kõik selle õiguslikud märkused ja muudatused, mille on välja töötanud 
Maailma Tolliorganisatsioon;  
(h) „rubriik“ – harmoneeritud s üsteemi klassifitseerimisnumbri neli esimest kohta;  
(i) „juriidiline isik” – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt kas kasumi saamiseks või muuks 
otstarbeks asutatud või muul viisil korraldatud ning kas era - või riigi omandis olev juriidiline 
isik, sealhulg as äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, ühe osanikuga äriühing või 
ühistu;  
(j) „meede“ – poole meede kas seaduse, määruse, eeskirja, menetluse, otsuse, haldustoimingu, 
nõude või tava kujul või muul kujul71; 
(k) „poole meetmed“ – meetmed, mille on vastu võtnud või kehtima jätnud:  
(i) keskvalitsus, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või nende tasandite 
ametiasutused ja  
(ii) valitsusvälised asutused keskvalitsuse, piirkondliku või kohaliku omavalitsuse või 
nende tasandite ametiasutuste delegeeritud volitusi k asutades;  
                                                            
71  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et mõiste „meede“ hõlmab ka tegevusetust;  
 
286 
 „poole meetmed“ – meetmed, mille on vastu võtnud või kehtima jätnud alapunktides  i ja ii 
loetletud üksused, kes juhivad või kontrollivad otseselt või kaudselt teiste üksuste tegevust 
seoses nende meetmetega või annavad nendega seoses korraldusi;  
(l) „poole füüsiline isik“72 –  
(i) Euroopa Liidu puhul ELi liikmesriigi kodanik vastavalt liikmesriigi õigusele73 ning  
(ii) Ühendkuningriigi puhul Briti kodanik;  
(m) „isik“ – füüsiline või juriidiline isik;  
(n) „sanitaar - või fütosanitaarmeede“ – WTO sanitaar - ja fütosanitaar meetmete lepingu A  lisa 
punktis  1 osutatud meede;  
(o) „kolmas riik“ – riik või territoorium, mis ei kuulu käesoleva lepingu territoriaalsesse 
kohaldamisalasse;  
(p) „rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsioon“ – rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini 
konventsioon, mis sõlmiti 23.  mail 1969 Viinis, ja  
(q) „WTO“ – Maailma Kaubandusorganisatsioon.  
Artikkel OTH.2. WTO lepingud  
Käesolevas lepingus viidatakse WTO lepi ngutele järgmiselt:  
(a) „põllumajandusleping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv põllumajandusleping;  
(b) „dumpinguvastane leping“ – 1994.  aasta üldise tolli - ja kaubanduskokkuleppe VI  artikli 
rakendamise leping;  
(c) „GATS“ – WTO asutamislepingu 1B lisas sisaldu v teenustekaubanduse üldleping;  
(d) „GATT  1994“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 1994.  aasta üldine tolli - ja 
kaubanduskokkulepe;  
(e) „riigihangete leping“ – WTO asutamislepingu 4.  lisas sisalduv riigihankeleping74; 
(f) „kaitsemeetmete leping“ – WTO asutamislepi ngu 1A lisas sisalduv kaitsemeetmete leping;  
(g) „subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas sisalduv 
subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete leping;  
                                                            
72  Mõiste ei hõlma artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 3 osutatud territooriumil 
elavaid füüsilisi isikuid.  
73  Mõiste „füüsiline isik“ hõlmab ka füüsilisi isikuid, kelle alaline elukoht on Läti Vabariik, kuid kes ei ole  
Läti Vabariigi ega ühegi muu riigi kodanikud, kuid kellel on Läti Vabariigi õigusnormide alusel õigus saada 
mittekodaniku pass.  
74 Suurema selguse huvides käsitatakse riigihangete lepinguna sellist riigihangete lepingut, mida on muudetud 
riigihangete lepin gu muutmise protokolliga, mis sõlmiti 30. märtsil 2012 Genfis.  
 
287 
 (h) „sanitaar - ja fütosanitaarmeetmete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas si salduv sanitaar - 
ja fütosanitaarmeetmete rakendamise leping;  
(i) „tehniliste kaubandustõkete leping“ – WTO asutamislepingu 1A lisas esitatud tehniliste 
kaubandustõkete leping;  
(j) „intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping“ – WTO asutamislepingu 1C  lisas 
sisalduv intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping ja  
(k) „WTO asutamisleping“ – 15. aprillil 1994 sõlmitud Marrakechi leping, millega asutati Maailma 
Kaubandusorganisatsioon.  
Artikkel OTH.3. Vabakaubanduspiirkonna loomine  
Käesolevaga loovad pooled vabakaubanduspiirkonna kooskõlas GATT  1994 XXIV artikliga ja GATSi 
artikliga V.  
Artikkel OTH.4. Seos WTO asutamislepinguga  
Pooled kinnitavad oma õigusi ja kohustusi üksteise suhtes, mis tulenevad WTO asutamislepingust ja 
muudest lepingutest, mille osalised nad on.  
 
Ühtki käesoleva lepingu sätet ei tõlgendata nii, nagu nõuaks see kummaltki poolelt tegutsemist viisil, 
mis on va stuolus tema WTO asutamislepingust tulenevate kohustustega.  
Artikkel OTH.4a. WTO menetluspraktika   
Käesoleva osa sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel võetakse arvesse asjakohaseid tõlgendusi, mis 
sisalduvad WTO vaidluste lahendamise organi poolt vastu võe tud WTO vaekogude ja 
apellatsioonikogu aruannetes ning vaidluste lahendamise käsitusleppe kohastes vahekohtuotsustes.  
Artikkel OTH.5. Kohustuste täitmine  
Kumbki pool võtab vastu kõik üld - või erimeetmed, mis on vajalikud käesolevast osast tulenevate 
kohust uste täitmiseks, sealhulgas meetmed, mida on vaja selleks, et tagada nende kohustuste 
täitmine keskvalitsuse, piirkondlike või kohalike omavalitsuste ja nende tasandite ametiasutuste, 
samuti valitsusväliste organisatsioonide poolt neile delegeeritud volitu ste kasutamisel.  
Artikkel OTH.7. Viited õigusnormidele ja muudele lepingutele  
1. Kui ei ole sätestatud teisiti, siis loetakse, et kui käesolevas osas viidatakse poole 
õigusnormidele, hõlmavad need õigusnormid ka nende muudatusi.  
 
2. Kui ei ole sätestatud teisiti, siis loetakse, et kui käesolevas osas viidatakse rahvusvahelistele 
lepingutele või kui rahvusvahelised lepingud inkorporeeritakse täielikult või osaliselt käesolevasse 
ossa, hõlmavad need ka kõnealuste lepingute muudatusi või neile järgnevaid lepi nguid, mis 
jõustuvad mõlema poole suhtes käesoleva lepingu allkirjastamise kuupäeval või pärast seda. Kui 
kõnealuste lepingute muudatuste või edasiste lepingute tulemusena tekib küsimusi seoses käesoleva 
osa sätete rakendamise või kohaldamisega, võivad poo led vajaduse korral emma -kumma poole 
taotluse alusel teineteisega konsulteerida, et leida küsimusele vastastikku rahuldav lahendus.  
 
288 
 Artikkel OTH.8. Partnerlusnõukogu ülesanded seoses teise osaga  
Partnerlusnõukogu võib:  
 
(a) võtta vastu otsuseid, millega muudetakse:  
(i) teise osa [Päritolureeglid] esimese rubriigi I jaotise teist peatükki ja selle lisasid 
kooskõlas artikliga ORIG.31 [Käesoleva peatüki ja selle lisade muutmine];  
(ii) lisades TBT -[XX] ja TBT -[ZZ] sätestatud korda kooskõlas artikli TBT.9 [Koostöö 
turu järelevalve ning toiduks mittekasutatavate toodete ohutuse ja nõuetele vastavuse 
valdkonnas] lõikega 8;  
(iii) A ja B liidet kooskõlas lisa TBT -5 [VEINIKAUBANDUS] artikli 2 [Tootemääratlused, 
veinivalmistustavad ja -protsessid] lõikega 3;  
(iv) C liidet kooskõlas lisa TBT-5 [VEINIKAUBANDUS] artikli 3 [Poolte territooriumil impordi 
sertifitseerimisnõuded] lõikega 3;  
(v) A, B, C ja D liidet kooskõlas lisa TBT -4 [MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED] 
artikliga 1 [Eesmärk ja kohaldamisala];  
(vi) 1.–3. liidet kooskõlas lisa TBT -2 [RAVIMID] artiklitega 1 [Mõisted] ja 2 [Kohaldamisala];  
(vii) volitatud ettevõtjaid käsitlevat lisa, protokolli vastastikuse haldusabi kohta 
tolliküsimustes, käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste 
tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõ uete sissenõudmisel antavat 
vastastikust abi käsitlevat protokolli ning artikli CUSTMS.16 [Ajutine import] lõike 2 
kohast kaupade loetelu kooskõlas artikliga CUSTMS.21 [Muudatused];  
(viii) lisa PPROC -1 B jao asjakohast alajagu kooskõlas artikliga PPROC.18 [LISA P PROC -1 B 
jao muutmine];  
(ix) lisasid ENER -1 [ENERGIAKASUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD], ENER -2 
[ENERGIA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] ja ENER -3 [KOLMANDATE ISIKUTE 
JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU 
SUHTES] kooskõlas artikl iga ENER.31 [Tulemuslik rakendamine ja muudatused];  
(x) 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli LPFS.3.2 [Kohaldamisala ja erandid] lõiget 4 
kooskõlas kõnealuse lõikega, artikli LPFS.3.3 [Avalikku majandushuvi pakkuvad 
teenused] lõike 2 kolmandat lauset k ooskõlas kõnealuse lõike neljanda lausega, artikli 
LPFS.3.3 [Avalikku majandushuvi pakkuvad teenused] lõiget 3 kooskõlas kõnealuse 
lõikega, artiklit LPFS.3.5 [Keelatud subsiidiumid ja tingimustega seotud subsiidiumid] 
kooskõlas kõnealuse artikli lõikega 1 ja artiklit LPFS.3.11 [Sissenõudmine] kooskõlas 
kõnealuse artikli lõikega 7;  
(xi) artikleid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare 
vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] 
ja muid vii enda rubriigi [Kalandus] sätteid kooskõlas artikli FISH.10 [Juurdepääs 
Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] lõikega 4;  
 
289 
 (xii) lisasid FISH.1, FISH.2 ja FISH.3 kooskõlas artikli FISH.16 [Kalanduse erikomitee] lõikega 
3; 
(xiii) muid sätteid, protokol le, liiteid või lisasid, mille puhul sellise otsuse tegemise võimalus 
on käesoleva lepingu teises osas sõnaselgelt ette nähtud;  
(b) võtta vastu otsuseid käesoleva lepingu teise osa sätete tõlgendamise kohta.  
Artikkel OTH.9. Geograafiline kohaldamisala  
1.  Käesoleva lepingu sätteid, mis käsitlevad kaupade tariifset kohtlemist, sealhulgas 
päritolureegleid ja kõnealuse kohtlemise ajutist peatamist, kohaldatakse liidu puhul ka nende liidu 
tolliterritooriumi (nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu  määruse (EL) 
nr 952/201375 artiklis  4 nende piirkondade suhtes, mis ei ole hõlmatud seitsmenda osa [Lõppsätted] 
artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] punktiga  a.  
2.  Ilma et see piiraks artikli FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõigete 2 , 3 ja 4 
kohaldamist, kohaldatakse käesolevast osast tulenevaid poolte õigusi ja kohustusi ka poolte 
territoriaalmerest väljaspool asuvate merealade, kaasa arvatud nende merealade all asuva 
merepõhja ja merealuse pinnase suhtes, mille üle pool teostab suve räänseid õigusi või mis on poole 
jurisdiktsiooni all vastavalt rahvusvahelisele õigusele, sealhulgas vastavalt 10. detsembril 1982. 
aastal Montego Bays koostatud ÜRO mereõiguse konventsioonile, ning rahvusvahelise õigusega 
kooskõlas olevatele siseriiklikel e õigusnormidele76. 
3.   Kui lõikes 4 sisalduvatest eranditest ei tulene teisiti, kohaldatakse Ühendkuningriigi puhul 
artikli  FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide suhtes ka IV 
jaotise [Kaubavahetus] 1. peatükki [Võrdne kohtlemine ja kaupade turulepääs], 2. peatükki 
[Päritolureeglid] ja 5. peatükki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] ning kõnealuste peatükkide 
protokolle ja lisasid. Sel eesmärgil loetakse artikli  FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 
osutatud territooriume Ühendkuningriigi tolliterritooriumi osaks. Artikli FINPROV.1 [Territoriaalne 
kohaldamisala] lõikes 2 osutatud territooriumide tolliasutused vastutavad kõnealuste peatükkide 
ning nende peatükkide protokollide ja lisade kohaldamise ja rakendami se eest oma territooriumil. 
Kõnealustes sätetes sisalduvaid viiteid „tolliasutusele“ loetakse vastavalt. Kõnealuste peatükkide 
ning nende protokollide ja lisade alusel esitatud taotlusi ja edastatud teavet haldab Ühendkuningriigi 
tolliasutus.  
4.  Teise osa  esimese rubriigi IV jaotise [Kaubavahetus] 5. peatüki [Tolli ja kaubanduse 
lihtsustamine] artiklit CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad], LISA CUSTMS -1 [Volitatud ettevõtjad] ning 
käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning ma ksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevat protokolli ei 
kohaldata Jersey sõltkonna ega Guernsey sõltkonna suhtes.  
5.  Ühendkuningriigi puhul kohaldatakse artikli  FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] lõike s 
2 osutatud territooriumide suhtes ka teise osa esimese rubriigi IV jaotise [Kaubavahetus] 3. peatükki 
                                                            
75 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoober 2013. aasta määrus  (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse 
liidu tolliseadustik (uuesti sõnastatud) (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).  
76 Suurema selguse huvides olgu märgitud, et Euroopa Liidu puhul tähendavad poolte territoriaalmerest 
väljaspool asuvad merealad Euroopa Liidu liikmesriikide vastavaid alasid.  
 
 
290 
 [Sanitaar - ja fütosanitaarküsimused] ja 4. peatükki [Tehnilised kaubandustõkked] ning kõnealuste 
peatükkide lisasid. Artikli FINPROV.1 l[Territoriaalne kohaldamisala] lõikes 2 osutatud 
territooriumide ametiasutused vastutavad kõnealuste peatükkide ja nende peatükkide lisade 
kohaldamise ja rakendamise eest oma territooriumil ning asjakohaseid viiteid loetakse vastavalt. 
Kõnealuste peatükkide ning nende lis ade alusel esitatud taotlusi ja edastatud teavet haldavad 
Ühendkuningriigi ametiasutused.  
6.  Ilma et see piiraks artiklite FINPROV.8 [Lõpetamine] ja OTH.10 [Teise osa kohaldamise 
lõpetamine] kohaldamist ning kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, jääva d käesoleva artikli lõiked 
3–5 kehtima kuni varasemani järgmistest:  
(a) teisele poolele kirjaliku lõpetamisteate esitamisele järgneva kolmeaastase ajavahemiku 
lõppemine või  
(b) kuupäev, mil kaotavad kehtivuse artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey  
sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse lossimisest 
teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, kuivõrd need on 
seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga.  
7.  Lõike 6 punkti a kohald amisel võib lõpetamisteate esitada Guernsey sõltkonna, Jersey 
sõltkonna või Mani saare ühe või mitme piirkonna kohta ning käesoleva artikli lõikeid 3 –5 jäävad 
kehtima nende territooriumide suhtes, mille kohta lõpetamisteadet ei ole esitatud.  
8. Lõike 6 pun kti b kohaldamisel, kui Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna või Mani saare ühe 
või mitme piirkonna (ent mitte kõikide piirkondade) suhtes kaotavad kehtivuse artiklid FISH.10 
[Juurdepääs Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11  [Kalandustoodete 
impordist ja otse lossimisest teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, 
kuivõrd need on seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga, jäävad käesoleva artikli lõiked 3 –5 
kehtima nendel territooriumidel, m ille suhtes jäävad kehtima artiklid FISH.10 [Juurdepääs Guernsey 
sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare vetele] ja FISH.11 [Kalandustoodete impordist ja otse 
lossimisest teatamise perioodid] ning kõik muud viienda rubriigi [Kalandus] sätted, kuivõrd nee d on 
seotud kõnealustes artiklites sätestatud korraga.  
Artikkel OTH.10. Teise osa kohaldamise lõpetamine  
Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool igal ajal lõpetada 
käesoleva osa kohaldamise, teatades sellest kirjali kult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sellisel juhul 
kaotab käesolev osa kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval. Käesoleva 
artikli alusel ei lõpetata neljanda rubriigi [Sotsiaalkindlustuse koordineerimine ja lühiajalised viisad] 
ega pr otokolli sotsiaalkindlustuse koordineerimise kohta kohaldamist.  
  
 
291 
 KOLMAS OSA. ÕIGUSKAITSE - JA ÕIGUSALANE KOOSTÖÖ KRIMINAALASJADES  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  
Artikkel LAW.GEN.1. Eesmärk  
1. Käesoleva osa eesmärk on näha ette ühelt poolt liikmesriikide ja liidu institu tsioonide, 
organite ja asutuste ning teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel õiguskaitse - ja õigusalane koostöö, mis 
on seotud kuritegude ennetamise, uurimise ja avastamise ja nende eest süüdistuse esitamisega ning 
rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimise ga ja selle vastu võitlemisega.  
2. Käesolevat osa kohaldatakse ainult sellise õiguskaitse - ja õigusalase koostöö suhtes, mida 
tehakse kriminaalasjades üksnes ühelt poolt Ühendkuningriigi ning teiselt poolt liidu ja liikmesriikide 
vahel. Seda ei kohaldata oluk ordade suhtes, mis tekivad liikmesriikide vahel või liikmesriikide ning 
liidu institutsioonide, organite ja asutuste vahel, samuti mitte selliste ametiasutuste tegevuse 
suhtes, kes vastutavad riigi julgeoleku eest kõnealuses valdkonnas tegutsedes.  
Artikkel  LAW.GEN.2. Mõisted  
Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „kolmas riik“ – muu riik kui riik;  
(b) „isikuandmete eriliigid“ – isikuandmed, millest ilmneb rassiline või etniline päritolu, poliitilised 
vaated, usulised või filosoofilised veendumused või a metiühingusse kuulumine, geneetilised 
andmed, füüsilise isiku kordumatuks tuvastamiseks töödeldavad biomeetrilised andmed, 
terviseandmed või andmed füüsilise isiku seksuaalelu ja seksuaalse sättumuse kohta;  
(c) „geneetilised andmed“ – kõik füüsilise isiku päritud või omandatud geneetiliste omadustega 
seotud isikuandmed, mis annavad ainulaadset teavet selle füüsilise isiku füsioloogia ja tervise 
kohta ning tulenevad eelkõige asjaomase füüsilise isiku bioloogilise proovi analüüsist;  
(d) „biomeetrilised andmed“ – konkreetse tehnilise töötlemise abil isiku füüsiliste, füsioloogiliste 
ja käitumuslike omaduste kohta saadavad isikuandmed, mis võimaldavad seda füüsilist isikut 
kordumatult tuvastada või kinnitavad selle füüsilise isiku tuvastamist, näiteks näokujutis ja 
daktüloskoopilised andmed;  
(e) „töötlemine“ – isikuandmete või nende kogumitega tehtav automatiseeritud või 
automatiseerimata toiming või toimingute kogum, näiteks kogumine, dokumenteerimine, 
korrastamine, struktureerimine, säilitamine, kohandamine ja muutmine , päringute tegemine, 
lugemine, kasutamine, edastamise, levitamise või muul moel kättesaadavaks tegemise teel 
avalikustamine, ühitamine või ühendamine, piiramine, kustutamine või hävitamine;  
(f) „isikuandmetega seotud rikkumine“ – turvanõuete rikkumine, mis põ hjustab edastatavate, 
säilitatud või muul viisil töödeldavate isikuandmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise, 
kaotsimineku, muutmise või loata avaldamise või neile juurdepääsu;  
(g) „andmete kogum“ – korrastatud kogum isikuandmeid, millele pääseb juurde t eatavate 
kriteeriumide põhjal, olenemata sellest, kas asjaomane andmete kogum on funktsionaalsel või 
geograafilisel põhimõttel tsentraliseeritud, detsentraliseeritud või hajutatud;  
 
292 
 (h) „õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee“ – sellenimeline komitee, mi s on loodud 
artikliga INST.2 [Komiteed].  
Artikkel LAW.GEN.3. Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse  
1. Käesoleva osaga ettenähtud koostöö põhineb poolte ja liikmesriikide pikaajalisel austusel 
demokraatia, õigusriigi põhimõtte ning põhiõiguste ja -vabaduste kait se vastu, sealhulgas nagu on 
sätestatud inimõiguste ülddeklaratsioonis ja Euroopa inimõiguste konventsioonis, ning kõnealuse 
konventsiooni kohaste õiguste ja vabaduste siseriikliku teostamise tähtsaks pidamisel.  
2. Ühegi käesoleva osa sättega ei muudeta kohus tust austada põhiõigusi ja õiguspõhimõtteid, 
mis tulenevad eelkõige Euroopa inimõiguste konventsioonist ning liidu ja selle liikmesriikide puhul 
Euroopa Liidu põhiõiguste hartast.  
Artikkel LAW.GEN.4. Isikuandmete kaitse  
8. Käesoleva osaga ettenähtud koostöö p õhineb poolte pikaajalisel kindlal tahtel tagada 
isikuandmete kõrgetasemeline kaitse.  
9. Sellise kõrgetasemelise kaitse võimaldamiseks tagavad pooled, et käesoleva osa alusel 
töödeldavate isikuandmete suhtes võetakse poolte vastavate andmekaitsekordade kohase lt 
tulemuslikke kaitsemeetmeid, sealhulgas järgmisi:  
(a) isikuandmeid töödeldakse õiguspäraselt ja õiglaselt, järgides võimalikult väheste andmete 
kogumise, eesmärgi piiritlemise, õigsuse ning säilitamise piiramise põhimõtet;  
(b) isikuandmete eriliike on lubatud t öödelda ainult vajalikus ulatuses ja tingimusel, et võetakse 
asjakohaseid töötlemise konkreetsetele riskidele kohandatud kaitsemeetmeid;  
(c) asjakohaste tehniliste ja korralduslike meetmete kaudu on tagatud töötlemise riskile kohane 
turvalisuse tase, eelkõige mis puudutab isikuandmete eriliikide töötlemist;  
(d) andmesubjektidele on antud andmetele juurdepääsu saamiseks ning nende parandamise ja 
kustutamise nõudmiseks kohtulikult kaitstavad õigused, mille suhtes kehtivad võimalikud 
õigusega ettenähtud piirangud, mis  on demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja 
proportsionaalsed meetmed, et kaitsta avalike huvidega seotud olulisi eesmärke;  
(e) kui toimub andmetega seotud rikkumine, millega kaasneb füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi 
ähvardav oht, teatatakse sellest põhjend amatu viivituseta pädevale järelevalveasutusele; kui 
selle rikkumise tõttu tekib tõenäoliselt suur oht füüsiliste isikute õigustele ja vabadustele, 
teavitatakse ka andmesubjekte, kohaldades võimalikke õigusega ettenähtud piiranguid, mis on 
demokraatlikus ü hiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed meetmed, et kaitsta avalike 
huvidega seotud olulisi eesmärke;  
(f) edasisaatmine kolmandasse riiki on lubatud vaid kooskõlas edasisaatmiseks asjakohaste 
tingimuste ja kaitsemeetmetega, mis tagavad, et kaitsetaset ei kahj ustata;  
(g) sõltumatud ametiasutused tagavad andmekaitsemeetmete järgimise järelevalve ning selliste 
meetmete täitmise tagamise; ning  
(h) andmesubjektidele on antud kohtulikult kaitstavad õigused saada tõhusat halduslikku või 
kohtulikku õiguskaitset juhul, kui and mekaitsemeetmeteid on rikutud.  
 
293 
 10. Ühelt poolt Ühendkuningriik ja teiselt poolt liit ka mis tahes oma liikmesriigi nimel teavitavad 
õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteed järelevalveasutustest, kes vastutavad käesoleva osa 
alusel tehtava koostöö suhtes  kohaldatavate andmekaitse -eeskirjade rakendamise järelevalve ja 
nende järgimise tagamise eest. Järelevalveasutused teevad käesoleva osa järgimise tagamiseks 
koostööd.  
11. Käesoleva osa sätteid isikuandmete kaitse kohta kohaldatakse isikuandmete täielikult või  
osaliselt automatiseeritud töötlemise suhtes ning selliste isikuandmete automatiseerimata 
töötlemise suhtes, mis on kantud või mida kavatsetakse kanda andmete kogumisse.  
12. Käesolev artikkel ei piira käesolevas osas sisalduvate, isikuandmete töötlemisega seo tud 
erisätete kohaldamist.  
Artikkel LAW.GEN.5. Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse alusel kehtivates 
samalaadsetes meetmetes  
1. Käesolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui liikmesriik lõpetab selliste liidu õiguse sätete 
kohaldamise, mis on seotud õiguskaitse - ja õigusalase koostööga kriminaalasjades ning on 
samalaadsed käesoleva osa mis tahes asjakohaste sätetega, või lõpetab sellistest sätetest tulenevate 
õiguste kasutamise.  
2. Ühendkuningriik võib teavitada liitu kirjaliku lt oma kavatsusest lõpetada käesoleva osa 
asjakohaste sätete kohaldamine asjaomase liikmesriigi suhtes.  
3. Lõike  2 alusel esitatud teade jõustub selles täpsustatud kuupäeval, mis ei ole varasem kui 
kuupäev, mil asjaomane liikmesriik lõpetab lõikes 1 osutatud liidu õigusnormide kohaldamise või 
nendest tulenevate õiguste kasutamise.  
4. Kui Ühendkuningriik teatab käesoleva artikli alusel oma kavatsusest lõpetada käesoleva osa 
asjakohaste sätete kohaldamine, kohtub õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee, et ot sustada 
meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva osa alusel sisse seatud ja kõnealusest 
lõpetamisest mõjutatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et seoses 
kõigi isikuandmetega, mis on saadud käesoleva osa asjak ohaste sätete kohase koostöö kaudu enne 
nende sätete kohaldamise lõpetamist, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis 
kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.  
5. Liit teavitab Ühendkuningriiki kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu kuu päevast, mil 
asjaomane liikmesriik jätkab osalemist asjaomaste liidu õiguse sätete kohaldamises või neist 
tulenevate õiguste kasutamist. Käesoleva osa asjakohaseid sätteid hakatakse uuesti kohaldama 
kõnealusel kuupäeval või kui hiljem, siis selle kuu esime sel päeval, mis järgneb päevale, mil teade 
esitati.  
6. Et hõlbustada käesoleva artikli kohaldamist, teavitab liit Ühendkuningriiki juhul, kui 
liikmesriik lõpetab selliste liidu õiguse sätete kohaldamise, mis on seotud õiguskaitse - ja õigusalase 
koostööga krim inaalasjades ning on samalaadsed käesoleva osa asjakohaste sätetega, või lõpetab 
sellistest sätetest tulenevate õiguste kasutamise.  
II JAOTIS. DNA, SÕRM EJÄLGEDE JA SÕIDUKIT E REGISTREERIMISANDM ETE VAHETAMINE  
 
294 
 Artikkel LAW.PRUM.5. Eesmärk  
Käesoleva jaotise e esmärk on seada sisse ühelt poolt Ühendkuningriigi ja teiselt poolt liikmesriikide 
pädevate õiguskaitseasutuste vaheline vastastikune koostöö, et edastada automatiseeritult DNA -
profiile, daktüloskoopilisi andmeid ja teatavaid siseriiklikke sõidukite regist reerimisandmeid.  
Artikkel LAW.PRUM.6. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „pädev õiguskaitseasutus“ – siseriiklik politsei -, tolli - või muu asutus, mis on siseriikliku 
õigusega volitatud avastama, ennetama ja uurima süütegusid või ku ritegelikku tegevust ning 
kasutama sellise tegevuse suhtes oma volitusi ja võtma sunnimeetmeid; asutused, organid ja 
muud üksused, kes tegelevad eelkõige riikliku julgeoleku küsimustega, ei ole käesoleva jaotise 
kohaldamisel pädevad õiguskaitseasutused;  
(b) „otsing“ ja „võrdlemine“ artiklite LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], 
LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide automatiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 
[Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] ja LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] 
tähenduses – protseduurid, millega tehakse kindlaks, kas esineb kokkulangevus ühe riigi 
edastatud DNA -andmete või daktüloskoopiliste andmete ning ühe või mitme teise riigi või 
kõigi teiste riikide andmebaasides salvestatud DNA -andmete või daktüloskoopiliste andmete 
vahel ; 
(c) „automatiseeritud otsing“ artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete 
automatiseeritud otsing] tähenduses – võrgupõhine juurdepääs päringute tegemiseks ühe või 
mitme teise riigi või kõigi teiste riikide andmebaasides;  
(d) „DNA mittekodeeriv osa“ – kromosoomipiirkonnad, mis ei ole geneetiliselt väljendunud, st mis 
teadaolevalt ei taga organismi mis tahes funktsionaalseid omadusi;  
(e) „DNA -profiil“ – täht- või numberkood, mis tähistab inimese DNA analüüsitud proovi 
mittekodeeriva osa identifitseerimistunnu seid, st DNA eri piirkondade (lookuste) konkreetset 
molekulaarstruktuuri;  
(f) „DNA -viiteandmed“ – DNA -profiil ja viitenumber; DNA -viiteandmed hõlmavad üksnes DNA -
profiile, mis on saadud DNA mittekodeerivast osast, ja viitenumbrit; DNA -viiteandmed ei 
sisalda andmeid, mis võimaldavad andmesubjekti otseselt kindlaks teha; DNA -viiteandmed, 
mida ei ole omistatud ühelegi füüsilisele isikule (identifitseerimata DNA -profiilid), peavad 
olema sellisena äratuntavad;  
(g) „DNA -viiteprofiil“ – identifitseeritud isiku DNA -profi il; 
(h) „identifitseerimata DNA -profiil“ – kuritegude uurimise käigus kogutud jälgedelt saadud DNA -
profiil, mis kuulub seni identifitseerimata isikule;  
(i) „märkus“ – riigi märge, mis on tehtud DNA -profiili kohta tema siseriiklikus andmebaasis ja mis 
näitab, et se lle DNA -profiili puhul on juba esinenud kokkulangevus teise riigi sooritatud 
otsingul või võrdlemisel;  
 
295 
 (j) „daktüloskoopilised andmed“ – sõrmejäljed, latentsed sõrmejäljed, peopesajäljed ja latentsed 
peopesajäljed ning nende mallid (kodeeritud eritunnused), ku i neid salvestatakse ja 
käideldakse automatiseeritud andmebaasis;  
(k) „daktüloskoopilised viiteandmed“ – daktüloskoopilised andmed ja viitenumber; 
daktüloskoopilised viiteandmed ei sisalda andmeid, mis võimaldavad andmesubjekti otseselt 
kindlaks teha; daktülos koopilised viiteandmed, mida ei ole omistatud ühelegi füüsilisele isikule 
(identifitseerimata daktüloskoopilised andmed), peavad olema sellisena äratuntavad;  
(l) „sõidukite registreerimisandmed“ – LISA LAW -1 3. peatükis kindlaks määratud andmekogum;  
(m) „üksikjuh tum“ artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] lõike  1 teise lause, 
artikli LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] lõike  1 teise lause 
ja artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsi ng] lõike  1 
tähenduses – üksainus uurimis - või süüdistustoimik; kui selline toimik sisaldab mitut DNA -
profiili, daktüloskoopiliste andmete ühikut või sõidukite registreerimisandmete ühikut, võib 
need edastada koos ühe taotlusena;  
(n) „laboritoimingud“ – labor is võetavad meetmed esemetel jälgede leidmiseks ja taastamiseks 
ning DNA -profiile ja daktüloskoopilisi andmeid käsitlevate kohtuekspertiisi -tõendite 
väljatöötamiseks, analüüsimiseks ja tõlgendamiseks, et esitada eksperdiarvamusi või vahetada 
kohtuekspertii si-tõendeid;  
(o) „laboritoimingute tulemused“ – mis tahes analüütilised väljundid ja nendega otseselt seotud 
tõlgendused;  
(p) „kohtuekspertiisi teenuse pakkuja“ – avaliku või erasektori organisatsioon, kes teeb pädevate 
õiguskaitse - või õigusasutuste taotlusel laboritoiminguid;  
(q) „siseriiklik akrediteerimisasutus“ – riigi ainus asutus, kes teeb akrediteerimist riigilt saadud 
volituste alusel.  
Artikkel LAW.PRUM.7. Siseriiklike DNA -registrite loomine  
1. Riigid avavad kuritegude uurimiseks siseriiklikud DNA -registrid ja  haldavad neid.  
2. Käesoleva jaotise rakendamisel tagavad riigid, et lõikes  1 osutatud siseriiklikest DNA -
registritest on kättesaadavad DNA -viiteandmed.  
3. Riigid deklareerivad siseriiklikud DNA -registrid, mille suhtes kohaldatakse artikleid 
LAW.PRUM.7 [Siseriik like DNA -registrite loomine] kuni LAW.PRUM.10 [Rakumaterjali kogumine ja 
DNA -profiilide edastamine] ning artikleid LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], LAW.PRUM.14 
[Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine] ja LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed], ning  
artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] lõikes  1 osutatud automatiseeritud 
otsingu tingimused.  
Artikkel LAW.PRUM.8. DNA -profiilide automatiseeritud otsing  
1. Kuritegude uurimiseks annavad riigid teiste riikide riiklikele kontaktpunktidel e, millele on 
osutatud artiklis LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], juurdepääsu oma DNA -registrites 
olevatele DNA -viiteandmetele koos õigusega teha DNA -profiile võrreldes automatiseeritud 
 
296 
 otsinguid. Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtumite korral ja k ooskõlas taotluse esitanud riigi 
õigusega.  
2. Kui automatiseeritud otsingust selgub, et edastatud DNA -profiil langeb kokku DNA -
profiilidega, mis on sisestatud taotluse saanud riigi registrisse, milles otsingut tehakse, saadab 
taotluse saanud riik taotluse esi tanud riigi riiklikule kontaktpunktile automaatselt DNA -viiteandmed, 
millega kokkulangevus leiti. Kui kokkulangevust ei leita, teatatakse sellest automaatselt.  
Artikkel LAW.PRUM.9. DNA -profiilide automatiseeritud võrdlemine  
1. Kuritegude uurimiseks võrdlevad riigid kooskõlas asjaomaste riikide vahel kokku lepitud 
praktilise tegevuskorraga oma riiklike kontaktpunktide kaudu oma identifitseerimata DNA -profiilide 
DNA -profiile kõigi DNA -profiilidega, mis on saadud teiste siseriiklike DNA -registrite viiteandmetest.  
DNA -profiilid edastatakse ja neid võrreldakse automatiseeritult. Identifitseerimata DNA -profiilid 
edastatakse võrdlemiseks üksnes juhul, kui see on taotluse esitanud riigi õigusega ette nähtud.  
2. Kui riik leiab lõikes  1 osutatud võrdlemise tulemusel, et tei se riigi esitatud DNA -profiilid 
langevad kokku mõnega tema DNA -registris sisalduvatest DNA -profiilidest, edastab ta viivitamata 
selle teise riigi riiklikule kontaktpunktile DNA -viiteandmed, millega kokkulangevus leiti.  
Artikkel LAW.PRUM.10. Rakumaterjali k ogumine ja DNA -profiilide edastamine  
Kui käimasoleva uurimise või kriminaalmenetluse käigus ei ole taotluse saanud riigi territooriumil 
viibiva konkreetse isiku DNA -profiil kättesaadav, osutab taotluse saanud riik õigusabi, kogudes sellelt 
isikult rakumate rjali ja uurides seda ning edastades saadud DNA -profiili taotluse esitanud riigile, kui  
(a) taotluse esitanud riik esitab eesmärgi, milleks see on vajalik;  
(b) taotluse esitanud riik esitab uurimisloa või -tõendi, mille on välja andnud pädev asutus 
siseriikliku õiguse kohaselt ning millest nähtub, et rakumaterjali kogumise ja uurimise nõuded 
oleksid täidetud, kui asjaomane isik viibiks taotluse esitanud riigi territooriumil, ning  
(c) taotluse saanud riigi õigusaktide kohaselt on rakumaterjali kogumise ja uurimise nin g saadud 
DNA -profiili edastamise nõuded täidetud.  
Artikkel LAW.PRUM.11. Daktüloskoopilised andmed  
Käesoleva jaotise rakendamisel tagavad riigid, et kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks loodud 
siseriikliku sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi regi strist on kättesaadavad 
daktüloskoopilised viiteandmed.  
Artikkel LAW.PRUM.12. Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing  
1. Kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks annavad riigid teiste riikide riiklikele 
kontaktpunktidele, millele on osutatud artiklis LAW.PRUM.13 [Riiklikud kontaktpunktid], 
juurdepääsu sel eesmärgil loodud sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemides olevatele 
viiteandmetele koos õigusega teha daktüloskoopilisi andmeid võrreldes automatiseeritud otsinguid. 
Otsinguid võib teha ainult üksikjuhtumite korral ja kooskõlas taotluse esitanud riigi õigusega.  
2. Daktüloskoopiliste andmete kokkulangevuse viiteandmetega, mis on taotluse saanud riigi 
valduses, teeb kindlaks taotluse esitanud riigi riiklik kontaktpunkt kindla kokkulangevuse 
tuvastami seks vajalike automaatselt edastatud viiteandmete alusel.  
 
297 
 Artikkel LAW.PRUM.13. Riiklikud kontaktpunktid  
1. Artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide 
automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopilist e andmete automatiseeritud 
otsing] kohaseks andmete edastamiseks määravad riigid riiklikud kontaktpunktid.  
2. Liikmesriikide puhul käsitatakse käesoleva jaotise kohaldamisel riiklike kontaktpunktidena 
riiklikke kontaktpunkte, mis on määratud samasuguseks and mevahetuseks liidu piires.  
3. Riiklike kontaktpunktide volitusi reguleeritakse kohaldatava siseriikliku õigusega.  
Artikkel LAW.PRUM.14. Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine  
Kui artiklis LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide 
automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud 
otsing] osutatud protseduuri tulemusena tehakse kindlaks DNA -profiilide võ i daktüloskoopiliste 
andmete kokkulangevus, kohaldatakse täiendavate kättesaadavate isikuandmete ja muu 
viiteandmetega seotud teabe edastamise suhtes taotluse saanud riigi õigust, sealhulgas õigusabi 
osutamise eeskirju, ilma et see piiraks artikli LAW.PRUM .17 [Rakendusmeetmed] lõike  1 
kohaldamist.  
Artikkel LAW.PRUM.15. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing  
1. Kuritegude ennetamiseks ja uurimiseks ning muude taotluse esitanud riigi kohtute või 
prokuröri pädevusse kuuluvate süütegude käsitlemi seks ning avaliku julgeoleku tagamiseks annavad 
riigid teiste riikide riiklikele kontaktpunktidele, millele on osutatud lõikes  2, juurdepääsu järgmistele 
siseriiklikele sõidukite registreerimisandmetele koos õigusega teha üksikjuhtumite korral 
automatiseer itud otsinguid:  
(a) omanike või kasutajatega seotud andmete ning  
(b) sõidukitega seotud andmete kohta.  
2. Otsinguid võib lõike  1 alusel teha ainult täieliku šassiinumbri või täieliku 
registreerimisnumbriga ja kooskõlas taotluse esitanud riigi õigusega.  
3. Lõikes  1 osutatud andmete edastamiseks määravad riigid teistest riikidest sissetulevate 
taotluste jaoks riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volitusi reguleeritakse kohaldatava 
siseriikliku õigusega.  
Artikkel LAW.PRUM.16. Laboritoiminguid tegevate k ohtuekspertiisi teenuse pakkujate 
akrediteerimine  
1. Iga riik tagab, et tema siseriiklik akrediteerimisasutus on laboritoiminguid tegevad 
kohtuekspertiisi teenuse pakkujad akrediteerinud standardi EN ISO/IEC 17025 nõuetele vastavana.  
2. Iga riik tagab, et tema ametiasutused, kes vastutavad kuritegude ennetamise, avastamise ja 
uurimise eest, tunnustavad teistes liikmesriikides laboritoiminguid tegevate akrediteeritud 
kohtuekspertiisi teenuse pakkujate tulemusi sama usaldusväärsetena kui standardi EN ISO/IEC 17025  
alusel akrediteeritud siseriiklike laboritoiminguid tegevate kohtuekspertiisi teenuse pakkujate 
tulemusi.  
 
298 
 3. Ühendkuningriigi pädevad õiguskaitseasutused ei tee otsinguid ega automatiseeritud 
võrdlusi vastavalt artiklitele LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automati seeritud otsing], LAW.PRUM.9 
[DNA -profiilide automatiseeritud võrdlemine] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete 
automatiseeritud otsing] enne, kui Ühendkuningriik on rakendanud käesoleva artikli lõikes  1 
osutatud meetmed ja neid kohaldanud.  
4. Lõiked  1 ja 2 ei mõjuta siseriiklikke õigusnorme tõendite kohtuliku hindamise kohta.  
5. Ühendkuningriik edastab käesoleva artikli sätete rakendamiseks ja kohaldamiseks vastu 
võetud peamiste sätete teksti õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele.  
Artikkel LAW.PR UM.17. Rakendusmeetmed  
1. Käesoleva jaotise kohaldamiseks teevad riigid kõik andmekategooriad teiste riikide 
pädevatele õiguskaitseasutustele otsinguteks ja võrdlemiseks kättesaadavaks samadel tingimustel, 
nagu need on otsinguteks ja võrdlemiseks kättesaadava d siseriiklikele pädevatele 
õiguskaitseasutustele. Riigid edastavad käesoleva jaotise kohaldamisel teiste riikide pädevatele 
õiguskaitseasutustele täiendavaid kättesaadavaid isikuandmeid ja muud viiteandmetega seotud 
teavet, nagu on osutatud artiklis LAW.P RUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe 
edastamine], samadel tingimustel, nagu selliseid andmeid ja sellist teavet edastatakse siseriiklikele 
asutustele.  
2. Artiklites LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -
profiilide autom atiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete 
automatiseeritud otsing] ja LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud 
otsing] osutatud protseduuride rakendamise tehnilised spetsifikatsioonid ja menetlusnõuded on 
sätesta tud LISAS LAW -1. 
3. Liikmesriikide poolt nõukogu otsuste 2008/615/JSK77 ja 2008/616/JSK78 kohaselt tehtud 
avaldusi kohaldatakse ka nende suhetes Ühendkuningriigiga.  
Artikkel LAW.PRUM.18. Eelhindamine  
1. Et kontrollida, kas Ühendkuningriik on täitnud artiklis LAW .PRUM.17 [Rakendusmeetmed] ja 
LISAS LAW -1 sätestatud tingimused, tehakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigile 
vastuvõetavaid tingimusi ja korda järgides, LISAGA LAW -1 nõutud ulatuses hindamiskülastus ja 
katseline kasutamine. Igal juhul tehakse kat seline kasutamine andmete otsingute kohta artikli 
LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing] alusel.  
2. Lähtudes üldisest hindamisaruandest, mis on koostatud hindamiskülastuse ja vajaduse korral 
katselise kasutamise kohta, millele on osutatud lõikes  1, määrab liit kindlaks kuupäeva või 
kuupäevad, millest alates liikmesriigid võivad edastada käesoleva jaotise kohaselt Ühendkuningriigile 
isikuandmeid.  
                                                            
77  Nõukogu 23.  juuni 2008.  aasta otsus  2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige  
seoses terrorismi - ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (ELT  L 210, 6.8.2008, lk  1). 
78  Nõukogu 23.  juuni 2008.  aasta otsus  2008/616/JSK, millega rakendatakse otsust  2008/615/JSK 
piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi - ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega 
(ELT  L 210, 6.8.2008, lk  12). 
 
299 
 3. Kuni lõikes  1 osutatud hindamise tulemuste selgumiseni võivad liikmesriigid alates k äesoleva 
lepingu jõustumise kuupäevast edastada Ühendkuningriigile isikuandmeid, millele on osutatud 
artiklites LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide 
automatiseeritud võrdlemine], LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste an dmete automatiseeritud otsing] 
ning LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe edastamine] kuni kuupäeva või 
kuupäevadeni, mille liit on määranud kindlaks vastavalt käesoleva artikli lõikele  2, kuid mitte kauem 
kui üheksa kuud pärast käesoleva lepi ngu jõustumist. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee 
võib seda perioodi ühe korra pikendada kuni üheksa kuu võrra.  
Artikkel LAW.PRUM.19. Kohaldamise peatamine ja lõppemine  
1. Juhul kui liit peab vajalikuks käesolevat jaotist muuta, sest sellega regu leeritava valdkonnaga 
seotud liidu õigust on oluliselt muudetud või seda muudetakse oluliselt, võib ta sellest teavitada 
Ühendkuningriiki, et leppida kokku käesoleva lepingu ametlikus muutmises  seoses käesoleva 
jaotisega. Pärast sellist teavitamist peavad pooled konsultatsioone.  
2. Kui pooled ei ole üheksa kuu jooksul pärast kõnealust teavitamist saavutanud kokkulepet 
käesoleva jaotise muutmise kohta , võib liit otsustada peatada käesoleva jaotise või selle mis tahes 
sätete kohaldamise kuni üheksaks kuuks.  Enne  selle ajavahemiku lõppu võivad pooled leppida kokku 
peatamise pikendamises kuni üheksa kuu pikkuseks lisaajavahemikuks. Kui pooled ei ole 
peatamisperioodi lõpuks saavutanud kokkulepet käesoleva jaotise muutmise kohta, lõppeb 
käesoleva peatüki peatatud sät ete kohaldamine selle kuu esimesel päeval, mis järgneb 
peatamisperioodi lõpule, välja arvatud juhul, kui liit teavitab Ühendkuningriiki, et ta ei taotle enam 
käesoleva jaotise muutmist.  Sellisel juhul hakatakse käesoleva jaotise peatatud sätteid taas 
kohal dama.  
3. Kui mõne käesoleva jaotise sätte kohaldamine peatatakse käesoleva artikli alusel, kohtub 
õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee, et otsustada sammude üle, mis on vajalikud tagamaks, 
et käesoleva jaotise alusel sisse seatud ja peatamisest mõjut atud koostöö lõpetatakse asjakohasel 
viisil. Igal juhul tagavad pooled, et seoses kõigi isikuandmetega, mis on saadud käesoleva jaotise 
kohase koostöö kaudu enne, kui on ajutiselt lõpetatud peatamisest mõjutatud sätete kohaldamine, 
säilitatakse pärast peat amise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete 
edastamisel.  
III JAOTIS. BRONEERI NGUINFO EDASTAMINE J A TÖÖTLEMINE  
Artikkel LAW.PNR.18. Kohaldamisala  
1. Käesolevas jaotises on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale  
asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille 
kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning 
kehtestatud sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed.  
2. Käesolevat ja otist kohaldatakse selliste lennuettevõtjate suhtes, kes korraldavad reisilende 
liidu ja Ühendkuningriigi vahel.  
3. Käesolevat jaotist kohaldatakse ka selliste lennuettevõtjate suhtes, kes on registreeritud 
liidus või säilitavad seal andmeid ning korraldavad Ühendkuningriiki suunduvaid või sealt väljuvaid 
reisilende.  
4. Käesoleva jaotisega nähakse samuti ette broneeringuinfoga seotud õiguskaitse - ja 
õigusalane koostöö kriminaalasjades Ühendkuningriigi ja liidu vahel.  
 
300 
 Artikkel LAW.PNR.19. Mõisted  
Käesolevas jaotis es kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „lennuettevõtja“ – lennutranspordiettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba või 
samaväärne luba, mis lubab tal korraldada reisijate õhuvedu Ühendkuningriigi ja liidu vahel;  
(b) „broneeringuinfo“ – iga reisija reisiinfo, mis  sisaldab teavet, mis võimaldab broneeringut 
tegevatel ja osalevatel lennuettevõtjatel töödelda ja kontrollida iga reisi puhul isiku enda poolt 
või tema eest tehtud broneeringut, olenemata sellest, kas see info sisaldub 
broneerimissüsteemides, lennule regi streerimise süsteemides või samade funktsioonidega 
samaväärsetes süsteemides; käesoleva jaotise tähenduses koosneb broneeringuinfo eelkõige 
LISAS LAW -2 sätestatud elementidest;  
(c) „Ühendkuningriigi pädev asutus“ – käesoleva lepingu alusel broneeringuinfo vast uvõtmise ja 
töötlemise eest vastutav Ühendkuningriigi asutus; kui Ühendkuningriigil on mitu pädevat 
asutust, tagab ta reisijaid käsitlevate andmete ühtse liidese, mis võimaldab lennuettevõtjatel 
edastada broneeringuinfot ühte andmete edastamisel kasutatava sse sisestuspunkti, ning 
määrab ühtse kontaktpunkti artikli LAW.PNR.22 [Politsei - ja õigusalane koostöö] alusel 
taotluste vastuvõtmiseks ja esitamiseks;  
(d) „broneeringuinfo üksused“ – liikmesriikide loodud või määratud üksused, kes vastutavad 
broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise eest;  
(e) „terrorism“ – LISAS LAW -7 loetletud süütegu;  
(f) „raske kuritegu“ – süütegu, mis on Ühendriigi siseriikliku õiguse kohaselt karistatav 
vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on 
vähemal t kolm aastat.  
Artikkel LAW.PNR.20. Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid  
1. Ühendkuningriik tagab, et käesoleva jaotise kohaselt saadud broneeringuinfot töödeldakse 
üksnes terrorismi või raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks või nende eest  
süüdistuse esitamiseks ning broneeringuinfo töötlemise jälgimiseks vastavalt käesolevas lepingus 
sätestatud tingimustele.  
2.  Erandjuhtudel võib Ühendkuningriigi pädev asutus töödelda broneeringuinfot siis, kui see 
on vajalik füüsilise isiku eluliste huvide kaitsmiseks, näiteks kui esineb  
(a) surma - või raske kehavigastuse oht või  
(b) märkimisväärne oht rahvatervisele, eelkõige oht, mis vastab rahvusvaheliselt tunnustatud 
standarditele.  
3. Ühendkuningriigi pädev asutus võib broneeringuinfot töödelda ka üksikjuhtumite ka upa, kui 
asjaomase broneeringuinfo avaldamist nõuab Ühendkuningriigi kohus või halduskohus menetluses, 
mis on otseselt seotud mõne lõikes  1 osutatud  eesmärgiga.  
 
301 
 Artikkel LAW.PNR.21. Broneeringuinfo edastamise tagamine  
1. Liit tagab, et lennuettevõtjaid ei tak istata edastamast broneeringuinfot Ühendkuningriigi 
pädevale asutusele vastavalt käesolevale jaotisele.  
2. Liit tagab, et lennuettevõtjad võivad edastada broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädevale 
asutusele volitatud esindajate kaudu, kes tegutsevad käesoleva  jaotise kohaselt lennuettevõtja nimel 
ja vastutusel.  
3. Ühendkuningriik ei nõua lennuettevõtjalt broneeringuinfo selliste elementide esitamist, 
mida lennuettevõtja ei ole broneerimiseks kogunud või säilitanud.  
4. Ühendkuningriik kustutab talle lennuettevõtja po olt käesoleva jaotise kohaselt edastatud 
andmed pärast nende kättesaamist, kui seda andmeelementi ei ole loetletud LISAS LAW -2. 
Artikkel LAW.PNR.22. Politsei - ja õigusalane koostöö  
1. Ühendkuningriigi pädev asutus jagab Europoliga või Eurojustiga nende vastavate volituste 
piires või liikmesriikide broneeringuinfo üksustega võimalikult kiiresti kogu asjakohast, 
broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket 
kuritegu ennetada, avastada, uurida või se lle eest süüdistust esitada.  
2. Kui Europol või Eurojust oma vastavate volituste piires või liikmesriigi broneeringuinfo üksus 
on esitanud sellekohase taotluse, jagab Ühendkuningriigi pädev asutus broneeringuinfot, 
broneeringuinfo töötlemise tulemusi või bron eeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et 
konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest 
süüdistust esitada.  
3. Liikmesriikide broneeringuinfo üksused jagavad Ühendkuningriigi pädeva asutusega 
võim alikult kiiresti kogu asjakohast, broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete 
juhtumite korral terrorismi või rasket kuritegu ennetada, avastada, uurida või selle eest süüdistust 
esitada.  
4. Kui Ühendkuningriigi pädev asutus on esitanud s ellekohase taotluse, jagavad liikmesriikide 
broneeringuinfo üksused broneeringuinfot, broneeringuinfo töötlemise tulemusi või 
broneeringuinfot sisaldavat analüütilist teavet, et konkreetsete juhtumite korral terrorismi või rasket 
kuritegu ennetada, avastad a, uurida või selle eest süüdistust esitada.  
5. Pooled tagavad, et lõigetes 1 –4 osutatud teavet jagatakse vastavalt õiguskaitset või teabe 
jagamist käsitlevatele lepingutele ja kokkulepetele Ühendkuningriigi ja Europoli, Eurojusti või 
asjaomase liikmesriigi v ahel. Käesoleva artikli kohane teabevahetus Europoliga toimub Europoli 
kaudu teabe vahetamiseks loodud turvalise sideliini kaudu.  
6. Ühendkuningriigi pädev asutus ja liikmesriikide broneeringuinfo üksused tagavad, et lõigete 
1–4 alusel jagatakse ainult võimal ikult vähe vajalikku broneeringuinfot.  
Artikkel LAW.PNR.23. Diskrimineerimiskeeld  
Ühendkuningriik tagab, et broneeringuinfo töötlemise suhtes kohaldatavaid kaitsemeetmeid 
kohaldatakse kõigi füüsiliste isikute suhtes võrdsetel alustel ja ilma ebaseadusliku 
diskrimineerimiseta.  
 
302 
 Artikkel LAW.PNR.24. Isikuandmete eriliikide kasutamine  
Isikuandmete eriliikide igasugune töötlemine on käesoleva jaotise alusel keelatud. Kui 
Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastatud broneeringuinfo sisaldab isikuandmete eriliike , 
kustutab Ühendkuningriigi pädev asutus sellised andmed.  
Artikkel LAW.PNR.25. Andmete turvalisus ja terviklus  
1. Ühendkuningriik rakendab regulatiivseid, menetluslikke või tehnilisi meetmeid, et kaitsta 
broneeringuinfot juhusliku, ebaseadusliku või loata juu rdepääsu, töötlemise või kaotsimineku eest.  
2. Ühendkuningriik tagab nõuetele vastavuse kontrollimise ning andmete kaitse, turvalisuse, 
konfidentsiaalsuse ja tervikluse. Sellega seoses teeb Ühendkuningriik järgmist:  
(a) kohaldab broneeringuinfo suhtes krüpteerimi se, volitamise ja dokumenteerimise korda;  
(b) annab broneeringuinfole juurdepääsu vaid selleks volitatud ametnikele;  
(c) säilitab broneeringuinfot turvalises füüsilises keskkonnas, mida kaitstakse 
juurdepääsukontrollidega, ning  
(d) loob mehhanismi, millega tagatakse, et broneeringuinfo päringud tehakse kooskõlas artikliga 
LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid].  
3. Kui füüsilise isiku broneeringuinfole pääsetakse loata juurde või seda avaldatakse loata, 
võtab Ühendkuningriik meetmeid, et teavitada asjaomast füüs ilist isikut, vähendada kahju tekkimise 
ohtu ja rakendada parandusmeetmeid.  
4. Ühendkuningriigi pädev asutus teavitab õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteed 
viivitamata igast olulisest broneeringuinfole juhusliku, ebaseadusliku või loata juurdepääsu v õi selle 
info juhusliku, ebaseadusliku või loata töötlemise või kaotsimineku intsidendist.  
5. Ühendkuningriik tagab, et andmete turvalisuse rikkumise korral, eelkõige kui see põhjustab 
andmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või nende juhusliku kaotsim ineku, muutmise, loata 
avaldamise või neile loata juurdepääsu või nende mis tahes ebaseadusliku töötlemise, kohaldatakse 
tõhusaid ja hoiatavaid parandusmeetmeid, mis võivad hõlmata karistusi.  
Artikkel LAW.PNR.26. Läbipaistvus ja reisijate teavitamine  
1. Ühend kuningriigi pädev asutus teeb oma veebisaidil kättesaadavaks järgmise teabe:  
(a) broneeringuinfo kogumist lubavate õigusaktide loetelu;  
(b) broneeringuinfo kogumise eesmärgid;  
(c) broneeringuinfo kaitsmise viis;  
(d) broneeringuinfo lubatava avaldamise viis ja ulatus;  
(e) teave, mis käsitleb juurdepääsu saamise, paranduste tegemise, märkuste lisamise ja 
õiguskaitse saamise õigust, ning  
(f) kontaktteave järelepärimiste tegemiseks.  
 
303 
 2. Pooled teevad koostööd huvitatud kolmandate isikutega, näiteks lennundus - ja lennureiside 
sektoriga , et muuta broneerimise ajal läbipaistvamaks see, mis eesmärgil broneeringuinfot 
kogutakse, töödeldakse ja kasutatakse ning see, kuidas taotleda juurdepääsu broneeringuinfole, 
broneeringuinfo parandamist ja õiguskaitset. Lennuettevõtjad annavad reisijatele  selget ja sisulist 
teavet broneeringuinfo edastamise kohta käesoleva jaotise alusel, sealhulgas üksikasjad saava 
asutuse ja edastamiseesmärgi kohta ning õiguse kohta taotleda broneeringuinfot saanud asutuselt 
juurdepääsu reisija isikuandmetele ja nende pa randamist.  
3. Kui artikli LAW.PNR.28  [Broneeringuinfo säilitamine] kohaselt säilitatud broneeringuinfot on 
kasutatud vastavalt artiklis LAW.PNR.29  [Broneeringuinfo kasutamise tingimused] sätestatud 
tingimustele või see on avaldatud artikli LAW.PNR.31 [ Avaldam ine Ühendkuningriigis]  või artikli 
LAW.PNR.32  [Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki] kohaselt, teavitab Ühendkuningriik 
asjaomaseid reisijaid sellest kirjalikult , individuaalselt ja mõistliku aja jooksul siis, kui selline 
teavitamine ei saa enam kahjusta da asjaomaste ametiasutuste uurimisi, ja niivõrd, kuivõrd reisijate 
asjakohased kontaktandmed on kättesaadavad või neid on mõistlikke jõupingutusi rakendades 
võimalik leida. Teavitus sisaldab teavet selle kohta, kuidas asjaomane isik saab taotleda haldusli kku 
või kohtulikku õiguskaitset.  
Artikkel LAW.PNR.27. Broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine  
1. Ühendkuningriigi pädev asutus tagab, et broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine 
põhineb mittediskrimineerivatel, konkreetsetel ja usaldusväärsetel varem k ehtestatud mudelitel ja 
kriteeriumidel, mis võimaldavad tal  
(a) teha kindlaks füüsilised isikuid, keda võib põhjendatult kahtlustada seotuses terrorismi või 
raske kuriteoga või selles osalemises, või  
(b) erandlikel asjaoludel kaitsta füüsilise isiku elulisi huve, nagu on sätestatud artikli LAW.PNR.20  
[Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid ] lõikes  2. 
2. Ühendkuningriigi pädev asutus tagab, et andmebaasid, millega broneeringuinfot 
võrreldakse, on usaldusväärsed, ajakohased ja piirduvad andmebaasidega, mida ta kasutab seo ses 
artiklis LAW.PNR.20  [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid ] sätestatud eesmärkidega.  
3. Ühendkuningriik ei tee füüsilist isikut olulisel määral kahjulikult mõjutavat otsust üksnes 
broneeringuinfo automatiseeritud töötlemise põhjal.  
Artikkel LAW.PNR.28. Bro neeringuinfo säilitamine  
1. Ühendkuningriik ei säilita broneeringuinfot kauem kui viis aastat alates broneeringuinfo 
saamise kuupäevast.  
2. Hiljemalt kuus kuud pärast lõikes  1 osutatud broneeringuinfo edastamist muudetakse kogu 
broneeringuinfo anonüümseks, varj ates järgmised andmeelemendid, mille abil saab otseselt kindlaks 
teha reisija, keda broneeringuinfo käsitleb:  
(a) nimed, sealhulgas broneeringuinfos sisalduvad teiste reisijate nimed ja koos reisivate reisijate 
arv; 
(b) reisija aadressid, telefoninumbrid ja elektr oonilised kontaktandmed, reisijale lennu 
broneeringu teinud isikud, isikud, kelle kaudu on võimalik lennureisijaga ühendust võtta, ning 
isikud, keda tuleb hädaolukorras teavitada;  
 
304 
 (c) kogu kättesaadav teave maksete ja arvete kohta niivõrd, kuivõrd see sisaldab  andmeid, mille 
abil saab füüsilise isiku kindlaks teha;  
(d) püsikliendi staatust käsitlev teave;  
(e) muu lisateave (OSI), teave eriteenuse kohta (SSI) ja teave eriteenuse taotluse kohta (SSR) 
niivõrd, kuivõrd see teave sisaldab andmeid, mille abil saab füüsilise isiku kindlaks teha, ning  
(f) reisijaid käsitleva eelteabe (API) andmed, mis on kogutud.  
3. Ühendkuningriigi pädev asutus võib broneeringuinfo nähtavaks teha üksnes siis, kui on vaja 
teha uurimisi artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätesta tud eesmärkidel. 
Selline nähtavaks tehtud broneeringuinfo on juurdepääsetav ainult piiratud arvule selleks volitatud 
ametnikele.  
4. Olenemata lõikest  1 kustutab Ühendkuningriik reisijate broneeringuinfo pärast nende riigist 
lahkumist, välja arvatud juhul, kui riskihindamine osutab sellise broneeringuinfo säilitamise 
vajadusele. Selle vajaduse kindlaksmääramiseks määrab Ühendkuningriik kindlaks objektiivsed 
tõendid, mille põhjal võib järeldada, et teatavad reisijad kujutavad endast ohtu terrorismi ja raskete  
kuritegude vastase võitluse kontekstis.  
5. Lõike  4 kohaldamisel tuleks lahkumise kuupäevaks pidada asjaomase reisija 
Ühendkuningriigis seadusliku viibimise maksimaalse perioodi viimast päeva, välja arvatud juhul, kui 
teave täpse lahkumiskuupäeva kohta on kät tesaadav.  
6. Käesoleva artikli kohaselt säilitatavate andmete kasutamise suhtes kohaldatakse artiklis 
LAW.PNR.29  [Broneeringuinfo kasutamise tingimused ] sätestatud tingimusi.  
7. Ühendkuningriigi sõltumatu haldusasutus hindab igal aastal lähenemisviisi, mida 
Ühen dkuningriigi pädev asutus kasutab seoses vajadusega säilitada broneeringuinfot vastavalt 
lõikele  4. 
8. Olenemata lõigetest  1, 2 ja  4 võib Ühendkuningriik säilitada broneeringuinfot, mida on vaja 
konkreetse meetme, läbivaatamise, uurimise, täitemeetme, kohtume netluse, süüdistuse esitamise 
või karistuste täitmisele pööramise jaoks kuni nende lõpuleviimiseni.  
9. Ühendkuningriik kustutab broneeringuinfo pärast selle säilitamisaja lõppu.  
10. Lõiget  11 kohaldatakse juhul, kui ilmnevad erilised asjaolud, mis takistavad Ühen dkuningriigil 
teha tehnilisi kohandusi, mis on vajalikud, et muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid, mida 
Ühendkuningriik kasutas siis, kui tema suhtes kohaldati liidu õigust, süsteemideks, mis võimaldaksid 
broneeringuinfot lõike  4 kohaselt kustutada.  
11. Ühendkuningriik võib teha lõikest  4 ajutise erandi üleminekuperioodiks, mille kestus on ette 
nähtud lõikega 13, kuni Ühendkuningriik on tehnilised kohandused võimalikult kiiresti rakendanud. 
Üleminekuperioodil takistab Ühendkuningriigi pädev asutus lõike  4 kohaselt kustutamisele kuuluva 
broneeringuinfo kasutamist, kohaldades selle broneeringuinfo suhtes järgmisi täiendavaid 
kaitsemeetmeid:  
(a) broneeringuinfo on juurdepääsetav ainult piiratud arvule volitatud ametnikele ja üksnes juhul, 
kui on vaja teha kindlak s, kas broneeringuinfo tuleks lõike  4 kohaselt kustutada;  
 
305 
 (b) broneeringuinfo kasutamise taotlus lükatakse tagasi juhtudel, mil see info tuleb lõike  4 
kohaselt kustutada, ning sellele infole ei anta edasist juurdepääsu, kui käesoleva lõike 
punktis  d osutatud d okumentidest nähtub, et varasem kasutamistaotlus on tagasi lükatud;  
(c) broneeringuinfo kustutamine tagatakse kõiki jõupingutusi tehes võimalikult kiiresti, võttes 
arvesse lõikes  10 osutatud erilisi asjaolusid; ning  
(d) järgmine teave dokumenteeritakse vastavalt a rtiklile LAW.PNR.30 [Broneeringuinfo töötlemise 
registreerimine ja dokumenteerimine] ning dokumendid tehakse kättesaadavaks käesoleva 
artikli lõikes  7 osutatud sõltumatule haldusasutusele:  
(i) broneeringuinfo kasutamise taotlused;  
(ii) kuupäev ja kellaaeg, mil toim us juurdepääs broneeringuinfole, et hinnata selle info 
kustutamise vajadust;  
(iii) asjaolu, et broneeringuinfo kasutamise taotlus on lükatud tagasi põhjusel, et 
broneeringuinfo tulnuks lõike  4 alusel kustutada, sealhulgas tagasilükkamise kuupäev 
ja kellaaeg, nin g 
(iv) broneeringuinfo kooskõlas käesoleva lõike punktiga  c kustutamise kuupäev ja 
kellaaeg.  
12. Ühendkuningriik esitab õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele üheksa kuud pärast 
käesoleva lepingu jõustumist ja uuesti aasta hiljem juhul, kui üleminekuperioo di pikendatakse aasta 
võrra, järgmised dokumendid:  
(a) käesoleva artikli lõikes  7 osutatud sõltumatu haldusasutuse aruanne, mis sisaldab artikli 
LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaitse] lõikes  3 osutatud Ühendkuningriigi järelevalveasutuse 
arvamust selle kohta, kas käe soleva artikli lõikega  11 ettenähtud kaitsemeetmeid on 
tulemuslikult kohaldatud; ning  
(b) Ühendkuningriigi hinnang selle kohta, kas käesoleva artikli lõikes  10 osutatud erilised asjaolud 
püsivad, koos kirjeldusega jõupingutuste kohta, mis on tehtud, et muuta Ühendkuningriigi 
broneeringuinfo töötlemise süsteemid süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot 
käesoleva artikli lõike  4 kohaselt kustutada.  
13. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee kohtub ühe aasta jooksul pärast käesoleva 
lepingu jõustumist, et arutada lõike  12 alusel esitatud aruannet ja hinnangut. Kui lõikes  10 osutatud 
erilised asjaolud püsivad, pikendab partnerlusnõukogu lõikes  11 osutatud üleminekuperioodi ühe 
aasta võrra. Partnerlusnõukogu pikendab üleminekuperioodi veel ühe viimase aast a võrra samadel 
tingimustel ja sama menetlust järgides nagu esimese pikendamise puhul, kui on lisaks tehtud 
märkimisväärseid edusamme, kuigi Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteeme ei ole 
veel olnud võimalik muuta süsteemideks, mis võimaldaksi d broneeringuinfot lõike  4 kohaselt 
kustutada.  
14. Kui Ühendkuningriik leiab, et partnerlusnõukogu keeldumine kummastki pikendamisest ei 
olnud põhjendatud, võib ta ühekuulise etteteatamisega peatada käesoleva jaotise kohaldamise.  
15. Lõigete 10 –14 kohaldamine lõpe b kolme aasta möödumisel pärast käesoleva lepingu 
jõustumise kuupäeva.  
 
306 
 Artikkel LAW.PNR.29. Broneeringuinfo kasutamise tingimused  
1. Ühendkuningriigi pädev asutus võib kasutada artikli LAW.PNR.28 [ Broneeringuinfo 
säilitamine] kohaselt säilitatud broneeringuin fot muul eesmärgil kui turva - ja piirikontrolliks, 
sealhulgas avaldamiseks artiklite LAW.PNR.31  [Avaldamine Ühendkuningriigis]  ja LAW.PNR.32  
[Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki] alusel vaid juhul, kui objektiivselt põhjendatud uued 
asjaolud osutavad se llele, et ühe või mitme reisija broneeringuinfo võib aidata tulemuslikult 
saavutada artiklis LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärke.  
2. Broneeringuinfo kasutamist Ühendkuningriigi pädeva asutuse poolt kooskõlas lõikega  1 
hindab eelnevalt Ühendkuningriigi kohus või sõltumatu haldusasutus Ühendkuningriigi pädeva 
asutuse põhjendatud taotluse alusel ja kuritegevuse ennetamise, avastamise või selle eest 
süüdistuse esitamise menetluste siseriikliku õigusraamistiku piires, välja arvatud  
(a) nõuetekohaselt põhjendatud kiireloomulistel juhtudel või  
(b) juhul, kui kasutamine on vajalik selleks, et kontrollida broneeringuinfo automatiseeritud 
töötlemise aluseks olevate enne kindlaks määratud mudelite ja kriteeriumide usaldusväärsust 
ja ajakohasust v õi määrata kindlaks sellise töötlemise uued mudelid ja kriteeriumid.  
Artikkel LAW.PNR.30. Broneeringuinfo töötlemise registreerimine ja dokumenteerimine  
Ühendkuningriigi pädev asutus registreerib ja dokumenteerib kogu broneeringuinfo töötlemise. Ta 
kasutab  sellist registreerimist või dokumenteerimist üksnes selleks, et:  
(a) teha sisekontrolli ja kontrollida andmetöötluse õiguspärasust;  
(b) tagada nõuetekohane andmeterviklus;  
(c) tagada andmete töötlemise turvalisus; ning  
(d) tagada järelevalve.  
Artikkel LAW.PNR.31. Avaldam ine Ühendkuningriigis  
1. Ühendkuningriigi pädev asutus ei avalda broneeringuinfot teistele ametiasutustele, välja 
arvatud juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:  
(a) broneeringuinfo avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud artiklis 
LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega;  
(b) broneeringuinfo avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;  
(c) broneeringuinfo avaldamine on konkreetsetel asjaoludel vajalik artiklis LAW.PNR.20 
[Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkide täitmiseks;  
(d) avaldatakse üksnes võimalikult vähe vajalikku broneeringuinfot;  
(e) ametiasutus, kellega broneeringuinfot jagatakse, tagab käesolevas jaotises kirjeldatud 
kaitsemeetmetele vastava kaitsetaseme ning  
 
307 
 (f) ametiasutus, kellega broneer inguinfot jagatakse, ei avalda seda ühelegi teisele üksusele, välja 
arvatud juhul, kui avaldamiseks on andnud loa Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt 
käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.  
2. Käesoleva jaotise alusel saadud broneeringuinfot sisaldava analüütilise teabe edastamisel 
kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmeid.  
Artikkel LAW.PNR.32. Avaldamine väljapoole Ühendkuningriiki  
1. Ühendkuningriik tagab, et Ühendkuningriigi pädev asutus ei avalda broneeringuinfot 
kolmandate riikide ame tiasutustele, välja arvatud juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:  
(a) broneeringuinfo avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud artiklis 
LAW.PNR.20 [Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega;  
(b) broneeringuinf o avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;  
(c) broneeringuinfo avaldatakse üksnes juhul, kui see on vajalik artiklis LAW.PNR.20 
[Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidel;  
(d) avaldatakse üksnes võimalikult vähe vajalikku broneeringuinfot; ning  
(e) kolmas riik, kellele broneeringuinfo avaldatakse, on sõlminud liiduga lepingu, millega nähakse 
ette käesoleva lepinguga võrreldav isikuandmete kaitse, või tema suhtes kohaldatakse 
Euroopa Komisjoni otsust, mis on vastu võetud liidu õiguse alusel ja mille k ohaselt see kolmas 
riik tagab andmekaitse piisava taseme liidu õiguse tähenduses.  
2. Erandina lõike  1 punktist  e võib Ühendkuningriigi pädev asutus edastada broneeringuinfot 
kolmandale riigile, kui  
(a) selle asutuse juhi või temalt konkreetse volituse saanud kõrg ema ametniku hinnangul on 
broneeringuinfot vaja avaldada, et hoida ära ja uurida avalikku julgeolekut ähvardavat tõsist ja 
vahetut ohtu või kaitsta füüsilise isiku elulisi huve, ning  
(b) kui kolmas riik annab vastavalt kokkuleppele, lepingule või muul viisil k irjaliku kinnituse, et 
asjaomast teavet kaitstakse kooskõlas kaitsemeetmetega, mida kohaldatakse liidust saadud 
broneeringuinfo töötlemise suhtes Ühendkuningriigi õiguse alusel, sealhulgas käesolevas 
jaotises sätestatud kaitsemeetmetega.  
3. Käesoleva artikli lõike  2 kohane edastamine dokumenteeritakse. Sellised dokumendid, 
sealhulgas edastamise kuupäev ja kellaaeg, teavet saava pädeva asutuse andmed, edastamise 
põhjendus ja edastatud broneeringuinfo, tehakse taotluse korral kättesaadavaks 
järelevalveasutusele,  kellele on osutatud artikli LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaitse] lõikes  3. 
4. Kui Ühendkuningriigi pädev asutus avaldab vastavalt lõikele 1 või 2 käesoleva jaotise alusel 
kogutud broneeringuinfo, mis on pärit liikmesriigist, teavitab Ühendkuningriigi pädev asutus  
avaldamisest selle liikmesriigi asutusi esimesel võimalusel. Ühendkuningriik esitab selle teate 
vastavalt Ühendkuningriigi ja kõnealuse liikmesriigi vahelistele õiguskaitset või teabevahetust 
käsitlevatele lepingutele või kokkulepetele.  
5. Käesoleva jaotise alusel saadud broneeringuinfot sisaldava analüütilise teabe edastamisel 
kohaldatakse käesolevas artiklis sätestatud kaitsemeetmeid.  
 
308 
 Artikkel LAW.PNR.33. Edastamise meetod  
Lennuettevõtjad edastavad broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädevale asutusele üksnes  
tõukemeetodil, st nad edastavad broneeringuinfot Ühendkuningriigi pädeva asutuse andmebaasi, 
järgides korda, mille kohaselt nad  
(a) edastavad broneeringuinfot elektrooniliselt vastavalt Ühendkuningriigi pädeva asutuse 
tehnilistele nõuetele või tehnilise rikke korral muul asjakohasel viisil, millega tagatakse 
andmete piisav turvalisus ; 
(b) edastavad broneeringuinfot vastastikku kokkulepitud  sõnumivormingus; ning  
(c) edastavad broneeringuinfot turvaliselt, kasutades Ühendkuningriigi pädeva asutuse nõutavaid 
ühiseid protokolle.  
Artikkel LAW.PNR.34. Edastamise sagedus  
1. Ühendkuningriigi pädev asutus nõuab lennuettevõtjatelt, et nad edastaksid broneer inguinfo  
(a) kõigepealt alates kõige varem 96 tundi enne lennu kavandatud väljumisaega ning  
(b) kuni viis korda, nagu on kindlaks määranud Ühendkuningriigi pädev asutus.  
2. Ühendkuningriigi pädev asutus lubab lennuettevõtjatel lõike  1 punkti  b kohasel edastamisel 
piirduda sama lõike punkti  a kohaselt edastatud broneeringuinfo ajakohastamisega.  
3. Ühendkuningriigi pädev asutus teavitab lennuettevõtjaid broneeringuinfo edastamise 
kindlaksmääratud aegadest.  
4. Konkreetsetel juhtudel, kui on alust arvata, et artiklis LAW.PNR.20  [Broneeringuinfo 
kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärkidega seotud konkreetsele ohule reageerimiseks on vaja 
broneeringuinfole lisajuurdepääsu, võib Ühendkuningriigi pädev asutus nõuda lennuettevõtjalt 
broneeringuinfo esitamist enne või pärast kavakoha st edastamist või kavakohaste edastuste vahel. 
Seda kaalutlusõigust kasutades tegutseb Ühendkuningriigi pädev asutus mõistlikult ja 
proportsionaalselt ning kasutab artiklis LAW.PNR.33 [Edastamise meetod] kirjeldatud 
edastamismeetodit.  
Artikkel LAW.PNR.35. Koostöö  
Ühendkuningriigi pädev asutus ja liikmesriikide broneeringuinfo üksused teevad koostööd, et 
saavutada oma broneeringuinfo töötlemise kordade kooskõla viisil, millega suurendatakse 
Ühendkuningriigis, liidus ja mujal veelgi isikute julgeolekut.  
Artik kel LAW.PNR.36. Erandi puudumine  
Käesolevat jaotist ei tõlgendata erandina Ühendkuningriigi ja liikmesriikide või kolmandate riikide 
vahelisest kohustusest esitada vastastikuse abi dokumendi alusel taotlus või sellele vastata.  
Artikkel LAW.PNR.37. Konsulte erimine ja läbivaatamine  
1. Pooled teavitavad teineteist kõigist rakendatavatest meetmetest, mis võivad mõjutada 
käesolevat jaotist.  
 
309 
 2. Käesoleva jaotise ühisel läbivaatamisel, nagu on osutatud artikli LAW.OTHER.135 
[Läbivaatamine ja hindamine] lõikes  1, pöörava d pooled erilist tähelepanu broneeringuinfo 
töötlemise ja säilitamise vajalikkusele ja proportsionaalsusele iga artiklis LAW.PNR.20 
[Broneeringuinfo kasutamise eesmärgid] sätestatud eesmärgi puhul. Ühise läbivaatamise käigus 
uuritakse ka seda, kuidas Ühend kuningriigi pädev asutus on taganud artiklis LAW.PNR.27 
[Broneeringuinfo automatiseeritud töötlemine] osutatud varem kehtestatud mudelite ja 
kriteeriumide ning andmebaaside usaldusväärsuse, asjakohasuse ja ajakohasuse, võttes arvesse 
statistilisi andmeid.  
Artikkel LAW.PNR 38. Käesoleva jaotise kohase koostöö peatamine  
1. Kui üks pool leiab, et käesoleva jaotise kohaldamist jätkata ei ole enam asjakohane, võib ta 
teavitada teist poolt oma kavatsusest selle jaotise kohaldamine peatada. Pärast sellist teavitamist  
peavad pooled konsultatsioone.  
2. Kui pooled ei ole kuue kuu jooksul pärast kõnealust teavitamist lahendust leidnud, võib 
kumbki pool otsustada käesoleva jaotise kohaldamise peatada kuni kuueks kuuks.  Enne  selle  
ajavahemiku  lõppu  võivad  pooled  leppida  kokku  peatamise  pikendamise  lisaajavahemikuks,  mis 
kestab  kuni  kuus  kuud.  Kui pooled ei ole peatamisperioodi lõpuks käesoleva jaotise suhtes lahendust 
leidnud, lõppeb jaotise kohaldamine selle kuu esimesel päeval, mis järgneb peatamisperioodi lõpule, 
välja arvat ud juhul, kui teate esitanud pool annab teisele poolele teada, et ta soovib oma teate 
tagasi võtta. Sellisel juhul hakatakse käesoleva jaotise sätteid taas kohaldama.  
3. Kui käesoleva jaotise kohaldamine peatatakse käesoleva artikli alusel, kohtub õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomitee, et otsustada sammude üle, mis on vajalikud tagamaks, et käesoleva 
jaotise alusel sisse seatud ja peatamisest mõjutatud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil.  Igal juhul  
tagavad  pooled,  et seoses  kõigi  isikuandmetega,  mis on saadud  käesoleva  jaotise  kohase  koostöö  
kaudu  enne,  kui on ajutiselt  lõpetatud  peatamisest  mõjutatud  sätete  kohaldamine,  säilitatakse  
pärast  peatamise  jõustumist  kaitsetase,  mis kehtis  asjaomaste  isikuandmete  edastamisel.  
  
 
310 
 IV JAOTIS. KOOSTÖÖ OPERATIIVTEABE VALDK ONNAS  
Artikkel LAW.OPCO.1. Koostöö operatiivteabe valdkonnas  
1. Käesoleva jaotise eesmärk on, et pooled tagaksid, et Ühendkuningriigi ja liikmesriikide 
pädevad asutused saavad oma siseriiklikus õiguses sätestatud tingimuste kohaselt ja o ma volituste 
piires ning selles ulatuses, milles see ei ole ette nähtud käesoleva osa muude jaotistega, abistada 
üksteist, edastades teavet, mis on asjakohane:  
(a) kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja nende eest süüdistuse esitamiseks;  
(b) kriminaa lkaristuste täitmisele pööramiseks;  
(c) avalikku ohutust ähvardavate ohtude eest kaitsmiseks ja nende ennetamiseks ning  
(d) rahapesu ja terrorismi rahastamise vältimiseks ning selle vastu võitlemiseks.  
2. Käesoleva jaotise kohaldamisel on pädev asutus siseriiklik pol itsei-, tolli - või muu asutus , mis 
on siseriikliku õiguse alusel pädev tegutsema lõikes  1 sätestatud eesmärkidel.  
3. Teavet, sealhulgas teavet tagaotsitavate ja kadunud isikute ja esemete kohta, võib 
Ühendkuningriigi või liikmesriigi pädev asutus taotleda või  seda võib Ühendkuningriigi või liikmesriigi 
pädevale asutusele omaalgatuslikult esitada.  Teavet võib esitada taotluse alusel või omaalgatuslikult 
vastavalt teavet esitava pädeva asutuse suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustele ja tema 
volituste  piires.  
4. Teavet võib taotleda ja esitada selles ulatuses, mil teavet taotleva või esitava pädeva asutuse 
suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustega ei ole ette nähtud, et teabe taotlemine või 
esitamine peab toimuma või see tuleb suunata õigusasutuste kaudu.  
5. Kiireloomuliste juhtumite korral vastab teavet esitav pädev asutus taotlusele või annab 
omaalgatuslikult teavet  võimalikult kiiresti.  
6. Taotluse esitanud riigi pädev asutus võib asjakohase siseriikliku õiguse kohaselt  küsida 
taotluse esi tamise ajal või hiljem nõusolekut teavet esitavalt riigilt selle kohta, et teavet võib 
kasutada tõendina kohtumenetluses. Teavet esitav riik võib vastavalt VIII  jaotises [Vastastikune 
õigusabi] sätestatud tingimustele ja tema suhtes kohaldatava siseriiklik u õiguse tingimustele anda 
nõusoleku, et teavet võib taotluse esitanud riigis kasutada tõendina kohtumenetluses. Samamoodi 
võib ka teabe omaalgatusliku esitamise korral anda teavet esitav riik nõusoleku, et teavet võib 
taotluse esitanud riigis kasutada tõe ndina kohtumenetluses. Kui käesoleva lõike alusel nõusolekut ei 
anta, ei kasutata saadud teavet tõendina kohtumenetluses.  
7. Teavet esitav pädev asutus võib asjakohase siseriikliku õiguse alusel kehtestada esitatud 
teabe kasutamise tingimused.  
8. Pädev asutus võ ib käeoleva jaotise alusel esitada igasugust liiki tema valduses olevat teavet 
vastavalt tema suhtes kohaldatava siseriikliku õiguse tingimustele ja tema volituste piires . See võib 
hõlmata ka muudest allikatest saadud teavet , kui selle edasisaatmine on lub atud raamistikuga, mille 
alusel teavet esitav pädev asutus selle sai.  
9. Käesoleva jaotise alusel võib teavet esitada kõigi asjakohaste sidekanalite teel, sealhulgas 
Europoli kaudu teabe esitamiseks loodud turvalise sideliini teel.  
 
311 
 10. Käesolev artikkel ei mõjuta  Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahel kahepoolsete lepete 
kohaldamist ega sõlmimist, tingimusel et liikmesriigid tegutsevad kooskõlas liidu õigusega. See ei 
mõjuta ka muid volitusi, mis on Ühendkuningriigi või liikmesriikide pädevatele asutustele 
kätte saadavad kohaldatava siseriikliku või rahvusvahelise õiguse alusel, et osutada abi, jagades 
teavet lõikes  1 sätestatud eesmärkidel.  
V JAOTIS. KOOSTÖÖ EU ROPOLIGA  
Artikkel LAW.EUROPOL.46. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on luua koostöösuhted Europoli ja Üh endkuningriigi pädevate asutuste 
vahel, et toetada ja tugevdada liikmesriikide ja Ühendkuningriigi tegevust ning nende vastastikust 
koostööd raskete kuritegude ning terrorismi ennetamisel ja nende vastu võitlemisel, samuti artiklis 
LAW.EUROPOL.48 [Kuriteol iigid] osutatud, liidu poliitikaga hõlmatud ühist huvi kahjustavate 
kuriteoliikide ennetamisel ja nende vastu võitlemisel.  
Artikkel LAW.EUROPOL.47. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „Europol“ – Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ame t, mis on loodud määruse (EL)  2016/794 
(edaspidi „Europoli määrus“) 79 alusel;  
(b) „pädev asutus“ – liidu puhul Europol ja Ühendkuningriigi puhul siseriiklik õiguskaitseasutus, 
kes siseriikliku õiguse kohaselt vastutab kuritegude ennetamise ja nende vastu võitlemise 
eest . 
Artikkel LAW.EUROPOL.48. Kuriteoliigid  
1. Käesoleva jaotise alusel sisse seatav koostöö hõlmab Europoli pädevusse kuuluvaid LISAS 
LAW -3 loetletud kuriteoliike, sealhulgas nendega seotud kuritegusid.  
2. Seotud kuriteod on kuriteod, mis pannakse toime selleks, et hankida vahendeid lõikes  1 
osutatud liiki kuritegude sooritamiseks, kuriteod, mis pannakse toime selliste tegude hõlbustamiseks 
või sooritamiseks, ning kuriteod, mis pannakse toime selleks, et tagada selliste tegude karistamatus.  
3. Kui muud etakse nende kuriteoliikide loetelu, mis kuuluvad liidu õiguse alusel Europoli 
pädevusse, võib õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee liidu ettepaneku põhjal LISA LAW -3 
asjakohaselt muuta alates Europoli pädevuse muutmise jõustumise kuupäevast.  
Artikkel LAW.EUROPOL.49. Koostöö ulatus  
Peale isikuandmete vahetamise käesolevas jaotises sätestatud tingimustel ja kooskõlas Europoli 
määruses sätestatud Europoli ülesannetega võib koostöö eelkõige hõlmata:  
(a) teabe, näiteks eriteadmiste vahetamist;  
                                                            
79  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11.  mai 2016.  aasta määrus (EL)  2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu 
Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse k ehtetuks nõukogu otsused 
2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK ( ELT L 135, 24.5.2016, lk  53). 
 
312 
 (b) üldolukorr a aruandeid;  
(c) strateegilise analüüsi tulemusi;  
(d) teavet kriminaaluurimismenetluste kohta;  
(e) teavet kuritegevuse ennetamise meetodite kohta;  
(f) koolitustegevuses osalemist; ning  
(g) konkreetsete kriminaaluurimiste puhul nõustamist ja toetamist ning operatiivkoostööd.  
Artikkel LAW.EUROPOL.50. Riiklik kontaktpunkt ja kontaktametnikud  
1. Ühendkuningriik määrab riikliku kontaktpunkti, kes tegutseb Europoli ja Ühendkuningriigi 
pädevate asutuste vahelise keskse kontaktpunktina.  
2. Europoli ja Ühendkuningriigi p ädevate asutuste vaheline teabevahetus toimub Europoli ja 
lõikes  1 osutatud riikliku kontaktpunkti vahel. See ei välista siiski otsest teabevahetust Europoli ja 
Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel, kui nii Europol kui ka asjaomased pädevad asutused 
peavad seda asjakohaseks.  
3. Riiklik kontaktpunkt on keskne kontaktpunkt ka isikuandmete läbivaatamisel, parandamisel 
ja kustutamisel.  
4. Käesoleva jaotise alusel sisse seatava koostöö hõlbustamiseks lähetab Ühendkuningriik 
Europoli ühe või mitu kontaktametnikku.  Europol võib Ühendkuningriiki lähetada ühe või mitu 
kontaktametnikku.  
5. Ühendkuningriik tagab, et tema kontaktametnikel on kiire ja kui see on tehniliselt võimalik, 
siis otsene juurdepääs Ühendkuningriigi asjakohastele siseriiklikele andmebaasidele, mis on vajalikud 
nende ülesannete täitmiseks.  
6. Kontaktametnike arvu, nende ülesannete üksikasju, nende õigusi ja kohustusi ning nendega 
seotud kulusid reguleeritakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud 
töökorraldusega, millele on osu tatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus ja halduskokkulepped].  
7. Ühendkuningriigi kontaktametnikke ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste esindajaid võib 
kutsuda operatiivkoosolekutele. Liikmesriikide kontaktametnikud ja kolmandate riikide 
kontaktametnik ud, liikmesriikide ja kolmandate riikide pädevate asutuste esindajad, Europoli 
töötajad ning muud sidusrühmad võivad osaleda Ühendkuningriigi kontaktametnike või pädevate 
asutuste korraldatud koosolekutel.  
Artikkel LAW.EUROPOL.51. Teabevahetus  
1. Pädevate asutuste vaheline teabevahetus vastab käesoleva jaotise eesmärgile ja sätetele. 
Isikuandmeid töödeldakse üksnes lõikes  2 osutatud konkreetsetel eesmärkidel.  
2. Pädevad asutused teatavad hiljemalt isikuandmete edastamise ajal selgelt isikuandmete 
edastamise ko nkreetse eesmärgi või konkreetsed eesmärgid. Andmete Europolile edastamise korral 
teatatakse edastamise eesmärk või eesmärgid kooskõlas töötlemise konkreetsete eesmärkidega, mis 
on sätestatud Europoli määruses. Kui isikuandmed edastanud pädev asutus ei ole  seda teinud, 
 
313 
 töötleb need saanud pädev asutus neid kokkuleppel andmed edastanud asutusega, et teha kindlaks 
nende andmete asjakohasus ja edasise töötlemise eesmärk või eesmärgid. Pädevad asutused võivad 
töödelda isikuandmeid muul eesmärgil kui see, millek s need edastati, üksnes juhul, kui andmed 
edastanud pädev asutus on neile selleks loa andnud.  
3. Pädevad asutused, kellele isikuandmed edastatakse, annavad kinnituse, et selliseid andmeid 
töödeldakse ainult eesmärgil, milleks need edastati . Isikuandmed kustu tatakse niipea, kui need ei ole 
enam vajalikud eesmärgil, milleks need edastati.  
4. Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused määravad põhjendamatu viivituseta ja igal 
juhul hiljemalt kuue kuu jooksul pärast isikuandmete saamist kindlaks, kas ja millises ulatuses need 
isikuandmed on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati, ning teavitavad sellest andmed 
edastanud asutust.  
Artikkel LAW.EUROPOL.52. Edastatud isikuandmetele juurdepääsu ja nende edasise kasutamise 
piirangud  
1. Isikuandmeid edastav pädev asut us võib andmete edastamise ajal teatavaks teha võimalikud 
üldised või konkreetsed andmetele juurdepääsu või nende kasutamise piirangud, sealhulgas 
andmete edasisaatmise, pärast teatavat ajavahemikku kustutamise või hävitamise või edasise 
töötlemise kohta. Kui vajadus selliste piirangute järele ilmneb pärast isikuandmete edastamist, 
teavitab andmed edastanud pädev asutus sellest andmed saanud pädevat asutust . 
2. Andmed saanud pädev asutus järgib isikuandmetele juurdepääsu või nende edasise 
kasutamise piiranguid , millest andmed edastanud pädev asutus on teatatud vastavalt lõikele  1. 
3. Kumbki pool tagab, et käesoleva jaotise alusel edastatavat teavet on kogutud, säilitatud ja 
edastatud kooskõlas tema õigusraamistikuga . Kumbki pool tagab võimaluste piires, et sellist  teavet 
ei ole saadud inimõiguste rikkumise teel. Samuti ei edastata sellist teavet kui seda võidakse niivõrd, 
kui see on mõistlikult prognoositav, kasutata surmanuhtluse või muu julma või ebainimliku 
kohtlemise taotlemiseks, määramiseks või täideviimiseks .  
Artikkel LAW.EUROPOL.53. Andmesubjektide eri kategooriad  
1. Kuriteoohvrite, tunnistajate või muude kuritegude kohta teavet anda võivate isikute ja alla 
18-aastaste isikute isikuandmete edastamine on keelatud, välja arvatud juhul, kui selline edastamine 
on üksikjuhtumite korral kuriteo ennetamiseks või tõkestamiseks rangelt vajalik ja proportsionaalne.  
2. Ühendkuningriik ja Europol tagavad, et lõike  1 kohaste isikuandmete töötlemise suhtes 
kohaldatakse täiendavaid kaitsemeetmeid, sealhulgas juurdepääsupiirangu id, täiendavaid 
turvameetmeid ja andmete edasisaatmise piiranguid.  
Artikkel LAW.EUROPOL.54. Isikuandmete Ühendkuningriigi ja Europoli vahel liikumise hõlbustamine  
Vastastikuse operatiivse kasu huvides püüavad pooled teha tulevikus koostööd tagamaks, et 
andmevahetus Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel saab toimuda võimalikult 
kiiresti, ning kaaluda seda eesmärki saavutada aidata võivate uute protsesside ja 
tehnikaarengusuundade kaasamist, võttes arvesse asjaolu, et Ühendkuningriik ei ole li ikmesriik.  
 
314 
 Artikkel LAW.EUROPOL.55. Allika usaldusväärsuse ja teabe õigsuse hindamine  
1. Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabe allika 
usaldusväärsusest järgmiste kriteeriumide alusel:  
(a) allika autentsuses, usaldusvää rsuses ja pädevuses pole kahtlust või teave pärineb allikast, mis 
on varem alati osutunud usaldusväärseks;  
(b) teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel osutunud usaldusväärseks;  
(c) teave pärineb allikast, mis on enamikul juhtudel osutunud ebausaldusväärse ks; 
(d) allika usaldusväärsust ei ole võimalik hinnata.  
2. Pädevad asutused teatavad võimaluse korral hiljemalt teabe edastamise ajal teabe õigsusest 
järgmiste kriteeriumide alusel:  
(a) teabe õigsuses ei ole kahtlust;  
(b) teave on isiklikult teada allikale, kuid ei ole isiklikult teada teavet edastavale ametnikule;  
(c) teave ei ole allikale isiklikult teada, kuid seda kinnitab muu, varem dokumenteeritud teave;  
(d) teave ei ole allikale isiklikult teada ja seda ei saa kinnitada.  
3. Kui teabe saanud pädev asutus jõuab juba tema valdu ses oleva teabe põhjal järeldusele, et 
hinnangut, mis teabe edastanud pädev asutus on lõigete  1 ja 2 kohaselt esitanud teabe või selle 
allika kohta, on vaja parandada, teatab ta sellest kõnealusele pädevale asutusele ja püüab hinnangu 
muutmises kokku leppi da. Teabe saanud pädev asutus ei muuda saadud teabele või selle allikale 
antud hinnangut ilma sellise kokkuleppeta.  
4. Kui pädev asutus saab teavet ilma hinnanguta, püüab ta võimaluste piires ja võimaluse korral 
kokkuleppel teavet edastanud pädeva asutusega h innata allika usaldusväärsust või teabe õigsust 
juba tema valduses oleva teabe põhjal.  
5. Kui usaldusväärset hinnangut ei ole võimalik anda, antakse teabele lõike  1 punktiga  d ja 
lõike  2 punktiga  d ettenähtud hinnang.  
Artikkel LAW.EUROPOL.56. Teabevahetuse turvalisus  
1. Käesoleva jaotise kohase teabevahetuse turvalisuse tagamise tehnilised ja korralduslikud 
meetmed sätestatakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelises halduskokkuleppes, 
millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus j a halduskokkulepped].  
2. Pooled on leppinud kokku Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheliseks 
teabevahetuseks vajaliku turvalise sideliini loomises, kasutuselevõtmises ja kasutamises.   
3. Turvalise sideliini kasutamise tingimusi reguleeritakse  Euro poli ja Ühendkuningriigi pädevate 
asutuste vahelise halduskokkuleppega, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.58  [Salastatud 
teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine ].  
 
315 
 Artikkel LAW.EUROPOL.57. Vastutus loata või ebaõige isikuandmete töötlemise ee st 
1. Pädevad asutused vastutavad kooskõlas nende suhtes kohaldatava õigusraamistikuga kahju 
eest, mida on üksikisikule tekitanud õiguslikud või faktilised vead vahetatud teabes. Kahju 
kannatanud isiku ees oma õigusraamistikust tuleneva vastutuse vältimiseks ei saa ei Europol ega 
Ühendkuningriigi pädevad asutused väita, et teine pädev asutus on edastanud ebaõiget teavet.  
2. Kui Europoli või Ühendkuningriigi pädevaid asutusi kohustatakse maksma kahjuhüvitist selle 
eest, et nad on kasutanud teavet, mille teine poo l edastas ekslikult või oma kohustusi rikkudes, 
hüvitab teine pool Europoli või Ühendkuningriigi pädevate asutuste poolt lõike  1 alusel hüvitisena 
makstud summa, välja arvatud juhul, kui teavet kasutati käesolevat jaotist rikkudes.  
3. Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused ei nõua lõigete  1 ja  2 alusel üksteiselt 
karistusliku või hoiatava iseloomuga kahjuhüvitise tasumist.  
Artikkel LAW.EUROPOL.58. Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine  
Käesoleva jaotise alusel vajalikku salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist ja 
kaitset reguleeritakse Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise töökorralduse ja 
halduskokkuleppega, millele on osutatud artiklis LAW.EUROPOL.59 [Töökorraldus ja 
haldusko kkulepped].  
Artikkel LAW.EUROPOL.59. Töökorraldus ja halduskokkulepped  
1. Ühendkuningriigi ja Europoli koostöö üksikasjad, mis on vajalikud käesoleva jaotise sätete 
täiendamiseks ja rakendamiseks, sätestatakse Europoli määruse artikli 23  lõike  4 kohases 
tööko rralduses ning Europoli määruse artikli  25 lõike  1 kohastes halduskokkulepetes, mis sõlmitakse 
Europoli ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel.  
2. Ilma et see piiraks käesoleva jaotise sätete kohaldamist ning kajastades Ühendkuningriigi 
staatust mitteli ikmesriigina, lisavad Europol ja Ühendkuningriigi pädevad asutused Europoli 
haldusnõukogu otsuse korral vajaduse järgi kas töökorraldusse või halduskokkuleppesse sätteid, 
millega täiendatakse või rakendatakse käesolevat jaotist ning mis võimaldavad eelkõig e: 
(a) pidada konsultatsioone Europoli ja Ühendkuningriigi riikliku kontaktpunkti ühe või mitme 
esindaja vahel poliitikaküsimustes ja ühist huvi pakkuvates küsimustes , et saavutada oma 
eesmärgid ja koordineerida oma tegevust ning arendada Europoli ja Ühendkuni ngriigi 
pädevate asutuste vahel koostööd;  
(b) Ühendkuningriigi ühel või mitmel esindajal osaleda vaatlejana Europoli üksuste juhtide 
erikoosolekutel kooskõlas selliste koosolekute menetluslike reeglitega;  
(c) kaasata Ühendkuningriigi esindaja või esindajaid opera tiivanalüüsi projektidesse kooskõlas 
Europoli asjakohaste juhtorganite kehtestatud eeskirjadega;   
(d) määrata kindlaks kontaktametnike ülesanded, õigused ja kohustused ning nendega seotud 
kulud; või  
(e) teha Ühendkuningriigi pädevatel asutustel ja Europolil omava hel koostööd, kui on rikutud 
eraelu puutumatust või turvalisust.   
3. Töökorralduse ja halduskokkulepete sisu võib sätestada ühes dokumendis.  
 
316 
 Artikkel LAW.EUROPOL.60. Rakendamisest teatamine  
1. Ühendkuningriik ja Europol teevad kumbki üldsusele kättesaadavaks do kumendi, milles 
esitatakse arusaadavas vormis sätted käesoleva jaotise alusel edastatavate isikuandmete töötlemise 
kohta, sealhulgas andmesubjektide õiguste kasutamiseks kättesaadavad vahendid, ning kumbki 
tagab, et ta esitab teisele poolele selle dokumend i koopia.  
2. Kui seda ei ole veel tehtud, võtavad Ühendkuningriik ja Europol vastu eeskirjad, milles 
täpsustatakse, kuidas tagatakse praktikas isikuandmete töötlemist käsitlevate sätete järgimine. 
Ühendkuningriik ja Europol saadavad kumbki nende eeskirjade koopia teisele poolele ja vastavatele 
järelevalveasutustele.  
Artikkel LAW.EUROPOL.61. Europoli volitused  
Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab Europoli tegema Ühendkuningriigi 
pädevate asutustega koostööd väljaspool Europoli päde vust, mis on sätestatud asjaomases liidu 
õiguses.  
  
 
317 
 VI JAOTIS. KOOSTÖÖ E UROJUSTIGA  
Artikkel LAW.EUROJUST.61. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on seada sisse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vaheline 
koostöö artiklis LAW.EUROJUST.63 [Kuriteoliigid] osutatud raskete kuritegude vastu võitlemisel.  
Artikkel LAW.EUROJUST.62. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „Eurojust“ – Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Amet, mis on loodud määruse 
(EL) 2018/1727 (edaspidi „Eurojusti määrus“)80 alusel;  
(b) „pädev asutus“ – liidu puhul Eurojust, keda esindab kolleegium või liikmesriigi liige, ning 
Ühendkuningriigi puhul siseriiklik ametiasutus, kes siseriikliku õiguse kohaselt vastutab 
kuritegude uurimise ja nende eest süüdistuse esitamise eest;  
(c) „kolleegium“ – Eurojusti määruses osutatud Eurojusti kolleegium;  
(d) „liikmesriigi liige“ – liikmesriigi liige, kelle iga liikmesriik on lähetanud Eurojusti, nagu on 
osutatud Eurojusti määruses;  
(e) „assistent“ – isik, kes võib abistada vastavalt liikmesriigi liiget ja liikmesriigi liikme asetäitjat või 
sideprokuröri, nagu on osutatud Eurojusti määruses ja artikli LAW.EUROJUST.66 
[Sideprokurör] lõikes  3; 
(f) „sideprokurör“ – prokurör, kelle Ühendkuningriik on lähetanud Eurojusti ja kelle staatuse 
suhte s kohaldatakse Ühendkuningriigi prokuröri staatust käsitlevat siseriiklikku õigust;  
(g) „sidekohtunik“ – kohtunik, kelle Eurojust on lähetanud Ühendkuningriiki artikli 
LAW.EUROJUST.67 [Sidekohtunik] kohaselt;  
(h) „siseriiklik suhtluspunkt terrorismiküsimustes“ – kontaktpunkt, kelle Ühendkuningriik on 
määranud artikli LAW.EUROJUST.65 [Eurojusti kontaktpunktid] kohaselt ja kes vastutab 
terrorismiküsimustega seotud kirjavahetuse käsitlemise eest.  
Artikkel LAW.EUROJUST.63. Kuriteoliigid  
1. Käesoleva jaotise alusel sisse s eatav koostöö hõlmab Eurojusti pädevusse kuuluvaid LISAS 
LAW -4 loetletud raskete kuritegude liike, sealhulgas nendega seotud kuritegusid.  
2. Seotud kuriteod on kuriteod, mis pannakse toime selleks, et hankida vahendeid lõikes  1 
osutatud liiki raskete kuritegu de sooritamiseks, kuriteod, mis pannakse toime selliste raskete 
kuritegude hõlbustamiseks või sooritamiseks, ning kuriteod, mis pannakse toime selleks, et tagada 
selliste raskete kuritegude karistamatus.  
                                                            
80  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.  novembri 2018.  aasta määrus (EL)  2018/1727 Euroopa Liidu 
Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti ( Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks 
nõukogu otsus  2002/187/JSK (ELT  L 295, 21.11.2018, lk  138).  
 
318 
 3. Kui muudetakse nende raskete kuritegude liikide loet elu, mis kuuluvad liidu õiguse alusel 
Eurojusti pädevusse, võib õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee liidu ettepaneku põhjal LISA 
LAW -4 asjakohaselt muuta alates Eurojusti pädevuse muutmise jõustumise kuupäevast.  
Artikkel LAW.EUROJUST.64. Koostöö ulatus  
Pooled tagavad, et Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused teevad koostööd Eurojusti 
määruse artiklites  2 ja 54 ning käesolevas jaotises sätestatud tegevusvaldkondades.  
Artikkel LAW.EUROJUST.65. Eurojusti kontaktpunktid  
1. Ühendkuningriik loob või määrab Ühendkuningriigi pädevates asutustes vähemalt ühe 
Eurojusti kontaktpunkti.  
2. Ühendkuningriik määrab ühe oma kontaktpunktidest Ühendkuningriigi siseriiklikuks 
suhtluspunktiks terrorismiküsimustes.  
Artikkel LAW.EUROJUST.66. Sideprokurör  
1. Käesoleva j aotise alusel sisse seatava koostöö hõlbustamiseks lähetab Ühendkuningriik 
Eurojusti sideprokuröri.  
2. Lähetuse mandaadi ja kestuse määrab kindlaks Ühendkuningriik.  
3. Sideprokuröri võib olenevalt koostöö ulatusest abistada kuni viis assistenti. Vajaduse korral 
võivad assistendid asendada sideprokuröri või tegutseda sideprokuröri nimel.  
4. Ühendkuningriik teavitab Eurojusti sellest, milline on sideprokuröri ja tema assistentide 
käesoleva jaotise kohaste ülesannete täitmiseks vajalike õigusvolituste laad ja ulatus 
Ühendkuningriigi territooriumil. Ühendkuningriik kehtestab oma sideprokuröri ja tema assistentide 
pädevuse tegutseda suhetes välisriikide õigusasutustega.  
5. Sideprokuröril ja tema assistentidel on samasugune juurdepääs siseriiklikus karistusregistris 
või mis tahes muus Ühendkuningriigi registris sisalduvale teabele, nagu on prokuröril või samaväärse 
pädevusega isikul siseriikliku õiguse alusel.  
6. Sideprokuröril ja tema assistentidel on õigus võtta otse ühendust Ühendkuningriigi pädevate 
asutustega.  
7. Käesoleva art ikli lõikes  3 osutatud assistentide arvu, sideprokuröri ja tema assistentide 
ülesannete üksikasju, nende õigusi ja kohustusi ning nendega seotud kulusid reguleeritakse Eurojusti 
ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud koostöökorraga, mill ele on osutatud 
artiklis LAW.EUROJUST.75 [Koostöökord].  
8. Eurojust hoiab sideprokuröri ja tema assistentide töödokumente puutumatutena.  
Artikkel LAW.EUROJUST.67. Sidekohtunik  
1. Et hõlbustada õigusalast koostööd Ühendkuningriigiga juhtudel, kui Eurojust osutab  abi, võib 
Eurojust lähetada Ühendkuningriiki sidekohtuniku vastavalt Eurojusti määruse artiklile  53. 
 
319 
 2. Käesoleva artikli lõikes  1 osutatud sidekohtuniku ülesannete üksikasju, sidekohtuniku õigusi 
ja kohustusi ning temaga seotud kulusid reguleeritakse Euroju sti ja Ühendkuningriigi pädevate 
asutuste vahel kokku lepitud koostöökorraga, millele on osutatud artiklis LAW.EUROJUST.75 
[Koostöökord].  
Artikkel LAW.EUROJUST.68. Operatiiv - ja strateegilised koosolekud  
1. Sideprokurör, tema assistendid ja Ühendkuningriigi m uude pädevate asutuste esindajad, 
sealhulgas Eurojusti kontaktpunkt, võivad Eurojusti presidendi kutsel osaleda strateegiliste 
küsimustega seotud koosolekutel ning asjaomaste liikmesriikide liikmete nõusolekul osaleda 
operatiivküsimustega seotud koosolekut el. 
2. Liikmesriikide liikmed, nende asetäitjad ja assistendid, Eurojusti haldusdirektor ning Eurojusti 
töötajad võivad osaleda koosolekutel, mida korraldavad sideprokurör, sideprokuröri assistendid või 
teised Ühendkuningriigi pädevad asutused, sealhulgas Eur ojusti kontaktpunkt.  
Artikkel LAW.EUROJUST.69. Isikustamata andmete vahetamine  
Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad vahetada isikustamata andmeid niivõrd, 
kuivõrd need andmed on asjakohased käesoleva jaotise kohase koostöö jaoks, ning järgides artikli 
LAW.EUROJUST.74 [Salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vah etamine]  kohaseid piiranguid.  
Artikkel LAW.EUROJUST.70. Isikuandmete vahetamine  
1. Pädevad asutused töötlevad käesoleva jaotise alusel taotletud ja saadud isikuandmeid 
üksnes artiklis  LAW.EUROJUST.61 [Eesmärk] sätestatud eesmärkidel, et täita käesoleva artikli lõikes  2 
osutatud konkreetseid eesmärke, ning kooskõlas käesoleva artikli lõikes  3 osutatud juurdepääsu - või 
edasise kasutamise piirangutega.  
2. Isikuandmeid edastav pädev asutus te atab hiljemalt andmete edastamise ajal selgelt 
andmete edastamise konkreetse eesmärgi või konkreetsed eesmärgid.  
3. Isikuandmeid edastav pädev asutus võib andmete edastamise ajal teatavaks teha võimalikud 
üldised või konkreetsed andmetele juurdepääsu või nend e kasutamise piirangud, sealhulgas 
andmete edasisaatmise, pärast teatavat ajavahemikku kustutamise või hävitamise või edasise 
töötlemise kohta. Kui vajadus selliste piirangute järele ilmneb pärast isikuandmete edastamist, 
teavitab andmed edastanud asutus s ellest need saanud asutust.  
4. Andmed saanud pädev asutus järgib isikuandmetele juurdepääsu või nende edasise 
kasutamise piiranguid, millest andmed edastanud pädev asutus on teatatud vastavalt lõikele  3.  
Artikkel LAW.EUROJUST.71. Edastuskanalid  
1. Teavet vaheta takse  
(a) kas sideprokuröri või tema assistentide või kui neid ei ole nimetatud või kui need ei ole muul 
viisil kättesaadavad, siis Ühendkuningriigi Eurojusti kontaktpunkti ja asjaomaste liikmesriikide 
liikmete või kolleegiumi vahel,  
(b) kui Eurojust on lähetanud  Ühendkuningriiki sidekohtuniku, siis sidekohtuniku ja 
Ühendkuningriigi mis tahes pädeva asutuse vahel; sel juhul teavitatakse sideprokuröri 
vastavast teabevahetusest, või  
 
320 
 (c) otse Ühendkuningriigi pädeva asutuse ja asjaomaste liikmesriikide liikmete või kolle egiumi 
vahel; sel juhul teavitatakse sideprokuröri ja vajaduse korral sidekohtunikku vastavast 
teabevahetusest.  
2. Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad leppida kokku kasutada teatavatel 
juhtudel teabevahetuseks muid kanaleid.  
3. Eurojust ja Ühend kuningriigi pädevad asutused tagavad, et nende vastavad esindajad on 
volitatud vahetama asjakohasel tasandil ja kooskõlas vastavalt Ühendkuningriigi õiguse ja Eurojusti 
määrusega teavet ning et neid kontrollitakse nõuetekohaselt.  
Artikkel LAW.EUROJUST.72.  Edasisaatmine  
Ühendkuningriigi pädevad asutused ja Eurojust ei edasta teise poole edastatud teavet ühelegi 
kolmandale riigile ega rahvusvahelisele organisatsioonile ilma olenevalt teabe edastanud poolest kas 
Ühendkuningriigi pädevate asutuste või Eurojust i nõusolekuta ning ilma isikuandmete kaitsega 
seotud asjakohaste kaitsemeetmeteta.  
Artikkel LAW.EUROJUST.73. Vastutus loata või ebaõige isikuandmete töötlemise eest  
1. Pädevad asutused vastutavad kooskõlas nende suhtes kohaldatava õigusraamistikuga kahju 
eest , mida on üksikisikule tekitanud õiguslikud või faktilised vead vahetatud teabes. Kahju 
kannatanud isiku ees oma õigusraamistikust tuleneva vastutuse vältimiseks ei saa ei Eurojust ega 
Ühendkuningriigi pädevad asutused väita, et teine pädev asutus on edast anud ebaõiget teavet.  
2. Kui pädevat asutust kohustatakse maksma kahjuhüvitist selle eest, et ta on kasutanud 
teavet, mille teine asutus edastas ekslikult või oma kohustusi rikkudes, hüvitab teine pool pädeva 
asutuse poolt lõike  1 alusel hüvitisena makstud s umma, välja arvatud juhul, kui teavet kasutati 
käesolevat jaotist rikkudes.  
3. Eurojust ja Ühendkuningriigi pädevad asutused ei nõua lõigete  1 ja  2 alusel üksteiselt 
karistusliku või hoiatava iseloomuga kahjuhüvitise tasumist.  
Artikkel LAW.EUROJUST.74. Salas tatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamine  
Käesoleva jaotise alusel vajalikku salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist ja 
kaitset reguleeritakse Eurojusti ja Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahel kokku lepitud 
koostöökorraga,  millele on osutatud artiklis LAW.EUROJUST.75 [Koostöökord].  
Artikkel LAW.EUROJUST.75. Koostöökord  
Käesoleva jaotise rakendamiseks vajalik poolte koostöö kord kehtestatakse Eurojusti ja 
Ühendkuningriigi pädevate asutuste vahelise koostöökorraga vastavalt E urojusti määruse artikli  47 
lõikele  3 ja artikli  56 lõikele  3.  
Artikkel LAW.EUROJUST.76. Eurojusti volitused  
Ühtki käesoleva jaotise sätet ei tõlgendata nii, et see kohustab Eurojusti tegema Ühendkuningriigi 
pädevate asutustega koostööd väljaspool Eurojusti pädevust, mis on sätestatud asjaomases liidu 
õiguses.  
VII JAOTIS. ÜLEANDMI NE  
 
321 
 Artikkel LAW.SURR.76. Eesmär k 
Käesoleva jaotise eesmärk on tagada, et ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi 
vaheline väljaandmissüsteem põhineb vahistamismäärusele tugineval üleandmismehhanismil, mis 
vastab käesoleva jaotise tingimustele.  
Artikkel LAW.SURR.77. Proportsionaalsuse põhimõte  
Vahistamismääruse kaudu tehtav koostöö peab olema vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse 
tagaotsitava õigusi ja ohvrite huve ning pidades silmas teo raskusastet, tõenäolist karistust ja 
võimalust, et riik võtab meetmeid, mi s on tagaotsitava üleandmisest leebemad, eelkõige selleks, et 
vältida tarbetult pikki eelvangistusperioode.  
Artikkel LAW.SURR.78. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „vahistamismäärus“ – kohtulahend, mille on välja andnud riik, et teine riik vahistaks 
tagaotsitava ja annaks ta üle selleks, et viia läbi kriminaalmenetlus või viia täide 
vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede;  
(b) „õigusasutus“ – siseriikliku õiguse kohaselt kohtunik, kohus või prokurör. Prokurör lo etakse 
õigusasutuseks üksnes juhul, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses;  
(c) „vahistamismäärust täitev õigusasutus“ – vahistamismäärust täitva riigi õigusasutus, kes on 
selle riigi õiguse kohaselt pädev vahistamismäärust täitma;  
(d) „vahistamismääruse tein ud õigusasutus“ – vahistamismääruse teinud riigi õigusasutus, kes on 
selle riigi õiguse kohaselt pädev vahistamismäärust tegema.  
Artikkel LAW.SURR.79. Kohaldamisala  
1. Vahistamismääruse võib teha tegude kohta, mille eest vahistamismääruse teinud riigis 
karist atakse vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille 
maksimaalne kestus on vähemalt 12  kuud, või kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme 
kohta on otsus tehtud, peab selle karistuse või vabadust piirava julgeolekume etme kestus olema 
vähemalt neli kuud.  
2. Ilma et see piiraks lõigete  3 ja 4 kohaldamist, on üleandmise tingimus, et tegusid, mille kohta 
vahistamismäärus on tehtud, käsitatakse vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt süüteona 
selle koosseisu tunnustest  või kirjeldamise viisist olenemata.  
3. Kui artiklist LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused], artikli 
LAW.SURR.81 [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] lõike  1 punktidest b –h, artiklist 
LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo er and], artiklist LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] ja artiklist 
LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] ei tulene 
teisiti, ei keeldu riik täitmast vahistamismäärust, mis on tehtud seoses järgmise käitumisega, kui see 
käitumine on karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille 
maksimaalne kestus on vähemalt 12  kuud:  
(a) sellise isiku käitumine, kes aitab kaasa ühele või mitmele 27.  jaanuaril  1977 Strasbourgis 
sõlmitud terrorismi tõkestami se Euroopa konventsiooni artikli  1 ja artikli  2 kohaselt 
 
322 
 terroristliku teona käsitatavale kuriteole, mille paneb toime ühisel eesmärgil tegutsev rühm, 
või narkootiliste ja psühhotroopsete ainete salakaubavedu, tahtlik tapmine, raske 
kehavigastuse tekitamin e, inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine, pantvangi võtmine või 
vägistamine, isegi kui asjaomane isik ei osale selle kuriteo või nende kuritegude tegelikus 
toimepanemises; selline kaasaaitamine peab olema tahtlik ja isik peab olema teadlik, et 
osalemine a itab kaasa rühma kuritegelikule tegevusele; või  
(b) terrorism, nagu see on määratletud LISAS LAW -7. 
4. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et vastastikkuse põhimõtte järg i ei kohaldata lõikes  2 osutatud 
kahepoolse karistatavuse tingimust, kui vahistamismääruse aluseks olev süütegu on:  
(a) üks lõikes  5 loetletud süütegudest, nagu see on määratletud vahistamismääruse teinud riigi 
õiguses, ning  
(b) vahistamismääruse teinud riigis ka ristatav vabadusekaotuse või vabadust piirava 
julgeolekumeetmega, mille maksimaalne kestus on vähemalt kolm aastat.  
5. Lõikes  4 osutatud süüteod on järgmised:  
 kuritegelikus organisatsioonis osalemine,  
 terrorism, nagu see on määratletud LISAS LAW -7, 
 inimkaubandus,  
 laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno,  
 ebaseaduslik kauplemine narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega,  
 ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega,  
 korruptsioon, sealhulgas altkäemaksu andmine ja/või võtmine,  
 kelmus , sealhulgas Ühendkuningriigi, liikmesriigi või liidu finantshuve kahjustav kelmus,   
 kriminaaltulu rahapesu,  
 raha võltsimine,  
 arvutikuriteod,  
 keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma - ja taimeliikide ning 
taimesortidega,  
 ebasea duslikule riiki sisenemisele ja riigis viibimisele kaasa aitamine,  
 tahtlik tapmine,  
 
323 
  raske kehavigastuse tekitamine,  
 ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega,  
 inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine,  
 rassism ja ksenofoobia,  
 organiseeritud või relvastatud röövimine,  
 ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega,  
 kelmus,  
 väljapressimine ja raha väljapressimine,  
 toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine,  
 haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine,  
 maksevahendi võltsimine,  
 ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega,  
 ebaseaduslik kauplemine tuumamaterjalide või radioaktiivsete ainetega,  
 varastatud sõidukitega kauplemine,  
 vägistamine,  
 süütamine,  
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse kuuluvad kuriteod,  
 õhusõiduki, laeva või kosmoseaparaadi kaaperdamine ning  
 sabotaaž.  
Artikkel LAW.SURR.80. Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused  
Vahistamismääruse täitmisest keeldutakse, k ui: 
(a) vahistamismääruse aluseks oleva süüteo puhul on vahistamismäärust täitvas riigis antud 
amnestia ja kui see riik oli oma kriminaalõiguse alusel pädev süütegu menetlema;  
(b) vahistamismäärust täitev õigusasutus teab, et tagaotsitava suhtes on samade tegude e est 
tehtud mõnes riigis lõplik kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, on see 
täitmisele pööratud või täitmisele pööramisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse alusel 
enam täitmisele pöörata; või  
 
324 
 (c) isikut, kelle suhtes on tehtud vahistamism äärus, ei saa tema vanuse tõttu võtta 
vahistamismäärust täitva riigi õiguse alusel kriminaalvastutusele tegude eest, millel 
vahistamismäärus põhineb.  
Artikkel LAW.SURR.81. Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused  
1. Vahistamismääruse täitmisest võib kee lduda järgmistel juhtudel:  
(a) kui artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes  2 osutatud juhul ei ole vahistamismääruse 
aluseks olev tegu vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt süütegu; seoses maksude või 
tollimaksude ning tolli ja rahavahetustehingute ga ei tohi vahistamismääruse täitmisest siiski 
keelduda põhjusel, et vahistamismäärust täitva riigi õiguses ei ole kehtestatud samasuguseid 
tolli- või muid makse või et selles puuduvad samasugused makse või tollimakse, tolli ja 
rahavahetustehinguid käsitle vad eeskirjad nagu vahistamismääruse teinud riigi õiguses;  
(b) kui isikut, kelle suhtes on tehtud vahistamismäärus, süüdistatakse vahistamismäärust täitvas 
riigis sama teo eest, millel vahistamismäärus põhineb;  
(c) kui vahistamismäärust täitva riigi õigusasutused  on otsustanud vahistamismääruse aluseks 
oleva süüteo eest süüdistust mitte esitada või menetluse peatada või kui tagaotsitava suhtes 
on samade tegude eest tehtud mõnes riigis lõplik kohtuotsus, mis takistab edasist menetlust;  
(d) kui vahistamismäärust täitva riigi õiguse alusel ei või tagaotsitava suhtes kriminaalmenetlust 
läbi viia ega teda karistada aegumise tõttu ning kui asjaomased teod kuuluvad selle riigi 
jurisdiktsiooni alla tema kriminaalõiguse alusel;  
(e) kui vahistamismäärust täitvale õigusasutusele on t eatatud, et tagaotsitava suhtes on samade 
tegude eest tehtud kolmandas riigis lõplik kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, 
on see täitmisele pööratud või täitmisele pööramisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse 
alusel enam täitmisele pö örata;  
(f) kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava 
julgeolekumeetme täideviimiseks ja tagaotsitav viibib vahistamismäärust täitvas riigis või on 
selle kodanik või elanik ning kui see riik kohustub karistuse või vabadust  piirava 
julgeolekumeetme täide viima kooskõlas oma siseriikliku õigusega; kui karistuse või vabadust 
piirava julgeolekumeetme üleviimiseks vahistamismäärust täitvasse riiki on vaja tagaotsitava 
nõusolekut, võib vahistamismäärust täitev riik keelduda vahis tamismääruse täitmisest alles 
pärast seda, kui tagaotsitav on karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme üleviimisega 
nõus;  
(g) kui vahistamismäärus on seotud süütegudega,  
(i) mis loetakse  vahistamismäärust  täitva  riigi õiguse  alusel  täielikult  või osaliselt  toime  
panduks  vahistamismäärust  täitva  riigi territooriumil  või kohas,  mida  sellena  
käsitletakse,  või 
(ii) mis on toime pandud väljaspool vahistamismääruse teinud riigi territooriumi ning 
vahistamismäärust täitva riigi õigus ei võimalda süüdistust esitada samad e süütegude 
eest, kui need on toime pandud väljaspool tema territooriumi;  
(h) kui objektiivsete asjaolude põhjal on põhjust arvata, et vahistamismäärus on tehtud isikule 
süüdistuse esitamiseks või tema karistamiseks isiku soo, rassi, usutunnistuse, etnilise pä ritolu, 
 
325 
 rahvuse, keele, poliitiliste vaadete või seksuaalse sättumuse alusel või et see võib kahjustada 
selle isiku olukorda mis tahes eespool nimetatud põhjusel;  
(i) kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava 
julgeolekume etme täideviimiseks ja tagaotsitav ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, 
mille tulemusel otsus tehti, välja arvatud juhul, kui vahistamismääruses on märgitud, et 
kooskõlas otsuse teinud riigi õiguses kindlaks määratud täiendavate menetlusnõuetega  
(i) ja õigel  ajal 
(A) esitati asjaomasele isikule kohtukutse isiklikult ning seega teavitati teda 
sellest, mis kuupäeval ja kus oli kavandatud toimuma kohtulik arutelu, mille 
tulemusel asjaomane otsus tehti, või sai asjaomane isik tegelikult muul viisil 
ametliku tea be selle kohta, mis kuupäeval ja kus oli kavandatud toimuma 
kohtulik arutelu, mille tulemusel otsus tehti, nii et ühemõtteliselt tehti 
kindlaks, et isik oli kavandatud kohtuliku arutelu kuupäevast ja kohast 
teadlik,  
ning  
(B) teavitati asjaomast isikut sellest,  et otsuse võib teha ka siis, kui isik ei ilmu 
kohtulikule arutelule,  
või 
(ii) oli asjaomane  isik, olles  kavandatud  kohtuliku  arutelu  kuupäevast  ja kohast  teadlik,  
andnud  volitused  enda  kohtulikul  arutelul  kaitsmiseks  kas enda  valitud  või riigi 
määratud  kaitsja le, kes teda  kohtulikul  arutelul  ka kaitses,  
või 
(iii) pärast  seda,  kui asjaomasele  isikule  otsus  kätte  toimetati  ning  teda  teavitati  
sõnaselgelt  õigusest  taotleda  asja uuesti  läbivaatamist  või otsus  edasi  kaevata  ning  
tema  õigusest  osaleda  sellel  kohtulikul  arutelul,  mis võimaldab  asja,  sealhulgas  uue 
tõendusmaterjali  sisuliselt  uuesti  läbi vaadata,  ja mille  tulemusel  võidakse  algne  otsus  
tühistada,  
(A) teatas ta sõnaselgelt, et ta ei vaidlusta otsust,  
või 
(B) ei taotlenud ta asja uuesti läbivaatamist ega kaevanud otsust edasi 
kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul  
või 
(iv) ei toimetatud  asjaomasele  isikule  otsust  isiklikult  kätte,  kuid  
(A) see toimetatakse talle isiklikult kätte viivitamata pärast üleandmist ning teda 
teavitatakse sõnaselgelt tema õigusest taotleda asja uuest i läbivaatamist või 
 
326 
 otsus edasi kaevata ning tema õigusest osaleda sellel kohtulikul arutelul, mis 
võimaldab asja, sealhulgas uue tõendusmaterjali sisuliselt uuesti läbi 
vaadata, ja mille tulemusel võidakse algne otsus tühistada,  
ning  
(B) teda teavitatakse aja vahemikust, mille jooksul isik peab taotlema asja uuesti 
läbivaatamist või kaebama otsuse edasi, nagu on märgitud asjaomases 
vahistamismääruses.  
2.  Kui vahistamismäärus on tehtud vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava 
julgeolekumeetme täidevii miseks lõike  1 punkti  i alapunktis  iv sätestatud tingimustel ning asjaomane 
isik ei ole varem saanud ametlikku teavet tema suhtes algatatud kriminaalmenetluse kohta, võib see 
isik, kui teda teavitatakse vahistamismääruse sisust, taotleda enne tema üleandmi st kohtuotsuse 
ärakirja. Kohe pärast seda, kui vahistamismääruse teinud asutust on nimetatud taotlusest teavitatud, 
esitab ta vahistamismäärust täitva asutuse kaudu kohtuotsuse ärakirja asjaomasele isikule. 
Asjaomase isiku taotlus ei lükka edasi üleandmism enetlust ega vahistamismääruse täitmise otsust. 
Kohtuotsus esitatakse asjaomasele isikule üksnes teavitamiseks; seda esitamist ei käsitleta otsuse 
ametliku kättetoimetamisena ning esitamise hetkest ei hakata lugema ajalisi piiranguid, mida 
kohaldatakse uue sti läbivaatamise või edasikaebamise suhtes.  
3.  Kui isik antakse  üle lõike  1 punkti  i alapunktis  iv sätestatud  tingimuste  kohaselt  ja see isik on 
taotlenud  asja uuesti  läbivaatamist  või kaevanud  otsuse  edasi,  vaadatakse  sellise  läbivaatamise  või 
apellatsi oonimenetluse  tulemust  ootava  isiku  kinnipidamine  kõnealuse  menetluse  lõpuleviimiseni  
üle kooskõlas  vahistamismääruse  teinud  riigi õigusega  kas regulaarselt  või asjaomase  isiku  taotlusel.  
Läbivaatamisel  hinnatakse  eelkõige  võimalust  kinnipidamine  peatada  või katkestada.  Asja  uuesti  
läbivaatamine  või apellatsioonimenetlus  peab  algama  õigeaegselt  pärast  üleandmist.  
Artikkel LAW.SURR.82. Poliitilise süüteo erand  
1. Vahistamismääruse täitmisest ei või keelduda põhjusel, et vahistamismäärust täitev riik võib 
pidada  süütegu poliitiliseks süüteoks, poliitilise süüteoga seotud süüteoks või poliitilistel motiividel 
toime pandud süüteoks.  
2. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki siiski teatada 
õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele,  et lõiget  1 kohaldatakse üksnes seoses järgmisega:  
(a) terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni artiklites  1 ja 2 osutatud süüteod;  
(b) kuritegeliku kokkuleppe sõlmimine või kuritegeliku ühenduse moodustamine, et panna toime 
üks või mitu terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni artiklis  1 või artiklis  2 osutatud 
süütegu, juhul kui see kuritegeliku kokkuleppe sõlmimine või kuritegeliku ühenduse 
moodustamine vastab artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes  3 osutatud käitumise 
kirjeldusele, ning  
(c) terrorism, nagu see on määratletud lepingu LISAS LAW -7; 
3. Kui vahistamismääruse on teinud riik, kes on esitanud lõikes  2 osutatud teate, või riik, kelle 
nimel on esitatud selline teade, võib vahistamismäärust täitev riik kohaldada vastastikkuse 
põhimõtet.  
 
327 
 Artikkel LAW.SURR.83. Kodakondsuse erand  
1. Vahistamismääruse täitmisest ei või keelduda põhjusel, et tagaotsitav on vahistamismäärust 
täitva riigi kodanik.  
2. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalas e koostöö erikomiteele, et selle riigi kodanikke ei anta üle või et tema kodanike üleandmine 
on lubatud ainult teatavatel kindlaksmääratud tingimustel. Teade esitatakse põhjustel, mis on 
seotud Ühendkuningriigi või selle riigi, kelle nimel teade on esitatu d, siseriikliku õiguskorra 
aluspõhimõtete või tavadega. Sellisel juhul võib olenevalt vajadusest liit mis tahes oma liikmesriigi 
nimel või Ühendkuningriik teatada õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele mõistliku aja 
jooksul pärast teiselt poolelt teate saamist, et olenevalt vajadusest liikmesriigi või Ühendkuningriigi 
vahistamismäärust täitev õigusasutus võib keelduda oma riigi kodanike üleandmisest kõnealusele 
riigile või et üleandmine on lubatud üksnes teatavatel kindlaksmääratud tingimustel.   
3. Juhul kui riik on keeldunud vahistamismääruse täitmisest põhjusel, et Ühendkuningriigi 
puhul ta ise või liikmesriigi puhul liit tema nimel on esitanud lõikes  2 osutatud teate, kaalub see riik, 
võttes arvesse vahistamismääruse teinud riigi seisukohti, oma kodaniku suhtes sellise menetluse 
algatamist, mis vastab vahistamismääruse sisule. Juhul kui õigusasutus otsustab sellist menetlust 
mitte algatada, on vahistamismääruse aluseks oleva süüteo ohvril võimalik saada selle otsuse kohta 
teavet kooskõlas kohaldat ava siseriikliku õigusega.  
4. Kui riigi pädevad asutused algatavad lõike  3 kohaselt menetluse oma kodaniku vastu, tagab 
see riik, et tema pädevad asutused saavad võtta asjakohaseid meetmeid ohvrite ja tunnistajate 
abistamiseks olukorras, kus ohver või tunnis taja elab teises riigis, eelkõige seoses menetluse 
läbiviimise viisiga.  
Artikkel LAW.SURR.84. Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised  
Vahistamismäärust täitva õigusasutuse poolt vahistamismääruse täitmise suhtes võib rak endada 
järgmisi tagatisi:  
(a) kui vahistamismääruse aluseks olev süütegu on vahistamismääruse teinud riigis karistatav 
eluaegse vabadusekaotuse või eluaegse vabadust piirava julgeolekumeetmega, võib 
vahistamismäärust täitev riik seada vahistamismääruse täitmise sõltuvusse tingimusest, et 
vahistamismääruse teinud riik annab vahistamismäärust täitva riigi jaoks piisava tagatise, et 
vahistamismääruse teinud riik vaatab määratud karistuse või meetme taotluse korral või 
hiljemalt 20  aasta pärast läbi või sood ustab selliste armuandmismeetmete kohaldamist, mida 
isikul on õigus taotleda vahistamismääruse teinud riigi õiguse või tava alusel ning mille 
eesmärk on jätta kõnealune karistus või meede täide viimata;  
(b) kui isik, kelle kohta on tehtud vahistamismäärus tall e süüdistuse esitamiseks, on 
vahistamismäärust täitva riigi kodanik või elanik, võib selle isiku üleandmise suhtes kohaldada 
tingimust, et ta saadetakse pärast ärakuulamist vahistamismäärust täitvasse riiki tagasi, et seal 
kanda vabadusekaotust või täita v abadust piiravat julgeolekumeedet, mis on talle määratud 
vahistamismääruse teinud riigis; kui karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme 
üleviimiseks vahistamismäärust täitvasse riiki on vaja tagaotsitava nõusolekut, kohaldatakse 
tagatise suhtes, et i sik saadetakse oma karistuse kandmiseks vahistamismäärust täitvasse riiki 
tagasi, tingimust, et tagaotsitav on pärast ärakuulamist nõus oma saatmisega 
vahistamismäärust täitvasse riiki tagasi;  
 
328 
 (c) kui on alust arvata, et tagaotsitava põhiõiguste kaitse satub r eaalselt ohtu, võib 
vahistamismäärust täitev õigusasutus vajaduse korral nõuda enne, kui ta teeb 
vahistamismääruse täitmise kohta otsuse, lisatagatisi tagaotsitava kohtlemise kohta pärast 
tema üleandmist.  
Artikkel LAW.SURR.85. Keskasutuse kasutamine  
1. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teavitada õiguskaitse - 
ja õigusalase koostöö erikomiteed Ühendkuningriigi puhul keskasutusest ning liidu puhul iga riigi 
keskasutusest või, kui nii on asjaomase riigi õigussüsteemiga et te nähtud, siis mitmest sellisest 
keskasutusest, mis on määratud pädevate õigusasutuste abistamiseks.  
2. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee teavitamisel lõike  1 alusel võivad 
Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel kumbki teatada, et asjaomaste riikide 
kohtusüsteemi korraldusest tulenevalt kuulub keskasutuse või -asutuste vastutusse 
vahistamismääruste edastamise ja vastuvõtmise haldamine ning kogu muu ametlik kirjavahetus, mis 
on seotud vahistamismääruste edastamise ja vastuvõtmise haldamisega. Selline teade on kõigile 
vahistamismääruse teinud riigi ametiasutustele siduv.  
Artikkel LAW.SURR.86. Vahistamismääruse sisu ja vorm  
1. Vahistamismääruses esitatakse LISAS LAW -5 esitatud vormi kohaselt järgmine teave:  
(a) tagaotsitava isikuandmed ja kodakondsus;  
(b) vahistamismääruse teinud õigusasutuse nimi, aadress, telefoni - ja faksinumber ning e -posti 
aadress;  
(c) tõendid täitmisele pööratava kohtuotsuse, vahistamismääruse või muu samasuguse mõjuga, 
täitmisele pööratava otsuse kohta, mis kuulub artikli LA W.SURR.79 [Kohaldamisala] 
kohaldamisalasse;  
(d) süüteo olemus ja õiguslik kvalifikatsioon, eelkõige seoses artikliga LAW.SURR.79 
[Kohaldamisala];  
(e) süüteo toimepanemise tehiolude kirjeldus, sealhulgas aeg, koht ja tagaotsitava isiku süüteos 
osalemise laad;  
(f) lõpliku kohtuotsuse olemasolu korral määratud karistus või süüteo eest ette nähtud 
karistusmäär vahistamismääruse teinud riigi õiguse alusel; ning  
(g) võimaluse korral muud süüteo tagajärjed.  
2. Vahistamismäärus tõlgitakse vahistamismäärust täitva riigi ametlikku ke elde või ühte selle 
riigi ametlikest keeltest. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki 
teatada õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele, et aktsepteeritav on tõlge riigi ühte või 
mitmesse muusse ametlikku keelde.  
Artikkel LAW.SURR.87. Vahistamismääruse edastamine  
Kui tagaotsitava asukoht on teada, võib vahistamismääruse teinud õigusasutus edastada 
vahistamismääruse otse vahistamismäärust täitvale õigusasutusele.  
 
329 
 Artikkel LAW.SURR.88. Vahistamismääruse edastamise üksik asjalik kord  
1. Kui vahistamismääruse teinud õigusasutus ei tea, milline ametiasutus on pädev 
vahistamismäärust täitev õigusasutus, teeb ta vajalikud järelepärimised, et vahistamismäärust 
täitvalt riigilt see teave saada.  
2. Vahistamismääruse teinud õigusasutus võib paluda vahistamismääruse edastada 
Rahvusvahelisel Kriminaalpolitsei Organisatsioonil (Interpol).  
3. Vahistamismääruse teinud õigusasutus võib edastada vahistamismääruse mis tahes 
turvalisel viisil, millest jääb kirjalik tõend, ja tingimustel, mis võimald avad vahistamismäärust täitval 
riigil veenduda vahistamismääruse autentsuses.  
4. Kõik raskused, mis on seotud vahistamismääruse täitmiseks vajalike dokumentide 
edastamise või autentsusega, lahendatakse asjaomaste õigusasutuste vaheliste otsekontaktide teel 
või vajaduse korral riikide keskasutuste osalusel.  
5. Kui vahistamismääruse saanud asutus ei ole pädev vahistamismäärust täitma, edastab ta 
selle automaatselt oma riigi pädevale asutusele ja teavitab sellest vahistamismääruse teinud 
õigusasutust.  
Artikkel LAW.S URR.89. Tagaotsitava õigused  
1. Kui tagaotsitav vahistatakse vahistamismääruse täitmise eesmärgil, teavitab 
vahistamismäärust täitev õigusasutus kooskõlas oma siseriikliku õigusega seda isikut 
vahistamismäärusest ja selle sisust ning samuti võimalusest nõustuda enda üleandmisega 
vahistam ismääruse teinud riigile.  
2. Tagaotsitaval, kes on vahistatud vahistamismääruse täitmise eesmärgil ja kes ei räägi või ei 
mõista vahistamismäärusega seotud menetluse keelt, on õigus kasutada tõlgi abi ning tal on õigus 
saada kirjalik tõlge tema emakeeles või  muus keeles, mida ta räägib või millest ta aru saab, kooskõlas 
vahistamismäärust täitva riigi õigusega.  
3. Tagaotsitaval on vahistamisel õigus kaitsja abile kooskõlas vahistamismäärust täitva riigi 
õigusega.  
4. Tagaotsitavat teavitatakse tema õigusest määrata vahistamismääruse teinud riigis kaitsja 
abistama vahistamismäärust täitva riigi kaitsjat vahistamismäärusega seotud menetluses. Käesolev 
lõige ei piira artiklis LAW.SURR.101 [Isiku üleandmise tähtajad] sätestatud tähtaegade kohaldamist.   
5. Vahistatud tagaots itaval on õigus sellele, et tema kodakondsusjärgse riigi konsulaarasutusi 
või kui ta on kodakondsuseta isik, siis tema peamiseks elukohaks oleva riigi konsulaarasutusi 
teavitatakse põhjendamatu viivituseta vahistamisest ning et ta saab soovi korral nende a sutustega 
suhelda.  
Artikkel LAW.SURR.90. Isiku vahi all pidamine  
Kui isik võetakse vahistamismääruse alusel vahi alla, teeb vahistamismäärust täitev õigusasutus 
vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt otsuse selle kohta, kas tagaotsitav peaks jääma vahi 
alla. Isiku võib kooskõlas vahistamismäärust täitva riigi õigusega igal ajal ajutiselt vabastada, eeldusel 
et selle riigi pädev asutus võtab kõik meetmed, mida ta peab vajalikuks, et vältida isiku põgenemist.  
 
330 
 Artikkel LAW.SURR.91. Üleandmisega nõustu mine  
1. Kui vahistatu väidab, et ta on üleandmisega nõus, peab see nõusolek ja, kui vaja, tema 
sõnaselge otsus loobuda õigusest, et tema suhtes kohaldataks artikli LAW.SURR.105 [Muude 
süütegude eest süüdistuse esitamise võimalused] lõikes  2 osutatud erikohust use reeglit, olema 
antud vahistamismäärust täitvale õigusasutusele vastavalt vahistamismäärust täitva riigi õigusele.  
2. Iga riik peab võtma vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et nõusoleku ja vajaduse korral ka 
lõikes  1 osutatud loobumisotsuse väljaselgita misel ilmneks selgesti, et asjaomane isik on toiminud 
vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest. Selleks peab tagaotsitaval olema õigus kaitsjale.  
3. Lõikes  1 osutatud nõusolek ja vajaduse korral loobumisotsus tuleb ametlikult 
dokumenteerida vasta valt vahistamismäärust täitva liikmesriigi õiguses sätestatud korrale.  
4. Nõusolekut ei saa põhimõtteliselt tagasi võtta. Iga riik võib sätestada, et käesoleva artikli 
lõikes  1 osutatud nõusoleku ja vajaduse korral loobumisotsuse võib tagasi võtta vastavalt t ema 
siseriikliku õiguse alusel kohaldatavatele eeskirjadele. Artiklis LAW.SURR.101 [Isiku üleandmise 
tähtajad]  sätestatud tähtaegade kehtestamisel ei võeta sellisel juhul arvesse nõusolekust teatamise 
ja nõusoleku tagasivõtmise vahelist aega.  Ühendkuningri ik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel 
võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele oma soovist seda võimalust 
kasutada, teatades nõusoleku tagasivõtmise korra ja selle korra muudatused.  
Artikkel LAW.SURR.92. Tagaotsitava ära kuulamine  
Kui vahistatu ei ole nõus üleandmisega, nagu on osutatud artiklis LAW.SURR.91 [Üleandmisega 
nõustumine],  on tal õigus, et vahistamismäärust täitev õigusasutus ta ära kuulaks vastavalt 
vahistamismäärust täitva riigi õigusele.  
Artikkel LAW.SURR.93 . Üleandmisotsus  
1. Vahistamismäärust täitev õigusasutus teeb käesolevas jaotises kindlaksmääratud aja jooksul 
ja tingimuste kohaselt ning  eelkõige kooskõlas artiklis LAW.SURR.77 [Proportsionaalsuse põhimõte] 
sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega otsuse selle kohta, kas isik tuleb üle anda.  
2. Kui vahistamismäärust täitev õigusasutus leiab, et vahistamismääruse teinud riigi edastatud 
teabest ei piisa üleandmisotsuse tegemiseks, küsib ta vajalikku lisateavet, mis tuleb kiiresti saata, 
eelkõige seoses artiklit ega LAW.SURR.77 [Proportsionaalsuse põhimõte], LAW.SURR.80 
[Vahistamismääruse kohustusliku täitmatajätmise alused] kuni LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo 
erand], LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] ja 
LAW. SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm], ning võib selle saamiseks kehtestada tähtaja, võttes 
arvesse vajadust järgida artikliga LAW.SURR.95 [Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord] 
ettenähtud tähtaegu.  
3. Vahistamismääruse teinud õigusasutus võ ib alati edastada vahistamismäärust täitvale 
õigusasutusele vajalikku lisateavet.  
Artikkel LAW.SURR.94. Otsus mitme taotluse korral  
1. Kui kaks või enam riiki on teinud sama isiku kohta Euroopa vahistamismääruse või 
vahistamismääruse, teeb vahistamismäärust täitev õigusasutus otsuse selle kohta, milline 
vahistamismäärus täidetakse, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eriti süütegude 
suhtelist raskust ja toimepanemise kohta, vahistamismääruste või Euroopa vahistamismääruste 
 
331 
 vastavaid kuupäevi nin g seda, kas määrus on tehtud süüdistuse esitamiseks või vabadusekaotusliku 
karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täideviimiseks, ning pidades silmas ka liidu õigusest 
tulenevaid liikmesriikide juriidilisi kohustusi, eelkõige seoses liikumisvabadu se ja kodakondsuse 
alusel diskrimineerimise keelu põhimõtetega.  
2. Lõikes  1 osutatud valiku tegemisel võib vahistamismäärust täitev liikmesriigi õigusasutus 
küsida nõu Eurojustilt.  
3. Kui vahistamismääruse ja kolmanda riigi esitatud väljaandmistaotluse vahel on vastuolu, 
teeb vahistamismäärust täitva riigi pädev asutus otsuse selle kohta, kas ülimuslik on 
vahistamismäärus või väljaandmistaotlus, võttes asjakohaselt arvesse kõiki asjaolusid ning eelkõige 
neid, millele on osutatud lõikes  1 ja mida on nimetatud koha ldatavas konventsioonis.  
4. Käesolev artikkel ei piira riikide kohustusi, mis tulenevad Rahvusvahelise Kriminaalkohtu 
statuudist.  
Artikkel LAW.SURR.95. Vahistamismääruse täitmise otsuse tähtajad ja kord  
1. Vahistamismäärust menetletakse ja see täidetakse viivit amata.  
2. Juhul kui tagaotsitav nõustub üleandmisega, tehakse lõplik otsus vahistamismääruse 
täitmise kohta kümne päeva jooksul pärast nõusoleku andmist.  
3. Muudel juhtudel tehakse lõplik otsus vahistamismääruse täitmise kohta 60  päeva jooksul 
pärast tagaotsitav a vahistamist.  
4. Kui erijuhtudel ei ole vahistamismäärust võimalik täita lõikes  2 või 3 kehtestatud tähtaja 
jooksul, teavitab vahistamismäärust täitev õigusasutus sellest viivitamata vahistamismääruse teinud 
õigusasutust ja esitab viivituse põhjused. Sellist el juhtudel võib tähtaega veel 30  päeva võrra 
pikendada.  
5. Vahistamismäärust täitev õigusasutus tagab kuni vahistamismääruse kohta lõpliku otsuse 
tegemiseni, et oleksid jätkuvalt täidetud materiaalsed tingimused isiku üleandmiseks.  
6. Vahistamismääruse täitmise st keeldumise korral tuleb esitada põhjused.  
Artikkel LAW.SURR.96. Olukord enne otsuse tegemist  
1. Kui vahistamismäärus on tehtud kriminaalmenetluse läbiviimiseks, peab vahistamismäärust 
täitev õigusasutus:  
(a) nõustuma, et tagaotsitav tuleb ära kuulata vastaval t artiklile  LAW.SURR.97 [Isiku ärakuulamine 
enne otsuse tegemist] , või 
(b) nõustuma tagaotsitava ajutise üleandmisega.  
2. Ajutise üleandmise tingimused ja kestus tuleb kindlaks määrata vahistamismääruse teinud ja 
vahistamismäärust täitva õigusasutuse vastastikuse l kokkuleppel.  
3. Ajutise üleandmise korral peab isik saama pöörduda tagasi vahistamismäärust täitvasse riiki, 
et osaleda üleandmismenetluse raames toimuval, kõnealust isikut käsitleval ärakuulamisel.  
 
332 
 Artikkel LAW.SURR.97. Isiku ärakuulamine enne otsuse tege mist  
1. Tagaotsitava kuulab ära õigusasutus. Selleks abistab tagaotsitavat kaitsja, kes on määratud 
kooskõlas vahistamismääruse teinud riigi õigusega.  
2. Tagaotsitav kuulatakse ära vahistamismäärust täitva riigi õiguse kohaselt ning tingimustel, 
milles on vahist amismääruse teinud ja vahistamismäärust täitev õigusasutus omavahel kokku 
leppinud.  
3. Pädev vahistamismäärust täitev õigusasutus võib nimetada tagaotsitava ärakuulamisel 
osalema teise oma riigi õigusasutuse, et tagada käesoleva artikli nõutav kohaldamine.  
Artikkel LAW.SURR.98. Privileegid ja immuniteedid  
1. Kui tagaotsitaval on privileeg või immuniteet seoses kohtualluvuse või täitmisega 
vahistamismäärust täitvas riigis, hakkavad artiklis LAW.SURR.95 [Vahistamismääruse täitmise otsuse 
tähtajad ja kord] osutatu d tähtajad kulgema siis, kui vahistamismäärust täitvale õigusasutusele on 
teatatud, et privileeg või immuniteet on ära võetud.  
2. Vahistamismäärust täitev riik tagab, et materiaalsed tingimused tõhusaks üleandmiseks 
oleksid täidetud, kui isikul enam ei ole p rivileegi ega immuniteeti.  
3. Kui privileegi või immuniteedi äravõtmise õigus on vahistamismäärust täitva riigi asutusel, 
nõuab vahistamismäärust täitev õigusasutus viivitamata sellelt asutuselt, et ta seda õigust kasutaks. 
Kui privileegi ja immuniteedi äravõ tmise õigus on teise riigi asutusel, kolmandal riigil või 
rahvusvahelisel organisatsioonil, nõuab vahistamismääruse teinud õigusasutus sellelt asutuselt, et ta 
seda õigust kasutaks.  
Artikkel LAW.SURR.99. Samaaegsed rahvusvahelised kohustused  
1. Käesolev lepi ng ei piira vahistamismäärust täitva riigi kohustusi, kui tagaotsitav on 
kolmandast riigist sellele riigile välja antud ning kui seda isikut kaitsevad selle kokkuleppe sätted, 
mille alusel isik välja anti seoses erikohustuse reegliga. Vahistamismäärust täi tev riik võtab kõik 
vajalikud meetmed, et taotleda viivitamata selle kolmanda riigi luba, kes tagaotsitava välja andis, et 
tagaotsitavat oleks võimalik vahistamismääruse teinud riigile üle anda. Artiklis LAW.SURR.95  
[Vahistamismääruse täitmise otsuse tähta jad ja kord ] osutatud tähtajad ei hakka kulgema enne 
erikohustuse reegli kohaldamise lõppu.  
2. Vahistamismäärust täitev riik tagab, et oleksid jätkuvalt täidetud tõhusaks üleandmiseks 
vajalikud materiaalsed tingimused, kuni kolmas riik, kes tagaotsitava välj a andis, teeb otsuse.  
Artikkel LAW.SURR.100. Otsusest teatamine  
Vahistamismäärust täitev õigusasutus teatab vahistamismääruse teinud õigusasutusele viivitamata 
vahistamismäärusega seoses võetavate meetmete kohta tehtud otsusest.  
Artikkel LAW.SURR.101. Isiku üleandmise tähtajad  
1. Tagaotsitav antakse üle võimalikult kiiresti, asjaomaste asutuste kokkulepitud kuupäeval.  
2. Tagaotsitav antakse üle hiljemalt kümme päeva pärast vahistamismääruse täitmise kohta 
lõppotsuse tegemist.  
 
333 
 3. Kui tagaotsitava üleandmist lõike s 2 sätestatud tähtaja jooksul takistavad asjaolud, mis ei 
sõltu kummastki riigist, võtavad vahistamismäärust täitev ja vahistamismääruse teinud õigusasutus 
viivitamata teineteisega ühendust ja lepivad kokku uue üleandmiskuupäeva. Sellisel juhul toimub 
üleandmine kümne päeva jooksul alates uuest kokkulepitud kuupäevast.  
4. Üleandmise võib erandkorras ajutiselt edasi lükata mõjuvatel humanitaarsetel põhjustel, 
näiteks kui on alust arvata, et üleandmine ohustaks ilmselt tagaotsitava elu või tervist. 
Vahistamismä ärus täidetakse, kui neid põhjuseid enam ei ole. Vahistamismäärust täitev õigusasutus 
teatab sellest viivitamata vahistamismääruse teinud õigusasutusele ja nad lepivad kokku uue 
üleandmiskuupäeva. Sellisel juhul toimub üleandmine kümne päeva jooksul alates  uuest 
kokkulepitud kuupäevast.  
5. Kui lõigetes 2 –4 osutatud tähtaegade möödumisel on tagaotsitav ikka veel vahi all, 
vabastatakse ta. Vahistamismäärust täitev ja vahistamismääruse teinud õigusasutus võtavad 
teineteisega kohe ühendust, kui selgub, et isik vab astatakse käesoleva lõike alusel, ning lepivad 
kokku selle isiku üleandmise korra.  
Artikkel LAW.SURR.102. Edasilükatud või tingimuslik üleandmine  
1. Olles otsustanud vahistamismääruse täita, võib vahistamismäärust täitev õigusasutus lükata 
tagaotsitava üleand mise edasi, et tagaotsitavale saaks vahistamismäärust täitvas riigis esitada 
süüdistuse muu kui vahistamismääruses osutatud teo eest, või kui talle on juba karistus sellise teo 
eest määratud, et ta saaks karistust kanda vahistamismäärust täitva riigi terri tooriumil.  
2. Üleandmise edasilükkamise asemel võib vahistamismäärust täitev õigusasutus anda 
tagaotsitava vahistamismääruse teinud riigile ajutiselt üle tingimustel, mille määravad vastastikusel 
kokkuleppel kindlaks vahistamismäärust täitev ja vahistamismäär use teinud õigusasutus. Kokkulepe 
sõlmitakse kirjalikult ning selle tingimused on vahistamismääruse teinud riigi kõigile asutustele 
siduvad.  
Artikkel LAW.SURR.103. Läbivedu  
1. Iga riik lubab viia üleantava tagaotsitava isiku läbi oma territooriumi, eeldusel et riigile on 
esitatud järgmine teave:  
(a) selle isiku isikuandmed ja kodakondsus, kelle kohta vahistamismäärus on tehtud;  
(b) teave vahistamismääruse olemasolu kohta;  
(c) süüteo olemus ja õiguslik kvalifikatsioon; ning  
(d) süüteo tehiolude kirjeldus, sealhulgas kuupäev ja koht.  
2. Riik, kelle nimel on vastavalt artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikele  2 esitatud 
teade selle kohta, et tema kodanikke ei anta üle või et üleandmine on lubatud ainult teatavatel 
kindlaksmääratud tingimustel, võib samadel tingimustel keela ta oma kodanike veo läbi oma 
territooriumi või seada sellisele veole samad tingimused.  
3. Riigid määravad asutused, mis vastutavad läbiveotaotluste ja vajalike dokumentide 
vastuvõtmise ning muu ametliku kirjavahetuse eest, mis on seotud läbiveotaotlustega.  
 
334 
 4. Läbiveotaotluse ja lõikes  1 osutatud teabe võib saata lõike  3 kohaselt määratud asutusele 
mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend. Läbiveoriik teeb oma otsuse teatavaks samal moel.  
5. Käesolevat artiklit ei kohaldata lennugraafiku kohaste vahemaandumiste ta õhutranspordi 
puhul. Kui toimub lennugraafiku väline maandumine, esitab vahistamismääruse teinud riik lõike  3 
kohaselt määratud asutusele lõikes  1 osutatud teabe.  
6. Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis  sellise läbiveo korral, mis puudutab 
kolmandast riigist riigile väljaantavat isikut. Eelkõige käsitatakse viiteid „vahistamismäärusele“ 
viidetena „väljaandmistaotlusele“.  
Artikkel LAW.SURR.104. Vahistamismäärust täitvas riigis vahi all peetud aja mahaarvestamine  
1. Vahistamismääruse teinud riik ar vab vahistamismääruse teinud riigis vabadusekaotusliku 
karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetme tulemusel kantava karistuse kogukestusest maha 
vahistamismääruse täitmisest tulenenud vahi all pidamise kogukestuse.  
2. Vahistamismäärust täitev õigusasutus  või artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] 
alusel määratud keskasutus edastab vahistamismääruse teinud õigusasutusele üleandmise ajal kogu 
teabe vahistamismääruse alusel tagaotsitava vahi all pidamise kestuse kohta.  
Artikkel LAW.SURR.105. Muude süü tegude eest süüdistuse esitamise võimalused  
1. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et suhetes teiste riikidega, kelle kohta kehtib sama teatis, 
eeldatakse, et on antud  nõusolek esitada isikule süüdistus, määrata talle karistus või teda vahistada, 
et viia täide vabadusekaotuslik karistus või vabadust piirav julgeolekumeede süüteo eest, mis on 
toime pandud enne isiku üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest ta  üle anti, kui 
vahistamismäärust täitev õigusasutus ei osuta oma üleandmisotsuses konkreetse juhtumi puhul 
teisiti.  
2. Välja arvatud lõigetes  1 ja 3 osutatud juhtudel, ei tohi üleantavale isikule süüdistust esitada, 
määrata talle karistust või muul viisil võt ta talt vabadust süüteo eest, mis on toime pandud enne 
üleandmist ja mis on muu süütegu kui see, mille eest kõnealune isik üle anti.  
3. Käesoleva artikli lõiget  2 ei kohaldata järgmistel juhtudel:  
(a) kui isikul on olnud võimalus lahkuda selle riigi territooriumi lt, kellele ta üle anti, ja ta ei ole 
seda teinud 45  päeva jooksul pärast tema lõplikku vabastamist või ta on sellele territooriumile 
pärast lahkumist tagasi pöördunud;  
(b) kui süütegu ei ole karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega;  
(c) kui kriminaalmenetlus ei anna alust isikuvabadust piirava meetme kohaldamiseks;  
(d) kui isiku suhtes võidakse kohaldada muud kui vabadusekaotust hõlmavat karistust või meedet, 
eelkõige rahatrahvi või seda asendavat meedet, isegi kui karistuse või meetmega võib  
kaasneda isikuvabaduse piiramine;  
(e) kui isik on nõustunud üleandmisega ja samal ajal loobunud erikohustuse reegli kasutamisest 
vastavalt artiklile  LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine];  
 
335 
 (f) kui isik on üleandmise järel sõnaselgelt loobunud erikohustuse reegli kasutamisest seoses 
konkreetsete süütegudega, mis on toime pandud enne isiku üleandmist; loobumisotsus tuleb 
esitada vahistamismääruse teinud riigi pädevale õigusasutusele ja dokumenteer ida vastavalt 
selle riigi õigusele; loobumisotsus tuleb koostada nii, et on selge, et asjaomane isik on teinud 
selle vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest; selleks peab isikul olema õigus 
kaitsjale; ning  
(g) kui isiku üle andnud, vahistamismää rust täitev õigusasutus annab oma nõusoleku vastavalt 
käesoleva artikli lõikele  4. 
4. Nõustumistaotlus koos artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes  1 
osutatud teabe ning artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes  2 osutatu d tõlkega 
esitatakse vahistamismäärust täitvale õigusasutusele.  Nõusolek antakse, kui nõusoleku taotlemise 
aluseks oleva süüteo suhtes on kohaldatav üleandmine vastavalt käesoleva jaotise sätetele. 
Nõusoleku andmisest keeldutakse artiklis LAW.SURR.80 [Vahi stamismääruse kohustusliku 
täitmatajätmise alused] osutatud alustel ning muudel juhtudel võib keelduda ainult artiklis 
LAW.SURR.81  [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] või artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise 
süüteo erand] lõikes  2 ja artikli LAW.SU RR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes  2 osutatud alustel . Otsus 
tehakse hiljemalt 30  päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist. Artiklis  LAW.SURR.84  
[Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad tagatised] osutatud olukordades 
peab  vahistamismääruse teinud riik andma nimetatud artiklis sätestatud tagatised.  
Artikkel LAW.SURR.106. Üleandmine või sellele järgnev väljaandmine  
1. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koos töö erikomiteele, et suhetes teiste riikidega, kelle kohta kehtib sama teatis, 
eeldatakse, et on antud nõusolek anda enne üleandmist toime pandud süüteo eest tehtud 
vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel isik üle riigile, kes ei ole 
vahista mismäärust täitev riik, kui vahistamismäärust täitev õigusasutus ei osuta oma 
üleandmisotsuses konkreetse juhtumi puhul teisiti.  
2. Igal juhul võib isiku, kes on vahistamismääruse või Euroopa vahistamismääruse alusel üle 
antud vahistamismääruse teinud riigile , anda sellise vahistamismääruse või Euroopa 
vahistamismääruse alusel, mis on tehtud seoses enne isiku üleandmist toime pandud süüteoga, 
vahistamismäärust täitva riigi nõusolekuta üle muule riigile kui vahistamismäärust täitev riik, 
järgmistel juhtudel:  
(a) kui tagaotsitaval on olnud võimalus lahkuda selle riigi territooriumilt, kellele ta üle anti, ja ta ei 
ole seda teinud 45  päeva jooksul pärast tema lõplikku vabastamist või ta on sellele 
territooriumile pärast lahkumist tagasi pöördunud;  
(b) kui tagaotsitav nõus tub enda üleandmisega vahistamismääruse või Euroopa 
vahistamismääruse alusel riigile, kes ei ole vahistamismäärust täitev riik; nõusolek tuleb 
esitada vahistamismääruse teinud riigi pädevatele õigusasutustele ja dokumenteerida 
vastavalt selle riigi õigusel e; see tuleb koostada nii, et on selge, et asjaomane isik on teinud 
selle vabatahtlikult ja olles täiesti teadlik tagajärgedest; selleks peab tagaotsitaval olema õigus 
kaitsjale; ning  
(c) kui tagaotsitava suhtes ei kohaldata erikohustuse reeglit kooskõlas art ikli LAW.SURR.105 
[Muude süütegude eest süüdistuse esitamise võimalused] lõike  3 punktidega  a, e, f või g.  
 
336 
 3. Vahistamismäärust täitev õigusasutus nõustub üleandmisega teisele riigile järgmiste 
eeskirjade kohaselt:  
(a) nõustumistaotlus koos artikli LAW.SURR.86 [V ahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes  1 
osutatud teabe ning artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes  2 osutatud 
tõlkega esitatakse vastavalt artiklile LAW.SURR.87 [Vahistamismääruse edastamine];  
(b) nõusolek antakse, kui nõusoleku taotlemis e aluseks oleva süüteo suhtes on kohaldatav 
üleandmine vastavalt käesoleva lepingu sätetele;  
(c) otsus tehakse hiljemalt 30  päeva jooksul pärast taotluse kättesaamist; ning  
(d) nõusoleku andmisest keeldutakse artiklis LAW.SURR.80 [Vahistamismääruse kohustusliku 
täitmatajätmise alused] osutatud alustel ning muudel juhtudel võib keelduda ainult artiklis 
LAW.SURR.81 [Vahistamismääruse täitmatajätmise muud alused] või artikli LAW.SURR.82 
[Poliitilise süüteo erand] lõikes  2 ja artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] l õikes  2 
osutatud alustel.  
4. Artiklis  LAW.SURR.84 [Vahistamismääruse teinud riigi poolt teatavatel juhtudel antavad 
tagatised] osutatud olukordades annab vahistamismääruse teinud riik nimetatud artiklis sätestatud 
tagatised.  
5. Olenemata lõike  1 sätetest ei an ta isikut, kes on vahistamismääruse alusel üle antud, välja 
kolmandale riigile ilma isiku üle andnud riigi pädeva asutuse nõusolekuta. Nõusolek tuleb anda 
kooskõlas konventsioonidega, milles see riik on osalisriik, ja siseriikliku õigusega.  
Artikkel LAW.S URR.107. Vara üleandmine  
1. Vahistamismäärust täitev õigusasutus arestib ja annab vahistamismääruse teinud 
õigusasutuse taotlusel või omal algatusel ning vastavalt oma siseriiklikule õigusele üle vara:  
(a) mida võidakse vajada asitõendina või  
(b) mille tagaotsitav on  süüteo tulemusel omandanud.  
2. Lõikes  1 osutatud vara antakse üle isegi siis, kui vahistamismäärust ei ole võimalik täita 
tagaotsitava surma või põgenemise tõttu.  
3. Kui lõikes  1 osutatud vara kuulub vahistamismäärust täitva riigi territooriumil arestimisele 
või konfiskeerimisele, võib see riik, kui vara on vaja seoses käimasoleva kriminaalmenetlusega, võtta 
selle ajutiselt hoiule või anda üle vahistamismääruse teinud riigile, tingimusel et vara tagastatakse.  
4. Säilivad kõik õigused, mille vahistamismäärust täitev  riik või kolmandad isikud võivad olla 
lõikes  1 osutatud vara suhtes omandanud. Kui sellised õigused on olemas, tagastab 
vahistamismääruse teinud riik vara tasuta vahistamismäärust täitvale riigile kohe pärast 
kriminaalmenetluse lõppu.  
Artikkel LAW.SURR.1 08. Kulud  
1. Vahistamismäärust täitva riigi territooriumil tehtud vahistamismääruse täitmisega seotud 
kulud kannab see riik.  
 
337 
 2. Kõik muud kulud kannab vahistamismääruse teinud riik.  
Artikkel LAW.SURR.109. Seos muude juriidiliste dokumentidega  
1. Alates käesoleva l epingu jõustumise kuupäevast asendab see jaotis ühelt poolt 
Ühendkuningriigi ja teiselt poolt liikmesriikide vahelistes suhetes väljaandmise valdkonnas 
kohaldatavate järgmiste konventsioonide sätted, piiramata nende kohaldamist riikide ja kolmandate 
riikid e vahelistes suhetes:  
(a) 13. detsembril  1957 Pariisis sõlmitud väljaandmise Euroopa konventsioon ja selle 
lisaprotokollid ning  
(b) terrorismi tõkestamise Euroopa konventsiooni väljaandmist puudutavad sätted.   
2. Kui lõikes  1 osutatud konventsioone või kokkuleppeid kohaldatakse riikide territooriumide 
või selliste territooriumide suhtes, mille välissuhete eest vastutab riik, kuid mille kohta ei kehti 
käesolev jaotis, on need juriidilised dokumendid jätkuvalt nende territooriumide ja teiste riikide 
suhete aluseks.  
Artikkel LAW.SURR.110. Teadete läbivaatamine  
Käesoleva jaotise ühisel läbivaatamisel, nagu on osutatud artikli LAW.OTHER.135  [Läbivaatamine ja 
hindamine] lõikes  1, võtavad pooled arvesse vajadust säilitada teated, mis esitatakse artikli 
LAW.SURR.79 [Kohaldam isala]  lõike  4, artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõike  2 ja artikli 
LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand]  lõike  2 alusel.  Kui artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand]  
lõikes  2 osutatud teateid ei uuendata, kaotavad need kehtivuse viis aastat päras t käesoleva lepingu 
jõustumise kuupäeva. Artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes  2 osutatud teateid võib 
uuendada või esitada üksnes kolme kuu jooksul enne, kui täitub viis aastat käesoleva lepingu 
jõustumisest, ja seejärel iga viie aasta tagant, e eldusel et sel ajal on täidetud artikli LAW.SURR.83 
[Kodakondsuse erand] lõikes  2 sätestatud tingimused.   
Artikkel LAW.SURR.111. Tehtud vahistamismäärused kohaldamise lõppemise korral  
Olenemata artiklist LAW.GEN.5 [Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse 
alusel kehtivas samalaadses meetmes]; artiklist LAW.OTHER.136 [ Lõpetamine] ja artiklist 
LAW.OTHER.137 [Peatamine] , kohaldatakse vahistamismääruste suhtes käeso leva jaotise sätteid, kui 
tagaotsitav on vahistamismääruse täitmiseks vahistatud enne käesoleva jaotise kohaldamise 
lõppemist, olenemata sellest, kas vahistamismäärust täitev õigusasutus on otsustanud tagaotsitava 
vahi alla jätta või ta ajutiselt vabastada .  
Artikkel LAW.SURR.112. Kohaldamine olemasolevate Euroopa vahistamismääruste suhtes  
Käesolevat jaotist kohaldatakse Euroopa vahistamismääruste suhtes, mille riik on teinud kooskõlas 
nõukogu raamotsusega 2002/584/JSK81 enne üleminekuperioodi lõppu, kui tag aotsitavat ei ole enne 
üleminekuperioodi lõppu vahistamismääruse täitmiseks vahistatud.  
VIII JAOTIS. VASTAST IKUNE ABI  
                                                            
81  Nõukogu 13.  juuni 2002.  aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja 
liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta  (EÜT  L 190, 18.7.2002, lk  1). 
 
338 
 Artikkel LAW.MUTAS.113. Eesmärk  
1. Käesoleva jaotise eesmärk on täiendada järgmiste õigusaktide sätteid ja hõlbustada nende 
kohaldamist ühelt poolt liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel:  
(a) 20. aprillil  1959 Strasbourgis sõlmitud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa 
konventsioon (edaspidi „vastastikuse abistamise Euroopa konventsioon“);  
(b) vastastikuse abistamise Eur oopa konventsiooni 17.  märtsil  1978 koostatud lisaprotokoll;  ning  
(c) vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni 8.  novembril  2001 koostatud teine 
lisaprotokoll.  
2. Käesolev jaotis  ei piira käesoleva jaotise suhtes ülimusliku IX  jaotise [Karistusregistri 
andme te vahetamine] sätete kohaldamist.  
Artikkel LAW.MUTAS.114. Pädeva asutuse määratlus  
Käesolevas jaotises tähendab „pädev asutus“ mis tahes ametiasutust, kes on pädev saatma ja/või 
vastu võtma vastastikuse abi taotlusi kooskõlas vastastikuse abistamise Euroo pa konventsiooni ja 
selle protokollide sätetega ning nagu riigid on kindlaks määranud oma vastavates deklaratsioonides, 
mis on adresseeritud Euroopa Nõukogu peasekretärile. „Pädev asutus“ hõlmab ka liidu asutusi, 
millest on teatatud artikli LAW.OTHER.134 [ Teated] lõike  7 punkti  c kohaselt; selliste liidu asutuste 
suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva jaotise sätteid.  
Artikkel LAW.MUTAS.115. Vastastikuse abi taotluse vorm  
1. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee kohustub kehtestama vastastikuse abi 
taotluste tüüpvormi käesoleva lepingu lisana.  
2. Kui õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee on võtnud vastu lõike  1 kohase otsuse, 
kasutatakse taotluste esitamiseks tüüpvormi.  
3. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee võib vajaduse järgi vastastikuse  abi taotluste 
tüüpvormi muuta.  
Artikkel LAW.MUTAS.116. Vastastikuse abi taotluse esitamise tingimused  
1. Taotluse esitanud riigi pädev asutus võib esitada vastastikuse abi taotluse üksnes juhul, kui 
ta on veendunud, et täidetud on järgmised tingimused:  
(a) taotl us on menetluse läbiviimiseks vajalik ja proportsionaalne, võttes arvesse kahtlustatava või 
süüdistatava õigusi, ning  
(b) taotluses märgitud uurimismeetme või -meetmete võtmist oleks saanud taotleda samadel 
tingimustel sarnases riigisiseses asjas.  
2. Taotluse saa nud riik võib konsulteerida taotluse esitanud riigiga juhul, kui taotluse saanud 
riigi pädev asutus on seisukohal, et lõike  1 tingimused ei ole täidetud. Pärast konsulteerimist võib 
taotluse esitanud riigi pädev asutus otsustada vastastikuse abi taotluse t agasi võtta.  
 
339 
 Artikkel LAW.MUTAS.117. Teist tüüpi uurimismeetmete kasutamine  
1. Taotluse saanud riigi pädev asutus kaalub võimaluse korral muu kui vastastikuse abi 
taotluses märgitud uurimismeetme kasutamist, kui:  
(a) taotluses märgitud uurimismeedet ei ole taotlu se saanud riigi õiguses ette nähtud  või 
(b) taotluses märgitud uurimismeedet ei saaks kasutada sarnases riigisiseses asjas.  
2. Ilma et see piiraks vastastikuse abistamise Euroopa konventsioonis ja selle protokollides ning 
artiklis LAW.MUTAS.119 [ Ne bis in idem ] sätestatud keeldumispõhjuste kohaldamist, ei kohaldata 
käesoleva artikli lõiget  1 järgmiste uurimismeetmete suhtes, mille võtmine peab alati olema taotluse 
saanud riigi õigusega ette nähtud:  
(a) politsei - või õigusasutuste registrites sisalduva sellise teabe h ankimine, millele taotluse saanud 
riigi pädeval asutusel on kriminaalmenetluses otsejuurdepääs;  
(b) tunnistajate, ekspertide, kannatanute, kahtlustatavate või süüdistatavate või kolmandate 
isikute ärakuulamine taotluse saanud riigi territooriumil;  
(c) uurimismeetmed, mille puhul ei rakendata sunnimeetmeid ja mis on määratletud taotluse 
saanud riigi õiguses, ning  
(d) konkreetset telefoninumbrit või IP -aadressi kasutavate isikute kindlakstegemine.  
3. Taotluse saanud riigi pädev asutus võib kasutada ka muud kui v astastikuse abi taotluses 
märgitud uurimismeedet, kui taotluse saanud riigi pädeva asutuse valitud uurimismeetmega 
saavutataks sama tulemus vähem sekkuvate vahenditega kui taotluses osutatud uurimismeetmega.  
4. Kui taotluse saanud riigi pädev asutus otsustab kasutada muud kui vastastikuse abi taotluses 
märgitud uurimismeedet, nagu on osutatud lõigetes  1 ja 3, teavitab ta sellest kõigepealt taotluse 
esitanud riigi pädevat asutust, kes võib otsustada taotluse tagasi võtta või seda täiendada.  
5. Kui taotluses märgit ud uurimismeedet ei ole taotluse saanud riigi õiguses ette nähtud või 
see ei oleks sarnases riigisiseses asjas kättesaadav ning kui puuduvad muud uurimismeetmed, millel 
oleks taotletud uurimismeetmega sama tulemus, teavitab taotluse saanud riigi pädev asut us 
taotluse esitanud riigi pädevat asutust, et taotletud abi ei ole võimalik anda.  
Artikkel LAW.MUTAS.118. Teavitamise kohustus  
Taotluse saanud riigi pädev asutus teavitab taotluse esitanud riigi pädevat asutust mis tahes viisil ja 
põhjendamatu viivituseta , kui:  
(a) vastastikuse abi taotlust ei ole võimalik täita, sest taotlus on puudulik või ilmselgelt ebaõige, 
või 
(b) kui taotluse saanud riigi pädev asutus leiab vastastikuse abi taotluse täitmise käigus ilma 
edasiste järelepärimisteta, et võib olla asjakohane rak endada uurimismeetmeid, mida ei olnud 
esialgu ette nähtud või mida ei olnud võimalik vastastikuse abi taotluse koostamise ajal 
kindlaks määrata, et taotluse esitanud riigi pädev asutus saaks konkreetsel juhul võtta edasisi 
meetmeid.  
 
340 
 Artikkel LAW.MUTAS.119.  Ne bis in idem  
Vastastikuse abi andmisest võib lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle 
protokollidega ettenähtud keeldumispõhjustele keelduda ka põhjusel, et isiku suhtes, kelle kohta abi 
taotletakse ja kelle suhtes viiakse taotluse esitanud riigis ellu kriminaaluurimist, süüdistuse esitamist 
või muud menetlust, sealhulgas kohtumenetlust, on samade tegude eest tehtud teises riigis lõplik 
kohtuotsus, tingimusel et kui karistus on määratud, on see täitmisele pööratud või täitmisele 
pöör amisel või ei saa seda süüdimõistjariigi õiguse alusel enam täitmisele pöörata.  
Artikkel LAW.MUTAS.120. Tähtajad  
1. Taotluse saanud riik otsustab vastastikuse abi taotluse täitmise üle võimalikult kiiresti ja igal 
juhul hiljemalt 45  päeva jooksul pärast taotl use saamist ning teavitab otsusest taotluse esitanud riiki.  
2. Vastastikuse abi taotlus täidetakse võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt 90 päeva jooksul 
pärast käesoleva artikli lõikes  1 osutatud otsuse tegemist või pärast artikli LAW.MUTAS.116 
[Vasta stikuse abi taotluse esitamise tingimused] lõikes  2 osutatud konsulteerimist.  
3. Kui vastastikuse abi taotluses on märgitud, et menetlustähtaegade, süüteo raskuse või 
muude eriti kiireloomuliste asjaolude tõttu on vajalik lõikega  1 või 2 ettenähtust lühem täh taeg või 
kui taotluses on märgitud, et vastastikuse abi meedet tuleb rakendada konkreetsel kuupäeval, võtab 
taotluse saanud riik seda nõuet võimalikult suures ulatuses arvesse.  
4. Kui vastastikuse abi taotlus esitatakse vastastikuse abistamise Euroopa konvent siooni teise 
lisaprotokolli artikli  24 kohaste ajutiste meetmete võtmiseks, teeb taotluse saanud riigi pädev asutus 
otsuse ajutise meetme kohta ja teatab otsusest taotluse esitanud riigi pädevale asutusele võimalikult 
kiiresti pärast taotluse saamist.  Enne  käesoleva artikli kohaselt võetud ajutise meetme tühistamist 
annab taotluse saanud riigi pädev asutus võimaluse korral taotluse esitanud riigi pädevale asutusele 
võimaluse esitada meetme võtmise jätkamise põhjendused.  
5. Kui konkreetsel juhul ei ole võimalik  kinni pidada lõikega  1 või 2 ettenähtud tähtajast või 
lõikes  3 osutatud tähtajast või kindlaksmääratud kuupäevast või kui lõike  4 kohane ajutiste 
meetmete võtmise otsus lükatakse edasi, teavitab taotluse saanud riigi pädev asutus viivitamata 
taotluse esit anud riigi pädevat asutust mis tahes viisil, esitades viivituse põhjused, ning konsulteerib 
taotluse esitanud riigi pädeva asutusega vastastikuse abi taotluse täitmiseks asjakohase aja üle.  
6. Käesolevas artiklis osutatud tähtaegu ei kohaldata, kui vastastiku se abi taotlus on tehtud 
seoses mis tahes järgmiste vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollide 
kohaldamisalasse kuuluvate süütegude ja rikkumistega, nagu on määratletud taotluse esitanud riigi 
õiguses:  
(a) lubatud sõidukiiruse ületamine, kui see ei põhjustanud teise isiku vigastust ega surma ja kui 
kiiruseületus ei olnud märkimisväärne;  
(b) turvavöö kinnitamata jätmine;  
(c) foori punase tule või muu kohustusliku peatumismärguande eiramine;  
(d) kiivri mittekasutamine; või  
(e) keelatud sõiduraja  kasutamine (näiteks hädaolukorra sõiduraja, ühistranspordiks ettenähtud 
sõiduraja või teetöödeks suletud sõiduraja kasutamine keelust hoolimata).  
 
341 
 7. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee jälgib lõike  6 kohaldamist. Ta kohustub 
kehtestama kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest lõike  6 kohaldamisalasse 
kuuluvate taotluste jaoks tähtajad, võttes arvesse taotluste hulka.  Ta võib samuti otsustada, et 
lõiget  6 enam ei kohaldata.  
Artikkel LAW.MUTAS.121. Vastastikuse abi taotluste edastamin e 
1. Lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollidega ettenähtud 
sidekanalite kasutamisele võivad juhul, kui nimetatud dokumentide sätetega on ette nähtud otse 
edastamine, Ühendkuningriigi prokurörid edastada vastastikuse abi taotl usi ka otse liikmesriikide 
pädevatele asutustele.  
2. Lisaks vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni ja selle protokollidega ettenähtud 
sidekanalite kasutamisele võib kiireloomuliste juhtumite korral edastada kõik vastastikuse õigusabi 
taotlused ja omaal gatusliku teabe Europoli või Eurojusti kaudu kooskõlas käesoleva lepingu 
vastavate jaotiste sätetega.  
Artikkel LAW.MUTAS.122. Ühised uurimisrühmad  
Kui riikide pädevad asutused moodustavad ühise uurimisrühma, reguleeritakse liikmesriikidevahelisi 
suhteid üh ises uurimisrühmas liidu õigusega, olenemata ühise uurimisrühma moodustamise lepingus 
osutatud õiguslikust alusest.  
IX JAOTIS. KARISTUSR EGISTRI ANDMETE VAHE TAMINE  
Artikkel LAW.EXINF.120. Eesmärk  
1. Käesoleva jaotise eesmärk on võimaldada karistusregistri andmete vahetamist ühelt poolt 
liikmesriikide ja teiselt poolt Ühendkuningriigi vahel.   
2. Ühendkuningriigi ja liikmesriikide vahelistes suhetes on käesoleva jaotise eesmärk:  
(a) täiendada kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artiklit  13 ja 
artikli  22 lõiget  2 ning konventsiooni 17.  märtsi 1978.  aasta ja 8.  novembri 2001.  aasta 
lisaprotokolle ning  
(b) asendada kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli  22 lõige  1, 
mida on täiendatud 17.  märtsi 1978.  aasta lisaproto kolli artikliga  4.  
3. Ühelt poolt liikmesriigi ja teiselt poolt Ühendkuningriigi omavahelistes suhetes loobub 
kumbki õigusest tugineda oma reservatsioonidele kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa 
konventsiooni artikli  13 ja konventsiooni 17.  märts i 1978.  aasta lisaprotokolli artikli  4 suhtes.  
Artikkel LAW.EXINF.121. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „süüdimõistev kohtuotsus“ – kriminaalkohtu lõplik otsus füüsilise isiku kuriteos 
süüdimõistmise kohta, kui nimetatud otsus on kantud süüdimõistva kohtuotsuse teinud riigi 
karistusregistrisse;  
 
342 
 (b) „kriminaalmenetlus“ – kohtueelne menetlus, kohtumenetlus ja süü dimõistva kohtuotsuse 
täitmine;  
(c) „karistusregister“ – siseriiklik register või siseriiklikud registrid, kuhu tehakse siseriikliku õiguse 
alusel kanded süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.   
Artikkel LAW.EXINF.122. Keskasutused  
Iga riik määrab ühe või mitu kes kasutust, kelle pädevusse kuulub karistusregistri andmete 
vahetamine vastavalt käesolevale jaotisele ja teabevahetus, millele on osutatud kriminaalasjades 
vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artikli  22 lõikes  2. 
Artikkel LAW.EXINF.123. Teated  
1. Iga riik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et iga tema territooriumil tehtud süüdimõistva 
kohtuotsuse kandmisel riigi karistusregistrisse lisatakse andmed süüdimõistetud isiku kodakondsuse 
või kodakondsuste kohta, kui isik on teise riigi kodanik.  
2. Iga riigi ke skasutus teavitab teise riigi keskasutust kõigist süüdimõistvatest kohtuotsustest, 
mis on tehtud tema territooriumil selle teise riigi kodanike kohta, ning karistusregistri andmete 
edasistest muudatustest või kustutamistest.  Riikide keskasutused edastavad selle teabe üksteisele 
vähemalt korra kuus.  
3. Kui riigi keskasutus saab teada, et süüdimõistetud isik on kahe või enama muu riigi kodanik, 
edastab ta asjakohase teabe igale sellisele riigile, isegi kui süüdimõistetud isik on selle riigi kodanik, 
mille terri tooriumil ta süüdi mõisteti.  
Artikkel LAW.EXINF.124. Süüdimõistvate kohtuotsuste säilitamine  
1. Iga riigi keskasutus säilitab kogu teabe, mis on teatatud artikli LAW.EXINF.123 [Teated] 
alusel.  
2. Iga riigi keskasutus tagab, et kui artikli LAW.EXINF.123 [Teated ] lõike  2 alusel teatatakse 
edasistest muudatustest või kustutamistest, muudetakse või kustutatakse käesoleva artikli lõike  1 
kohaselt säilitatav teave samamoodi.   
3. Iga riigi keskasutus tagab, et artikli LAW.EXINF.125 [Teabetaotlused]  alusel esitatud 
taotlu stele vastamisel esitatakse ainult käesoleva artikli lõike  2 kohaselt ajakohastatud teave.  
Artikkel LAW.EXINF.125. Teabetaotlused  
1. Kui riigi karistusregistrist taotletakse riigi tasandil andmeid isiku vastu algatatud 
kriminaalmenetluse eesmärgil või muudel eesmärkidel, võib kõnealuse riigi keskasutus vastavalt 
oma siseriiklikule õigusele esitada taotluse karistusregistris sisalduvate andmete ja nendega seotud 
andmete kohta mõne muu riigi keskasutusele.  
2. Kui isik küsib karistusregistri andmeid enda kohta muu r iigi kui kodakondsusjärgse riigi 
keskasutuselt, esitab see keskasutus taotluse isiku kodakondsusjärgse riigi keskasutusele 
karistusregistris sisalduva teabe ja sellega seotud andmete saamiseks, et lisada see teave ja seotud 
andmed asjaomasele isikule välja statavale väljavõttele.   
 
343 
 Artikkel LAW.EXINF.126. Vastused teabetaotlustele  
1. Taotluse saanud riigi keskasutus edastab teabetaotluste vastused taotluse esitanud riigi 
keskasutusele võimalikult kiiresti ja igal juhul 20 tööpäeva jooksul alates taotluse kättes aamise 
kuupäevast.  
2. Iga riigi keskasutus vastab taotlustele, mis on esitatud muul kui kriminaalmenetluse 
eesmärgil, kooskõlas oma siseriikliku õigusega.  
3. Vastates taotlustele, mis on esitatud lastega otseseid ja korrapäraseid kontakte hõlmavaks 
kutsealaseks või organiseeritud vabatahtlikuks tegevuseks värbamise eesmärkidel, lisavad riigid 
olenemata lõikest  2 teabe selliste süüdimõistvate kohtuotsuste olemasolu kohta, mis on seotud laste 
seksuaalse kuritarvitamise või ärakasutamise, lapsporno või laste seksuaa lsuhte eesmärgil 
ahvatlemisega, sealhulgas neile kuritegudele kihutamise ja kaasaaitamisega või nende 
toimepanemise katsega, samuti teabe sellisest süüdimõistvast kohtuotsusest tuleneva keelu kohta 
viia ellu tegevust, mis hõlmab otseseid ja korrapäraseid k ontakte lastega.   
Artikkel LAW.EXINF.127. Sidekanal  
Riikide vahel vahetatakse karistusregistri andmeid elektrooniliselt kooskõlas LISAS LAW -6 sätestatud 
tehniliste spetsifikatsioonide ja menetlusnõuetega.   
Artikkel LAW.EXINF.128. Isikuandmete kasutamise tingimused  
1. Iga riik võib kasutada isikuandmeid, mille ta on saanud vastusena oma taotlusele artikli 
LAW.EXINF.126 [Vastused teabetaotlustele] alusel, üksnes eesmärkidel, milleks neid andmeid 
taotleti.   
2. Kui teavet taotleti muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, võib taotluse esitanud riik 
kasutada artikli LAW.EXINF.126 [Vastused teabetaotlustele] alusel saadud isikuandmeid vastavalt 
oma siseriiklikule õigusele üksnes piirides, mille taotluse saanud liikmesriik on määranud LISA LAW -6 
2. peatükis sätesta tud vormil.  
3. Olenemata käesoleva artikli lõigetest 1 ja 2 võib taotluse esitanud riik kasutada 
isikuandmeid, mille riik on esitanud vastusena taotlusele artikli LAW.EXINF.126 [Vastused 
teabetaotlustele] alusel, avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsis e ohu ärahoidmiseks.   
4. Iga riik tagab, et tema keskasutused ei avalda artikli LAW.EXINF.123 [Teated] alusel esitatud 
isikuandmeid kolmandate riikide ametiasutustele, välja arvatud juhul, kui on täidetud järgmised 
tingimused:   
(a) isikuandmed avaldatakse ainult üksikjuhtumite kaupa;  
(b) isikuandmed avaldatakse ametiasutustele, kelle ülesanded on otseselt seotud eesmärkidega, 
milleks isikuandmed käesoleva lõike punkti  c kohaselt avaldatakse;  
(c) isikuandmed avaldatakse üksnes juhul, kui see on vajalik:   
(i) kriminaalmenetlu se eesmärgil;   
(ii) muul  kui kriminaalmenetluse  eesmärgil  või  
 
344 
 (iii) avalikku  julgeolekut  ähvardava  otsese  ja tõsise  ohu ärahoidmiseks;  
(d) taotluse esitanud kolmas riik võib isikuandmeid kasutada üksnes eesmärkidel, milleks teavet 
taotleti, ja artikli LAW.EXINF.123 [Tea ted] alusel isikuandmed esitanud riigi määratud piirides 
ning  
(e) isikuandmed avaldatakse vaid siis, kui keskasutus, kes on hinnanud kõiki kolmandale riigile 
isikuandmete edastamisega seotud asjaolusid, järeldab, et isikuandmete kaitseks on olemas 
asjakohased  kaitsemeetmed.   
5. Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille riik on saanud käesoleva jaotise 
alusel ja mis pärinevad sellest riigist.  
X JAOTIS. VÕITLUS RA HAPESU JA TERRORISMI  RAHASTAMISE VASTU  
Artikkel LAW.AML.127. Eesmärk  
Käesoleva jao tise eesmärk on toetada ja tugevdada liidu ja Ühendkuningriigi meetmeid, et tõkestada 
rahapesu ja terrorismi rahastamist ning võidelda selle vastu.  
Artikkel LAW.AML.128. Meetmeid, millega tõkestatakse rahapesu ja terrorismi rahastamist ning 
võideldakse sel le vastu  
1. Pooled on leppinud kokku, et toetavad rahvusvahelisi jõupingutusi, millega soovitakse 
tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist ning võidelda selle vastu. Pooled tunnistavad vajadust 
teha koostööd, et vältida oma finantssüsteemide kasutamist ku ritegelikul viisil, sealhulgas 
uimastikaubanduse ja korruptsiooni teel saadud tulu pesemiseks, ning võidelda terrorismi 
rahastamise vastu.  
2. Pooled vahetavad oma õigusraamistiku piires vastavalt vajadusele asjakohast teavet.  
3. Kumbki pool rakendab põhjalikku k orda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu 
võitlemiseks ning vaatab korrapäraselt läbi vajaduse seda korda tõhustada, võttes arvesse 
rahapesuvastase töökonna soovitustes esitatud põhimõtteid ja eesmärke.  
Artikkel LAW.AML.129. Äriühingute ja muude juriidiliste isikutetegelikult kasu saavate omanikega 
seotud läbipaistvus  
1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tegelikult kasu saav omanik“ – äriühingu puhul isik, kes vastavalt poole õigusnormidele:  
(i) lõplikult  kontrollib  või omab  õigust  lõplikult  kontrollida  äriühingu  juhtimist;  
(ii) lõplikult  omab  või kontrollib  otseselt  või kaudselt  rohkem  kui 25 % hääleõigustest  või 
aktsiatest  või muust  osalusest  äriühingus,  ilma  et see mõjutaks  kummagi  poole  õigust  
määrata  kindlaks  madalam  protsent,  või 
(iii) muul  viisil kontrollib  äriühingut  või omab  õigust  seda  kontrollida;  
Selliste juriidiliste isikute puhul nagu sihtasutus, Anstalt ja piiratud vastutusega partnerlus, on 
kummalgi poolel õigus määrata samasugused tegelikult kasu saava omaniku 
 
345 
 kindlaksmääramise krit eeriumid või kui nad nii otsustavad, kohaldada artikli LAW.AML.130 
[Õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanikega seotud läbipaistvus] lõike  1 punktis  a 
sätestatud määratust, võttes arvesse selliste juriidiliste isikute vormi ja struktuuri.  
Muude ees pool nimetamata juriidiliste isikute puhul võtab kumbki pool tegelikult kasu saava 
omanikuga seotud asjakohase läbipaistvuse üle otsustamisel arvesse selliste juriidiliste isikute 
eri vorme ja struktuure ning seda, kui suur rahapesu ja terrorismi rahastami se risk on selliste 
juriidiliste isikutega seotud;  
(b) „tegelikult kasu saava omaniku üldandmed“ – tegelikult kasu saava omaniku nimi, sünnikuu ja 
-aasta, elukohariik ja kodakondsus ning tegelikult kasu saava omaniku juriidilises isikus osaluse 
või juriidilise  isiku kontrollimise laad ja ulatus;  
(c) „pädevad asutused“:  
(i) ametiasutused,  sealhulgas  rahapesu  andmebürood,  millel  on määratud  ülesanded  
rahapesu  ja terrorismi  rahastamise  tõkestamiseks;  
(ii) rahapesu,  seotud  eelkuritegude  ja terrorismi  rahastamise  uurimisega  tegelevad  
ametiasutused,  prokuratuur  ning  kuritegeliku  vara  jälitamise,  arestimise  ja 
konfiskeerimise  eest  vastutavad  ametiasutused;  
(iii) ametiasutused,  kes täidavad  rahapesu  või terrorismi  rahastamise  vastaste  nõuete  
täitmise  tagamisega  seotud  järelevalve  või kontrollimise  ülesandeid.   
See määratlus ei piira kummagi poole õigust määrata kindlaks muudki pädevad asutused, kes 
võivad pääseda juurde teabele tegelikult kasu saavate omanike kohta.   
 
2. Kumbki pool tagab, et tema territooriumil asuvad juriidilised isikud säilitavad tegelikult kasu 
saavate omanike kohta piisavat, täpset ja ajakohast teavet. Kumbki pool kehtestab mehhanismid 
tagamaks, et nende pädevatel asutustel on sellisele teabele õigeaegne juurdepääs.  
3. Kumbki pool loob või hoiab töös keskregistri, milles on piisav, ajakohane ja täpne teave 
tegelikult kasu saavate omanike kohta. Liidu puhul luuakse keskregistrid liikmesriikide tasandil. Seda 
kohustust ei kohaldata seoses börsil noteeritud juriidiliste isikutega, kelle suhtes kehtivad piisava 
läbipaistvusega  seotud avaldamisnõuded. Kui juriidilise isiku puhul ei ole tegelikult kasu saavat 
omanikku kindlaks määratud, kantakse registrisse muu teave, nagu kinnitus, et tegelikult kasu saavat 
omanikku ei ole kindlaks määratud, või andmed füüsilise isiku või füüsil iste isikute kohta, kes on 
juriidilise isiku puhul kõrgema astme juhi ametikohal.  
4. Kumbki pool tagab, et tema keskregistris või -registrites olev teave tehakse tema pädevatele 
asutustele piiranguteta ja õigel ajal kättesaadavaks.  
5. Kumbki pool tagab, et tegel ikult kasu saavate omanike üldandmed tehakse üldsuse 
liikmetele kättesaadavaks. Teabe üldsusele kättesaadavaks tegemisest käesoleva lõike alusel võib 
teha piiratud erandeid juhtudel, kui üldsuse juurdepääs tekitaks tegelikult kasu saavale omanikule 
ebaprop ortsionaalseid riske, nagu kelmuse, inimröövi, šantažeerimise, väljapressimise, ahistamise, 
vägivalla või ähvardamise risk, või kui tegelikult kasu saav omanik on alaealine või muul viisil 
juriidiliselt teovõimetu.  
 
346 
 6. Kumbki pool tagab, et juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei täida nõudeid, mis on neile 
kehtestatud seoses käesolevas artiklis osutatud küsimustega, on ette nähtud tõhusad, 
proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.  
7. Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on võimelised andma lõige tes 2 ja 3 osutatud 
teavet teise poole pädevatele asutustele õigel ajal, tõhusalt ja tasuta. Selleks kaaluvad pooled 
turvalise teabevahetuse tagamise võimalusi.  
Artikkel LAW.AML.130 Õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanikega seotud läbipaistvus  
1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tegelikult kasu saav omanik“ – algne omanik, kaitsja (kui on olemas), usaldusisikud, kasusaaja 
või kasusaajate kategooria, otsese usaldusfondiga ( express trust ) sarnase struktuuri või 
ülesannetega õigusliku  üksuse suhtes samaväärset positsiooni omav isik ning muu füüsiline 
isik, kellel on usaldusfondi ( trust ) üle lõplik tegelik kontroll;  
(b) „pädevad asutused“:  
(i) ametiasutused,  sealhulgas  rahapesu  andmebürood,  millel  on määratud  ülesanded  
rahapesu  ja terrorismi  rahastamise  tõkestamiseks;  
(ii) rahapesu,  seotud  eelkuritegude  ja terrorismi  rahastamise  uurimisega  tegelevad  
ametiasutused,  prokuratuur  ning  kuritegeliku  vara  jälitamise,  arestimise  ja 
konfiskeerimise  eest  vastutavad  ametiasutused;  
(iii) ametiasutused,  kes täidavad  rahapesu  või terrorismi  rahastamise  vastaste  nõuete  
täitmise  tagamisega  seotud  järelevalve  või kontrollimise  ülesandeid.  
See määratlus ei piira kummagi poole õigust määrata kindlaks muudki pädevad asutused, kes 
võivad pääseda juurde teabele tegelikult kasu saavate omanike kohta.  
2. Kumbki pool tagab, et otseste usaldusfondide usaldusisikud säilitavad tegelikult kasu saavate 
omanike kohta piisavat, täpset ja ajakohast teavet. Neid meetmeid kohaldatakse ka muude õiguslike 
üksuste suhtes, mille kumbki pool on kind laks teinud kui usaldusfondiga sarnase struktuuri või 
ülesannetega õiguslikud üksused.  
3. Kumbki pool kehtestab mehhanismid tagamaks, et tema pädevatel asutustel on õigeaegne 
juurdepääs piisavale, täpsele ja ajakohasele teabele otseste usaldusfondide ja usaldusfondiga 
sarnase struktuuri või ülesannetega muude õiguslike üksuste tegelikult kasu saavate omanike kohta 
oma territooriumil.  
4. Kui usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste kasu saavaid omanikke käsitlevat teavet 
hoitakse keskregistris, tagab asj aomane riik, et see teave on piisav, täpne ja ajakohane ning et 
pädevatel asutustel on sellisele teabele õigeaegne ja piiranguteta juurdepääs. Pooled püüavad 
kaaluda viise, kuidas anda juurdepääs usaldusfondide või sarnaste õiguslike üksuste kasu saavaid 
omanikke käsitlevale teabele üksikisikutele või organisatsioonidele, kes suudavad tõendada 
õigustatud huvi sellise teabega tutvumise vastu.  
5. Kumbki pool tagab, et juriidilistele või füüsilistele isikutele, kes ei täida nõudeid, mis on neile 
kehtestatud seos es käesolevas artiklis osutatud küsimustega, on ette nähtud tõhusad, 
proportsionaalsed ja hoiatavad karistused.  
 
347 
 6. Kumbki pool tagab, et tema pädevad asutused on võimelised andma lõikes  3 osutatud teavet 
teise poole pädevatele asutustele õigel ajal, tõhusalt ja tasuta. Selleks kaaluvad pooled turvalise 
teabevahetuse tagamise võimalusi.  
XI JAOTIS. VARA ARES TIMINE JA KONFISKEER IMINE  
Artikkel LAW.CONFISC.1. Koostöö eesmärk ja põhimõtted  
1.  Käesoleva jaotise eesmärk on näha ette ühelt poolt Ühendkuningriigi ja te iselt poolt 
liikmesriikide vahel võimalikult ulatuslik koostöö uurimistes ja menetlustes, mille eesmärk on 
arestida vara selle hilisemaks konfiskeerimiseks ning konfiskeerida vara kriminaalasjade 
menetlemise raames. See ei välista muud koostööd artikli LAW .CONFISC.10 
[Konfiskeerimiskohustus] lõigete 5 ja 6 kohaselt. Käesoleva jaotisega nähakse ette ka koostöö liidu 
asutustega, kelle liit on määranud käesoleva jaotise kohaldamiseks.  
2. Iga riik täidab käesoleva jaotisega ettenähtud tingimuste kohaselt teise rii gi taotlusi:  
a)  konkreetse vara konfiskeerimiseks ning tulu konfiskeerimiseks, mis seisneb nõudes tasuda tulu 
väärtusele vastav rahasumma;  
b)  uurimisabi saamiseks ja ajutiste meetmete võtmiseks punktis  a osutatud vormis 
konfiskeerimise eesmärgil.  
3. Lõike  2 punkti  b alusel taotletud uurimisabi ja ajutisi meetmeid rakendatakse taotluse 
saanud riigi õiguses lubatud korras ja selle õigusega kooskõlas. Kui taotluses, milles käsitletakse üht 
neist meetmetest, on määratud kindlaks formaalsused või menetlused, mi s on vajalikud taotluse 
esitanud riigi õiguse alusel, siis isegi kui need ei ole taotluse saanud riigile omased, täidab taotluse 
saanud riik sellised taotlused ulatuses, milles taotletav tegevus ei ole vastuolus tema siseriikliku 
õiguse aluspõhimõtetega.  
4. Taotluse saanud riik tagab, et teisest riigist saadud taotlused tulu ja kuriteovahendite 
kindlakstegemiseks, jälitamiseks või arestimiseks on sama tähtsad kui siseriiklike menetluste raames 
esitatud taotlused.  
5. Konfiskeerimist või konfiskeerimise eesmärgil u urimisabi ja ajutisi meetmeid taotledes tagab 
taotluse esitanud riik, et järgitakse vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet.  
6. Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse 16.  mail  2005 Varssavis sõlmitud rahapesu, 
kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist ning terrorismi rahastamist käsitleva Euroopa 
Nõukogu konventsiooni (edaspidi „2005.  aasta konventsioon“) ning 8.  novembril  1990 Strasbourgis 
sõlmitud rahapesu, kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist käsitleva konventsiooni  
(edaspidi „1990.  aasta konventsioon“) rahvusvahelise koostöö peatükkide asemel. Käesoleva lepingu 
artikliga LAW.CONFISC.2 [Mõisted] asendatakse 2005.  aasta konventsiooni artikli  1 ja 1990.  aasta 
konventsiooni artikli  1 vastavad mõisted. Käesoleva jaotise sätted ei mõjuta riikide kohustusi, mis 
tulenevad 2005.  aasta konventsiooni ja 1990.  aasta konventsiooni muudest sätetest.  
Artikkel LAW.CONFISC.2. Mõisted  
Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „konfiskeerimine“ – karistus või meede, mille kohu s määrab pärast kuriteo või -tegudega 
seotud menetlust ning mille tagajärg on vara lõplik äravõtmine;  
 
348 
 (b) „arestimine“ – vara üleandmise, hävitamise, muundamise, käsutamise või ümberpaigutamise 
ajutine keelamine või vara ajutiselt hoiule või kontrolli alla võt mine kohtu või muu pädeva 
asutuse otsuse alusel;  
(c) „kuriteovahend“ – vara, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada mis tahes viisil täielikult 
või osaliselt kuriteo või -tegude toimepanemiseks;  
(d) „õigusasutus“ – siseriikliku õiguse kohaselt kohtunik, kohus või prokurör. Prokurör loetakse 
õigusasutuseks üksnes juhul, kui nii on sätestatud siseriiklikus õiguses;  
(e) „tulu“ – kuritegudest otseselt või kaudselt tulenenud või saadud majanduslik kasu või sellele 
majanduslikule kasule vastav rahasumma. See võib olla kä esolevas artiklis määratletud mis 
tahes vara;  
(f) „vara“ – igasugune vara, kas materiaalne või mittemateriaalne, kinnis - või vallasvara, ning 
sellise vara omandiõigust või muid selle varaga seotud õigusi tõendavad juriidilised 
dokumendid või aktid, mis taotlus e esitanud riigi arvates:  
(i) on kuriteoga  saadud  tulu või sellise  tulu väärtusele  kas täielikult  või osaliselt  vastav  tulu;  
(ii) on kuriteovahend  või sellise  kuriteovahendi  väärtus;  
(iii) kuulub  taotluse  esitanud  riigi õiguse  mis tahes  muude  konfiskeerimisvolitusi  käsitlevate  
sätete  alusel  pärast  kuriteoga  seotud  menetlust  konfiskeerimisele,  sealhulgas  
konfiskeerimine  kolmandalt  isikult,  laiendatud  konfiskeerimine  ja konfiskeerimine  
süüdimõistva  kohtuotsuseta.  
Artikkel LAW.CONFISC.3. Abistamiskohustus  
Riigid osutava d üksteisele taotluse alusel võimalikult ulatuslikku abi kuriteovahendite, tulu ja muu 
konfiskeerimisele kuuluva vara kindlakstegemisel ja jälitamisel. Selline abi hõlmab kõiki meetmeid, 
millega esitatakse ja tagatakse tõendid selliste kuriteovahendite, tu lu või muu vara olemasolu, 
asukoha või liikumise, laadi, õigusliku seisundi või väärtuse kohta.  
Artikkel LAW.CONFISC.4. Pangakontode ja -seifidega seotud teabetaotlused  
1. Taotluse saanud riik võtab käesolevas artiklis sätestatud tingimustel vajalikud meetmed , et 
teha teise riigi esitatud taotlusele vastates kindlaks, kas füüsilisel või juriidilisel isikul, kelle suhtes on 
algatatud kriminaaluurimine, on tema territooriumil asuvas pangas üks või mitu mis tahes liiki kontot 
või kas tal on selliste kontode üle k ontroll, ning kui on, esitab riik kindlakstehtud kontode andmed. 
Need andmed sisaldavad eelkõige kliendikonto omaniku nime ja IBAN -numbrit ning pangaseifide 
korral rentniku nime või kordumatut identifitseerimisnumbrit.  
2. Lõikes  1 sätestatud kohustust kohalda takse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast 
kontot haldava panga valduses.  
3. Lisaks artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik 
taotluses:  
(a) märkima, miks tema arvates on taotletav teave süüteo kriminaaluurimis e jaoks tõenäoliselt 
oluline;  
 
349 
 (b) täpsustama, mille alusel ta oletab, et kontod on taotluse saanud riigis asuvates pankades, ning 
märkima võimalikult täpselt, milliste pankadega ja kontodega võib olla tegemist, ning  
(c) edastama kogu kättesaadava lisateabe, mis võib taotluse täitmist hõlbustada.  
4. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse mittepangast finantsasutustes 
avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.  
Artikkel LAW.CONFISC.5. Pangatoimingutega seotud teabetaotlused  
1. Teise riigi taotluse alusel esitab taotluse saanud riik kõik nimetatud pangakontode andmed 
ja taotluses nimetatud ühe või enama  konto vahendusel kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul 
tehtud toimingute andmed, kaasa arvatud saaja - ja vastuvõtjakontode andmed.  
2. Lõikes  1 sätestatud kohustust kohaldatakse ainult juhul, kui selline teave on asjaomast 
kontot haldava panga valduses.  
3. Lisaks  artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik 
taotluses märkima, miks ta leiab, et taotletud teave on süüteo kriminaaluurimise jaoks asjakohane.  
4. Taotluse saanud riik võib seada sellise taotluse rahuldamisele samad ti ngimused, mida ta 
kohaldab läbiotsimis - ja arestimistaotluste puhul.  
5. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse mittepangast finantsasu tustes 
avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.  
Artikkel LAW.CONFISC.6. Pangatoimingute jälgimise taotlused  
1. Taotluse saanud riik tagab, et ta on teise riigi taotluse korral suuteline kindlaksmääratud 
ajavahemi ku jooksul jälgima taotluses nimetatud ühe või enama konto vahendusel tehtavaid 
pangatoiminguid ja teatama jälgimise tulemused taotluse esitanud riigile.  
2. Lisaks artikli LAW.CONFISC.25 [Taotluse sisu] nõuete täitmisele peab taotluse esitanud riik 
taotluses märkima, miks ta leiab, et taotletud teave on süüteo kriminaaluurimise jaoks asjakohane.  
3. Pangatoimingute jälgimise otsuse teevad taotluse saanud riigi pädevad asutused kooskõlas 
oma siseriikliku õigusega iga üksikjuhtumi korral eraldi.  
4. Taotluse esitanud ja  taotluse saanud riikide pädevad asutused lepivad kokku jälgimise 
praktilistes üksikasjades.  
5. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et käesolevat artiklit laiendatakse  mittepangast finantsasutustes 
avatud kontode suhtes. Sellise teatamise suhtes võib kohaldada vastastikkuse põhimõtet.  
Artikkel LAW.CONFISC.7. Omaalgatuslik teavitamine  
Ilma et see piiraks tema enda uurimisi või menetlusi, võib riik ilma eelneva taotluseta  edastada 
teisele riigile teavet kuriteovahendite, tulu ja muu konfiskeerimisele kuuluva vara kohta, kui ta leiab, 
 
350 
 et sellise teabe avaldamine võib aidata teavet saaval riigil algatada või viia läbi uurimisi või menetlusi 
või tuua kaasa selle riigi taotlus e käesoleva jaotise alusel.  
Artikkel LAW.CONFISC.8. Ajutiste meetmete võtmise kohustus  
1. Kui kriminaaluurimise või -menetluse või konfiskeerimise eesmärgil uurimise või menetluse 
algatanud teine riik seda taotleb, võtab taotluse saanud riik vajalikud ajutised meetmed, nagu vara 
arestimine, et vältida sellise varaga kauplemist või selle üleandm ist või käsutamist, mille suhtes 
võidakse hiljem esitada konfiskeerimistaotlus või mis võib sobida taotluse rahuldamiseks.  
2. Riik, kes on saanud konfiskeerimistaotluse vastavalt artiklile LAW.CONFISC.10 
[Konfiskeerimiskohustus], võtab taotluse korral käesol eva artikli lõikes  1 osutatud meetmed vara 
suhtes, mille kohta taotlus on esitatud või mis võib sobida taotluse rahuldamiseks.  
3. Selle artikli alusel taotluse saamise korral võtab taotluse saanud riik kõik taotluse täitmiseks 
vajalikud meetmed viivitamata n ing sama kiiresti ja omistades sellele samasugust tähtsust kui 
sarnase riigisisese juhtumi puhul ning saadab taotluse esitanud riigile selle kohta viivitamata 
kinnituse mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend.  
4. Kui taotluse esitanud riik märgib, et va ra on vaja arestida viivitamata, sest on õigustatult alus 
arvata, et asjaomane vara lähiajal eemaldatakse või hävitatakse, võtab taotluse saanud riik kõik 
taotluse täitmiseks vajalikud meetmed 96  tunni jooksul alates taotluse saamisest ning saadab 
taotluse  esitanud riigile selle kohta viivitamata kinnituse mis tahes viisil, millest jääb kirjalik tõend.  
5. Kui taotluse saanud riik ei suuda lõikes  4 sätestatud tähtaegadest kinni pidada, teavitab 
taotluse saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riiki j a konsulteerib taotluse esitanud riigiga 
järgmiste asjakohaste sammude üle.  
6. Lõikes  4 sätestatud tähtaegade möödudes ei lõpe taotluse saanud riigile käesoleva artikliga 
kehtestatud nõuded.  
Artikkel LAW.CONFISC.9. Ajutiste meetmete võtmine  
1. Pärast artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] lõike  1 kohaselt 
taotletud ajutiste meetmete võtmist esitab taotluse esitanud riik taotluse saanud riigile 
omaalgatuslikult ja võimalikult kiiresti kogu teabe, mis võib seada kahtluse alla kõnealuste meetm ete 
ulatuse või seda muuta. Taotluse esitanud riik esitab samuti viivitamata kogu lisateabe, mida 
taotluse saanud riik nõuab ning mis on vajalik ajutiste meetmete ja nende järelmeetmete võtmiseks.  
2. Enne artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohu stus] kohaselt võetud ajutise 
meetme tühistamist annab taotluse saanud riik võimaluse korral taotluse esitanud riigile võimaluse 
esitada meetme võtmise jätkamise põhjendused.  
Artikkel LAW.CONFISC.10. Konfiskeerimiskohustus  
1. Riik, kes on saanud taotluse kon fiskeerida tema territooriumil asuv vara:  
(a) täidab konfiskeerimisotsuse, mille taotluse esitanud riigi kohus on sellise vara kohta teinud, 
või 
(b) esitab taotluse oma pädevatele asutustele konfiskeerimisotsuse saamiseks ja sellise otsuse 
tegemise korral täidab s elle.  
 
351 
 2. Lõike  1 punkti  b kohaldamisel on riikidel vajaduse korral pädevus algatada 
konfiskeerimismenetlus oma siseriikliku õiguse alusel.  
3. Lõiget  1 kohaldatakse ka sellise konfiskeerimise suhtes, mis seisneb nõudes maksta tulu 
väärtusele vastav rahasumma, kui  vara, mille suhtes saab konfiskeerimist täide viia, asub taotluse 
saanud riigis. Kui lõike  1 kohase konfiskeerimise korral ei ole makset saadud, pöörab taotluse saanud 
riik nõude täitmisele mis tahes sel eesmärgil kättesaadava vara arvelt.  
4. Kui konfiskeerimistaotlus käsitleb konkreetset varaühikut, võivad taotluse esitanud ja 
taotluse saanud riik kokku leppida, et taotluse saanud riik võib konfiskeerimise ellu viia nõudega 
maksta vara väärtusele vastav rahasumma.  
5. Riik teeb oma siseriikliku õiguse  alusel võimalikult ulatuslikku koostööd konfiskeerimisega 
samaväärsete meetmete võtmist taotlenud riigiga, kui taotlust ei ole esitatud kriminaalasjade 
menetlemise raames, niivõrd kui taotluse esitanud riigi õigusasutus on seoses kuriteoga sellised 
meetme d määranud, tingimusel et on kindlaks tehtud, et vara kujutab endast tulu või  
(a) muud vara, milleks tulu on muundatud või teisendatud;  
(b) seaduslikest allikatest saadud vara, kui tulu on täielikult või osaliselt sellise varaga segunenud, 
kuni segunenud tulu hinn atud väärtuses; või  
(c) sissetulekut või muud kasu, mis on saadud tulust, varast, milleks kriminaaltulu on muundatud 
või teisendatud, või varast, millega kriminaaltulu on segunenud, kuni segunenud tulu hinnatud 
väärtuses, samal viisil ja samas ulatuses nagu tu lu puhul.  
6. Lõikes  5 osutatud meetmed hõlmavad meetmeid, mis võimaldavad vara arestida, kinni 
pidada ja konfiskeerida tsiviilkohtusse pöördumise teel.  
7. Taotluse saanud riik teeb konfiskeerimisotsuse täitmise otsuse viivitamata ja – ilma et see 
piiraks käesole va artikli lõike  8 kohaldamist – hiljemalt 45  päeva pärast taotluse saamist. Taotluse 
saanud riik saadab taotluse esitanud riigile selle kohta viivitamata kinnituse mis tahes viisil, millest 
jääb kirjalik tõend. Taotluse saanud riik võtab konkreetsed meetm ed, mis on vajalikud, et täita 
konfiskeerimisotsus viivitamata ning vähemalt sama kiiresti ja omistades sellele samasugust tähtsust 
kui sarnase riigisisese juhtumi puhul, välja arvatud juhul, kui on olemas artikli LAW.CONFISC.17 
[Edasilükkamine] kohased ed asilükkamise alused.  
8. Kui taotluse saanud riik ei suuda lõikes  7 sätestatud tähtajast kinni pidada, teavitab taotluse 
saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riiki ja konsulteerib taotluse esitanud riigiga 
järgmiste asjakohaste sammude üle.  
9. Lõikes  7 sätestatud tähtaja möödudes ei lõpe taotluse saanud riigile käesoleva artikliga 
kehtestatud nõuded.  
Artikkel LAW.CONFISC.11. Konfiskeerimisotsuse täitmine  
1. Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohase konfiskeerimisotsuse saamise ja 
täitmise k orda reguleeritakse taotluse saanud riigi õigusega.  
2. Tuvastatud asjaolud on taotluse saanud riigile siduvad niivõrd, kui need on esitatud taotluse 
esitanud riigi kohtu tehtud süüdimõistvas kohtuotsuses või kohtulahendis või need on kaudselt 
sellise süüdimõi stva kohtuotsuse või kohtulahendi aluseks.  
 
352 
 3. Kui konfiskeerimine seisneb kohustuses maksta rahasumma, konverteerib taotluse saanud 
riigi pädev asutus selle summa selle riigi vääringusse konfiskeerimisotsuse täitmise otsuse tegemise 
ajal kehtiva vahetuskursi alusel.  
Artikkel LAW.CONFISC.12. Konfiskeeritud vara  
1. Kui käesoleva artikli lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, käsutab taotluse saanud riik artiklite 
LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] ja LAW.CONFISC.11 [Konfiskeerimisotsuse täitmine] 
kohaselt konfisk eeritud vara kooskõlas oma siseriikliku õiguse ja haldusmenetlustega.  
2. Täites taotlust, mille teine riik on esitanud artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] 
kohaselt, kaalub taotluse saanud riik siseriikliku õigusega lubatud ulatuses ja vastava taot luse korral 
eelisjärjekorras konfiskeeritud vara tagastamist taotluse esitanud riigile, et see saaks maksta hüvitist 
kuriteo ohvritele või tagastada vara selle seaduslikele omanikele.  
3. Täites taotlust, mille teine riik on esitanud artikli LAW.CONFISC.10 [Ko nfiskeerimiskohustus] 
kohaselt, ja olles võtnud arvesse kannatanu õigust vara tagastamisele või hüvitamisele vastavalt 
käesoleva artikli lõikele  2, käsutab taotluse saanud riik konfiskeerimisotsuse täitmisel saadud raha 
järgmiselt:  
(a) kui summa on 10  000 euro t või väiksem, laekub see taotluse saanud riigile, või  
(b) kui summa on suurem kui 10 000 eurot, kannab taotluse saanud riik sellest 50  % üle taotluse 
esitanud riigile.  
4. Olenemata lõikest  3 võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud riik juhtumipõhiselt pööra ta 
oma äranägemise järgi erilist tähelepanu muude selliste lepingute või kokkulepete sõlmimisele vara 
käsutamise kohta.  
Artikkel LAW.CONFISC.13. Täitmise õigus ja maksimaalne konfiskeeritav summa  
1. Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] alusel esitatud konfiskeerimistaotlus ei 
mõjuta taotluse esitanud riigi õigust konfiskeerimisotsust ise täita.  
2. Ühtki käesolevat jaotise sätet ei tõlgendata nii, et selle kohaselt võib konfiskeeritava vara 
koguväärtus ületada konfiskeerimisotsuses täpsustatud raha summat. Kui mõni riik leiab, et see võib 
juhtuda, alustavad asjaomased riigid konsultatsioone sellise mõju vältimiseks.  
Artikkel LAW.CONFISC.14. Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral  
Taotluse saanud riik ei määra artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerim iskohustus] põhjal esitatud 
taotluse alusel vangistust kohustuse täitmata jätmise korral ega muud isiku vabadust piiravat 
meedet ilma taotluse esitanud riigi nõusolekuta.  
Artikkel LAW.CONFISC.15. Keeldumise alused  
1. Käesoleva jaotise kohasest koostööst võid akse keelduda, kui:  
(a) taotluse saanud riik leiab, et taotluse täitmine on vastuolus ne bis in idem -põhimõttega; või  
(b) süütegu, millega taotlus on seotud, ei ole taotluse saanud riigi õiguse kohaselt süütegu, kui 
see on toime pandud tema jurisdiktsiooni all; seda keeldumise alust kohaldatakse siiski artikli 
 
353 
 LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] ja artikli LAW.CONFISC.7 [Omaalg atuslik teavitamine] 
kohase koostöö suhtes üksnes juhul, kui taotletav abi hõlmab sunnimeetmeid.  
2. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et vastastikkuse põhimõtte jär gi ei kohaldata käesoleva artikli 
lõike  1 punktis  b osutatud kahepoolse karistatavuse tingimust, kui vahistamismääruse aluseks olev 
süütegu on:  
(a) üks artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes  4 loetletud süütegudest, nagu see on 
määratletud taotluse esitan ud riigi õiguses, ning  
(b) taotluse esitanud riigis karistatav vabadusekaotuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, 
mille maksimaalne kestus on vähemalt kolm aastat.  
3. Koostööst artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik 
teavitamine] alusel niivõrd, kui taotletav abi hõlmab sunnimeetmeid, ning artiklite LAW.CONFISC.8 
[Ajutiste meetmete võtmise kohustus] ja LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine] alusel võib 
samuti keelduda, kui taotletavaid meetmeid ei oleks võimalik tao tluse saanud riigi õiguse alusel 
sarnase riigisisese juhtumi uurimise või menetlemise eesmärgil võtta.  
4. Kui see on taotluse saanud riigi õigusega nõutud, võib koostööst artiklite LAW.CONFISC.3 
[Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitami ne] alusel niivõrd, kui taotletav 
abi hõlmab sunnimeetmeid, ning artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] ja 
LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine] alusel samuti keelduda, kui taotletavaid meetmeid või 
muid sarnase mõjuga meetmeid ei  oleks lubatud võtta taotluse esitanud riigi õiguse alusel või, 
seoses taotluse esitava riigi pädevate asutustega, kui kuritegudega seoses tegutsev õigusasutus ei 
ole taotluse kohta luba andnud.  
5. Koostööst artiklite LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kuni LAW.CONFISC.14 
[Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral] alusel võib keelduda ka juhul, kui:  
(a) taotluse saanud riigi õiguse alusel ei ole taotlusega seotud süüteo liigi korral konfiskeerimist 
ette nähtud;  
(b) see oleks ilma artikli LAW.CONFISC.10 [Kon fiskeerimiskohustus] lõikest  3 tulenevat kohustust 
piiramata vastuolus taotluse saanud riigi õiguse põhimõtetega, mis puudutavad 
konfiskeerimislimiite seoses suhtega  
(i) süüteo  ja majandusliku  eelise  vahel,  mida  võib  käsitada  selle  tuluna,  või  
(ii) süüteo  ja vara  vahel,  mida  võib  käsitada  selle  kuriteovahenditena;   
(c) taotluse saanud riigi õiguse kohaselt ei või konfiskeerimisotsust aja möödumise tõttu enam 
teha ega täita;  
(d) ilma et see piiraks artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõigete 5 ja 6 kohaldamist , 
ei ole taotlus seotud varasema süüdimõistva kohtuotsusega või kohtulahendiga või 
kinnitusega sellises lahendis, et on toime pandud üks või mitu süütegu, mille alusel tehti 
konfiskeerimisotsus või mille alusel konfiskeerimist taotletakse;  
 
354 
 (e) konfiskeerimisotsus ei ole taotluse esitanud riigis täidetav või selle suhtes kohaldatakse 
endiselt tavapäraseid edasikaebamise võimalusi või  
(f) taotlus on seotud konfiskeerimisotsusega, mis tuleneb tagaseljaotsusest isiku kohta, kelle 
kohta konfiskeerimisot sus tehti, ning taotluse saanud riigi arvates ei vastanud taotluse 
esitanud riigi korraldatud menetlus, mille tulemusel selline otsus tehti, minimaalsele 
kaitseõigusele, mida tunnustatakse igaühe puhul, kelle vastu on esitatud kriminaalsüüdistus.  
6. Lõike  5 punkti  f kohaldamisel ei loeta otsust tagaseljaotsuseks, kui:  
(a) see on kinnitatud või välja kuulutatud pärast asjaomase isiku vastuseisu või  
(b) otsus on tehtud kaebuse alusel, tingimusel et kaebuse esitas asjaomane isik.  
7. Kui taotluse saanud riik kaalub lõike  5 punkti  f kohaldamisel, kas minimaalne kaitseõigus on 
tagatud, võtab ta arvesse asjaolu, et asjaomane isik on tahtlikult püüdnud kõrvale hoida 
õigusemõistmisest, või asjaolu, et see isik, kuigi tal oli võimalus kasutada tagaseljaotsuse suhtes 
õiguskaitse vahendit, otsustas sellest loobuda. Sama kehtib juhul, kui asjaomane isik otsustas pärast 
kohtukutse nõuetekohast kättesaamist mitte kohale ilmuda või edasilükkamise taotlemisest 
loobuda.  
8. Riigid ei kasuta pangasaladust käesoleva jaotise kohasest koostööst  keeldumise alusena. Kui 
see on taotluse saanud riigi õigusega nõutud, võib see riik nõuda, et koostöötaotluse, millega 
kaasneb pangasaladuse tühistamine, peab heaks kiitma kuritegudega seoses tegutsev õigusasutus.  
9. Taotluse saanud riik ei kasuta asjaolu, et:  
(a) uurimise all olev isik või isik, kelle kohta on taotluse esitanud riigi asutused teinud 
konfiskeerimisotsuse, on juriidiline isik, takistusena käesoleva jaotise kohase koostöö 
võimaldamisel;   
(b) füüsiline isik, kelle kohta on tehtud tulu konfiskeerimise  otsus, on surnud või juriidiline isik, 
kelle kohta on tehtud tulu konfiskeerimise otsus, on vahepeal likvideeritud, takistusena abi 
osutamisel kooskõlas artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike  1 punktiga  a; või  
(c) uurimise all olevat isikut võ i isikut, kelle kohta on taotluse esitanud riigi asutused teinud 
konfiskeerimisotsuse, mainitakse taotluses nii aluseks oleva kuriteo kui ka rahapesu süüteo 
toimepanijana, takistusena käesoleva jaotise kohase koostöö võimaldamisel.  
Artikkel LAW.CONFISC.16 . Konsulteerimine ja teave  
Kui on alust arvata, et arestimis - või konfiskeerimisotsuse täitmine seaks reaalselt ohtu põhiõiguste 
kaitse, konsulteerib taotluse saanud riik enne arestimis - või konfiskeerimisotsuse täitmise üle 
otsustamist taotluse esitanud r iigiga ja võib nõuda vajaliku teabe esitamist.  
Artikkel LAW.CONFISC.17. Edasilükkamine  
Taotluse saanud riik võib taotluse alusel meetmete võtmise edasi lükata, kui sellised meetmed 
võivad kahjustada tema asutuste uurimisi või menetlusi.  
 
355 
 Artikkel LAW.CONFIS C.18. Taotluse osaline või tingimuslik rahuldamine  
Enne käesoleva jaotise kohasest koostööst keeldumist või selle edasilükkamist kaalub taotluse 
saanud riik, olles vajaduse korral konsulteerinud taotluse esitanud riigiga, kas taotluse võib 
rahuldada osalis elt või kas selle suhtes võib kohaldada tingimusi, mida ta peab vajalikuks.  
Artikkel LAW.CONFISC.19. Dokumentidest teatamine  
1. Riigid võimaldavad üksteisele võimalikult ulatuslikku vastastikust abi kohtudokumentide 
kättetoimetamisel isikutele, keda mõjutavad  ajutised meetmed ja konfiskeerimine.  
2. Käesoleva artikli eesmärk ei ole häirida:  
(a) võimalust saata kohtudokumente posti teel otse välismaal asuvatele isikutele ning  
(b) päritoluriigi kohtutäiturite, ametnike või muude pädevate asutuste võimalust toimetada 
kohtudokumendid kätte otse selle riigi konsulaarasutuste või õigusasutuste (sealhulgas 
kohtutäiturite ja -ametnike) või muude sihtriigi pädevate asutuste kaudu.  
3. Kui saatev riik toimetab kohtudokumendid kätte välismaal asuvatele isikutele, keda 
mõjutavad sa atvas riigis vastu võetud ajutised meetmed või konfiskeerimisotsused, märgib see riik, 
millised õiguskaitsevahendid on sellistele isikutele tema siseriikliku õiguse alusel kättesaadavad.  
Artikkel LAW.CONFISC.20. Välisriigi otsuste tunnustamine  
1. Kui taotluse  saanud riik menetleb artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise 
kohustus] kuni LAW.CONFISC.14 [Vangistus kohustuse täitmata jätmise korral] kohast 
koostöötaotlust, tunnustab ta kõiki õigusasutuse otsuseid, mis on tehtud taotluse esitanud riigis 
kolmandate isikute õiguste kohta.  
2. Tunnustamisest võidakse keelduda, kui:  
(a) kolmandatel isikutel ei olnud piisavalt võimalusi oma õigusi kaitsta;  
(b) otsus ei ole kooskõlas taotluse saanud riigis samas küsimuses juba tehtud otsusega;  
(c) see ei ole kooskõlas taotluse saanud riigi avaliku korraga või  
(d) otsus tehti vastuolus ainupädevust käsitlevate sätetega, mis on ette nähtud taotluse saanud 
riigi õigusega.  
Artikkel LAW.CONFISC.21. Asutused  
1. Iga riik määrab keskasutuse, kelle vastutusse kuulub käesoleva jaotise alusel esi tatud 
taotluste saatmine ja neile vastamine, selliste taotluste täitmine või nende saatmine asutustele, kes 
on pädevad neid taotlusi täitma.  
2. Liit võib määrata liidu asutuse, kes võib lisaks liikmesriikide pädevatele asutustele samuti 
esitada ja vajaduse k orral täita taotlusi käesoleva jaotise alusel. Kõiki selliseid taotlusi käsitatakse 
käesoleva jaotise kohaldamisel liikmesriigi taotlusena. Liit võib määrata kõnealuse liidu asutuse ka 
keskasutuseks, kes vastutab tema poolt käesoleva jaotise alusel tehtud taotluste saatmise ja talle 
käesoleva jaotise alusel tehtud taotluste vastamise eest.  
 
356 
 Artikkel LAW.CONFISC.22. Otsene teabevahetus  
1. Keskasutused suhtlevad üksteisega otse.  
2. Kiireloomuliste juhtumite korral võivad taotluse esitanud riigi õigusasutused saata käesoleva 
jaotise kohased taotlused või teatised otse taotluse saanud riigi õigusasutustele. Sellisel juhul 
saadetakse taotluse esitanud riigi keskasutuse kaudu samal ajal koopia taotluse saanud riigi 
keskasutusele.  
3. Kui taotlus esitatakse lõike  2 kohaselt ja asutus ei ole pädev taotlust menetlema, edastab ta 
taotluse riigi pädevale asutusele ja teavitab sellest otse taotluse esitanud riiki.  
4. Taotluse esitanud riigi pädevad asutused võivad artiklite LAW.CONFISC.3 
[Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.7 [Omaalg atuslik teavitamine] kohased taotlused või 
teatised, mis ei hõlma sunnimeetmeid, edastada otse taotluse saanud riigi pädevatele asutustele.  
5. Taotluse esitanud riigi õigusasutused võivad saata käesoleva jaotise kohaste taotluste või 
teatiste eelnõud enne ame tliku taotluse esitamist otse taotluse saava riigi õigusasutustele, 
tagamaks, et ametlikku taotlust oleks võimalik pärast selle saamist tõhusalt menetleda ning et see 
sisaldab piisavalt teavet ja lisatud dokumente, et vastata taotluse saanud riigi õiguse n õuetele.  
Artikkel LAW.CONFISC.23. Taotluse vorm ja keeled  
1. Kõik käesoleva jaotise kohased taotlused esitatakse kirjalikult. Need võib edastada 
elektrooniliselt või mis tahes muu sidevahendi kaudu, tingimusel et taotluse esitanud riik on taotluse 
korral valmis igal ajal esitama sellise teabe ja selle originaali kirjaliku tõendi.  
2. Lõike  1 kohased taotlused esitatakse ühes taotluse saava riigi ametlikest keeltest või muus 
keeles, millest taotluse saav riik on teavitanud või millest on tema nimel teavitatud v astavalt 
lõikele  3. 
3. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teavitada õiguskaitse - 
ja õigusalase koostöö erikomiteed keelest või keeltest, mida võib lisaks selle riigi ametlikule keelele 
või ametlikele keeltele kasutada taotl uste esitamiseks käesoleva jaotise alusel.  
4. Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kohaste ajutiste meetmete 
taotluste esitamiseks kasutatakse LISAGA LAW -8 ettenähtud vormi.  
5. Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaste konfisk eerimistaotluste 
esitamiseks kasutatakse LISAGA LAW -8 ettenähtud vormi.  
6. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee võib lõigetes 4 ja 5 osutatud vorme vajaduse 
korral muuta.  
7. Ühendkuningriik ja liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad kumbki teatada õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomiteele, et tal on vaja lisatud dokumentide tõlget ühte taotluse saanud riigi 
ametlikest keeltest või muusse keelde, millest on teavitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele  3. 
Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetme te võtmise kohustus] lõike  4 kohaste taotluste korral võib 
sellise lisatud dokumentide tõlke esitada taotluse saanud riigile 48  tunni jooksul pärast taotluse 
edastamist, ilma et see piiraks artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] 
lõikega  4 ettenähtud tähtaegade kohaldamist.  
 
357 
 Artikkel LAW.CONFISC.24. Legaliseerimine  
Käesoleva jaotise kohaldamisel edastatavate dokumentide suhtes ei kohaldata 
legaliseerimisformaalsusi.  
Artikkel LAW.CONFISC.25. Taotluse sisu  
1. Käesoleva jaotise alusel esitatava s koostöötaotluses täpsustatakse:  
(a) taotluse esitanud asutus ja uuriv või menetlev asutus;  
(b) taotluse eesmärk ja põhjus;  
(c) asjaolud, sealhulgas asjaomased faktid (näiteks süüteo kuupäev, koht ja tehiolud), millega 
uurimised või menetlused on seotud, välja arvatu d teatamistaotluse puhul;  
(d) kui koostöö hõlmab sunnimeetmeid:  
(i) õigusnormide  tekst  või kui see ei ole võimalik,  märge  asjakohase  kohaldatava  õiguse  
kohta  ning  
(ii) märge  selle  kohta,  et taotletavat  meedet  või muud  sarnase  mõjuga  meedet  võib  võtta  
taotluse  esitanud  riigi territooriumil  selle  riigi õiguse  alusel;  
(e) vajaduse korral ja kui võimalik:  
(i) asjaomase  isiku  või asjaomaste  isikute  andmed,  sealhulgas  nimi,  sünniaeg  ja -koht,  
kodakondsus  ja asukoht  ning  juriidilise  isiku  puhul  tema  asukoht,  ning  
(ii) vara,  millega  seoses  koostööd  taotletakse,  selle  asukoht,  seos  asjaomase  isiku  või 
asjaomaste  isikutega,  seos  süüteoga,  samuti  olemasolev  teave  teiste  isikute  ja varaga  
seotud  huvide  kohta  ning  
(f) konkreetsed menetlused, mille järgimist taotluse esitanud riik soovib.  
2. Artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kohases ajutiste meetmete 
taotluses seoses sellise vara arestimisega, mille kohta võib teha konfiskeerimisotsuse, millega 
nõutakse rahasumma maksmist, märgitakse ka maksimumsumma, mille sissenõudmist selle s varas 
taotletakse.  
3. Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohane taotlus peab lisaks käesoleva artikli 
lõikes  1 osutatud teabele sisaldama järgmist:  
(a) artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike  1 punkti  a puhul:  
(i) taotluse  esitanud  riigi kohtu  tehtud  konfiskeerimisotsuse  tõestatud  koopia  ja otsuse  
tegemise  põhjused,  kui need  ei ole otsuses  märgitud;  
(ii) taotluse  esitanud  riigi pädeva  asutuse  tõend  selle  kohta,  et konfiskeerimisotsus  on 
täidetav  ja selle  suhtes  ei kohaldata  tavapäraseid  edasika ebamise  võimalusi;  
(iii) teave  selle  kohta,  millises  ulatuses  otsuse  täitmist  taotletakse,  ning  
 
358 
 (iv) teave  ajutiste  meetmete  võtmise  vajaduse  kohta;  
(b) artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] lõike  1 punkti  b puhul teave asjaolude kohta, 
millele taotluse esitanud riik tugineb ja mis on piisavad, et taotluse saanud riik saaks taotleda 
otsust oma siseriikliku õiguse alusel;  
(c) kui kolmandatel isikutel on olnud võimalus nõudeid esitada, siis dokumendid, mis seda 
tõendavad.  
Artikkel LAW.CONFISC.26. Puudulikud tao tlused  
1. Kui taotlus ei vasta käesoleva jaotise sätetele või kui esitatud teave ei ole piisav, et 
võimaldada taotluse saanud riigil taotlust menetleda, võib see riik paluda taotluse esitanud riigil 
taotlust muuta või täiendada seda lisateabega.  
2. Taotluse saan ud riik võib selliste muudatuste või teabe saamiseks kehtestada tähtaja.  
3. Artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohase taotlusega seoses taotletud 
muudatuste või teabe kättesaamiseni võib taotluse saanud riik võtta meetmeid, millele on osutatud 
artiklites LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni LAW.CONFISC.9 [Ajutiste meetmete võtmine].  
Artikkel LAW.CONFISC.27. Mitme taotluse olemasolu  
1. Kui taotluse saanud riik saab sama isiku või vara kohta artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste 
meetmete võtmise kohustus] või artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] alusel rohkem kui 
ühe taotluse, ei takista mitme taotluste olemasolu seda riiki menetlemast taotlusi, mis hõlmavad 
ajutiste meetmete võtmist.  
2. Kui artikli LAW.CONFISC.10 [Konfiskeerimiskohustus] kohaseid t aotlusi on mitu, kaalub 
taotluse saanud riik konsulteerimist taotluse esitanud riikidega.  
Artikkel LAW.CONFISC.28. Põhjendamiskohustus  
Taotluse saanud riik põhjendab käesoleva jaotise kohasest koostööst keeldumise, selle 
edasilükkamise või selle suhtes ti ngimuste seadmise otsuseid.  
Artikkel LAW.CONFISC.29. Teave  
1. Taotluse saanud riik teavitab taotluse esitanud riiki viivitamata:  
(a) käesoleva jaotise kohase taotluse alusel algatatud meetmest;  
(b) käesoleva jaotise kohase taotluse alusel võetud meetme lõpptulemusest;  
(c) otsusest käesoleva jaotise kohasest koostööst täielikult või osaliselt keelduda, see täielikult või 
osaliselt edasi lükata või selle suhtes täielikult või osaliselt tingimused seada;  
(d) asjaoludest, mille tõttu on taotletavat meedet võimatu võ tta või mille tõttu see tõenäoliselt 
märkimisväärselt edasi lükkub, ning  
(e) kui artiklite LAW.CONFISC.3 [Abistamiskohustus] kuni artikli LAW.CONFISC.8 [Ajutiste 
meetmete võtmise kohustus] alusel esitatud taotluse kohaselt on võetud ajutisi meetmeid, 
oma siser iikliku õiguse sätetest, mis tooksid automaatselt kaasa ajutise meetme tühistamise.  
 
359 
 2. Taotluse esitanud riik teavitab taotluse saanud riiki viivitamata:  
(a) läbivaatamisest, otsusest või muust asjaolust, mille tõttu konfiskeerimisotsus ei ole enam 
täielikult võ i osaliselt täidetav, ning  
(b) mis tahes faktilisest või õiguslikust arengust, mille tõttu ei ole käesoleva jaotise kohane 
tegevus enam põhjendatud.  
3. Kui riik taotleb sama konfiskeerimisotsuse alusel konfiskeerimist rohkem kui ühes riigis, 
teavitab ta taotluses t kõiki riike, keda otsuse täitmine mõjutab.  
Artikkel LAW.CONFISC.30. Kasutuspiirangud  
1. Taotluse saanud riik võib seada taotluse täitmise sõltuvusse tingimusest, et taotluse 
esitanud riigi asutused ei kasuta ega edasta saadud teavet või tõendeid muude kui t aotluses 
nimetatud uurimiste või menetluste jaoks ilma tema eelneva nõusolekuta.  
2. Taotluse esitanud riigi asutused ei kasuta ega edasta teavet või tõendeid, mille taotluse 
saanud riik on käesoleva jaotise alusel esitanud, ilma taotluse saanud riigi eelneva nõusolekuta 
muude kui taotluses nimetatud uurimiste või menetluste käigus.  
3. Käesoleva jaotise alusel edastatud isikuandmeid võib riik, kellele need on edastatud, 
kasutada:  
(a) menetlusteks, mille suhtes kohaldatakse käesolevat jaotist;  
(b) muudes kohtu - ja haldusme netlustes, mis on vahetult seotud punktis  a osutatud 
menetlustega;  
(c) avalikku julgeolekut ähvardava otsese ja tõsise ohu ärahoidmiseks; või  
(d) muul eesmärgil üksnes siis, kui andmed edastanud riik on andnud eelneva nõusoleku, välja 
arvatud kui asjaomane riik on  saanud andmesubjekti nõusoleku.  
4. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka isikuandmete suhtes, mis ei ole edastatud, kuid mis on 
saadud muul viisil käesoleva jaotise alusel.  
5. Käesolevat artiklit ei kohaldata isikuandmete suhtes, mille Ühendkuningriik või liikmes riik on 
saanud käesoleva jaotise alusel ja mis pärinevad sellest riigist.  
Artikkel LAW.CONFISC.31. Konfidentsiaalsus  
1. Taotluse esitanud riik võib nõuda, et taotluse saanud riik hoiab taotluse asjaolud ja sisu 
konfidentsiaalsena, välja arvatud sellises ulatuses, mis on vajalik taotluse täitmiseks. Kui taotluse 
saanud riigil ei ole võimalik konfidentsiaalsusnõuet täita, teavitab ta sellest viivitamata taotluse 
esitanud riiki.  
2. Taotluse esitanud riik hoiab konfidentsiaalsena kõik taotluse saanud riigi esita tud tõendid ja 
teabe, kui see ei ole vastuolus tema siseriikliku õiguse aluspõhimõtetega ja kui seda nõutakse, välja 
arvatud juhul, kui tõendite ja teabe avaldamine on vajalik taotluses kirjeldatud uurimiste või 
menetluste jaoks.  
 
360 
 3. Riik, keda on artikli LAW. CONFISC.7 [Omaalgatuslik teavitamine] alusel omaalgatuslikult 
teavitatud, täidab kõiki teavet edastanud riigi nõutavaid konfidentsiaalsusnõudeid, kui tema 
siseriiklikust õigusest ei tulene teisiti. Kui teavet saanud riik ei suuda seda nõuet täita, teavitab  ta 
sellest viivitamata edastavat riiki.  
Artikkel LAW.CONFISC.32. Kulud  
Taotluse täitmise tavapärased kulud kannab taotluse saanud riik. Kui taotluse täitmiseks on vaja teha 
olulisi või erakorralisi kulutusi, konsulteerivad taotluse esitanud ja taotluse s aanud riik, et leppida 
kokku taotluse täitmise tingimustes ja kulude kandmise korras.  
Artikkel LAW.CONFISC.33. Kahju hüvitamine  
1. Kui mõni isik on algatanud kohtumenetluse seoses vastutusega kahju eest, mis tuleneb 
käesoleva jaotise kohase koostööga seotud tegevusest või tegevusetusest, kaaluvad asjaomased 
riigid vajaduse korral üksteisega konsulteerimist, et määrata kindlaks, kuidas tasumisele kuuluvat 
kahjuhüvitist jaotada.  
2. Riik, kelle suhtes on algatatud kahju hüvitamise menetlus, püüab teist riiki sellis est 
kohtuvaidlusest teavitada, kui sellel riigil võib olla juhtumi suhtes huvi.  
Artikkel LAW.CONFISC.34. Õiguskaitsevahendid  
1. Iga riik tagab, et isikutel, keda mõjutavad artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete 
võtmise kohustus] kuni LAW.CONFISC.11 [Konfi skeerimisotsuse täitmine] kohased meetmed, on 
oma õiguste kaitsmiseks tõhusad õiguskaitsevahendid.  
2. Artiklite LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise kohustus] kuni LAW.CONFISC.11 
[Konfiskeerimisotsuse täitmine] alusel taotletud meetmete sisulisi põhjuseid ei vaidlustata taotluse 
saanud riigi kohtus.  
XII JAOTIS. MUUD SÄT TED 
Artikkel LAW.OTHER.134. Teated  
1. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks  esitavad liit ja Ühendkuningriik kõik teated, mis on 
ette nähtud artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo e rand] lõikes 2, artikli LAW.SURR.83 
[Kodakondsuse erand] lõikes 2 ja artikli LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikes 4, ning 
märgivad võimaluse korral, kui sellist teadet ei ole vaja esitada.     
Kui riigi kohta ei ole esimeses lõigus osutatud ajaks sellist teadet või märget esitatud, võib selle riigi 
kohta teateid esitada niipea kui võimalik ja hiljemalt  kaks  kuud pärast käesoleva lepingu jõustumist.  
 
Selle üleminekuperioodi jooksul  võib iga riik, kelle kohta ei ole esitatud ühtegi artikli LAW.SURR. 82 
[Poliitilise süüteo erand] lõikega 2, artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikega 2 ega artikli 
LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikega 4 ettenähtud teadet ja  kelle suhtes ei ole 
märgitud, et sellist teadet ei ole vaja esitada, kasutada selle s artiklis sätestatud võimalusi nii, nagu 
oleks selline teade kõnealuse riigi kohta esitatud . Artikli LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõike 2 
puhul võib riik kasutada üksnes kõnealuse artikliga ettenähtud võimalusi ainult sel määral, mil see on 
kooskõlas teate esitamise kriteeriumidega.   
 
 
361 
 2. Teateid, millele osutatakse artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõikes 4, artikli 
LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1, artikli LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja 
vorm] lõikes 2, artikli LAW.SURR.105 [Kohtu a lla andmise võimalused muude süütegude eest] lõikes 
1, artikli LAW.SURR.106 [Üleandmine või sellele järgnev väljaandmine] lõikes 1, artikli 
LAW.CONFISC.4 [Pangakontode ja -seifidega seotud teabetaotlused] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.5 
[Pangatoimingutega seotud teabetaotlused] lõikes 5, artikli LAW.CONFISC.6 [Pangatoimingute 
jälgimise taotlused] lõikes 5, artikli LAW.CONFISC.15 [Keeldumise põhjused] lõikes 2 ning artikli 
LAW.CONFISC.23 [Taotluse vorm ja keeled] lõigetes 3 ja 7, võib esitada igal ajal.  
3. Teat eid, millele osutatakse artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1, artikli 
LAW.SURR.86 [Vahistamismääruse sisu ja vorm] lõikes 2 ja artikli LAW.CONFISC.23 [Taotluse vorm ja 
keeled] lõigetes 3 ja 7, võib muuta igal ajal.  
4. Teateid, millele osutata kse artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo erand] lõikes 2, artikli 
LAW.SURR.83 [Kodakondsuse erand] lõikes 2, artikli LAW.SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 
1, artikli LAW.SURR.91 [Üleandmisega nõustumine] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.4 [Pangakonto de ja 
-seifidega seotud teabetaotlused] lõikes 4, artikli LAW.CONFISC.5 [Pangatoimingutega seotud 
teabetaotlused] lõikes 5 ja artikli LAW.CONFISC.6 [Pangatoimingute jälgimise taotlused] lõikes 5, 
võib igal ajal tagasi võtta.  
5. Liit avaldab teabe artikli LAW. SURR.85 [Keskasutuse kasutamine] lõikes 1 osutatud 
Ühendkuningriigi teadete kohta Euroopa Liidu Teatajas . 
6. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks teatab Ühendkuningriik liidule järgmiste asutuste 
nimed:  
(a) asutus, mis vastutab broneeringuinfo vastuvõtmise ja töötlemise eest vastavalt III jaotisele 
[Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine];  
(b) asutus,  mida  peetakse  vastavalt  V jaotisele  [Koostöö  Europoliga]  pädevaks  
õiguskaitseasutuseks,  ja lühike kirjeldus selle pädevusest;  
(c) artikli  LAW.EUROPOL.50  [Riiklik  kontak tpunkt  ja kontaktametnikud]  lõike 1 kohaselt määratud 
riiklik kontaktpunkt;  
(d) asutus,  mida  peetakse  vastavalt  VI jaotisele  [Koostöö  Eurojustiga]  pädevaks asutuseks,  ja 
lühike  kirjeldus  selle  pädevusest;  
(e) artikli  LAW.EUROJUST.65  [Eurojusti  kontaktpunktid]  lõike  1 kohaselt määratud kontaktpunkt;  
(f) artikli  LAW.EUROJUST.65  [Eurojusti  kontaktpunktid]  lõike  2 kohaselt  määratud  
Ühendkuningriigi  siseriiklik  suhtluspunkt  terrorismiküsimustes;  
(g) asutus,  mis on pädev  vahistamismäärust  täitma  Ühendkuningriigi  siseriikliku  õigu se alusel,  
nagu  on osutatud  artikli  LAW.SURR.78  [Mõisted]  punktis  c, ja asutus,  mis on pädev  
vahistamismäärust  väljastama  Ühendkuningriigi  siseriikliku  õiguse  alusel,  nagu  on osutatud  
artikli  LAW.SURR.78  [Mõisted]  punktis  d; 
(h) Ühendkuningriigi poolt artikli  LAW.SURR.103  [Transiit]  lõike  3 kohaselt määratud asutus;  
(i) Ühendkuningriigi  poolt  artikli  LAW.EXINF.122  [Keskasutused]  kohaselt  määratud  asutus;  
 
362 
 (j) Ühendkuningriigi  poolt  artikli  LAW.CONFISC.21  [Keskasutused]  lõike  1 kohaselt  määratud  
asutus.  
Liit avaldab teab e esimeses lõigus osutatud asutuste kohta Euroopa Liidu Teatajas .  
7. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäevaks teatab liit enda või vajadust mööda oma 
liikmesriikide nimel Ühendkuningriigile järgmiste asutuste nimed:  
(a) broneeringuinfo üksused, mille liikmesriigi d on loonud või määranud broneeringuinfo 
vastuvõtmise ja töötlemise jaoks III jaotise [Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine] 
kohaselt;  
(b) asutus,  mis on pädev  vahistamismäärust  täitma  iga liikmesriigi  siseriikliku  õiguse  alusel,  nagu  
osutatud  artikli  LAW. SURR.78  [Mõisted]  punktis  c, ja asutus,  mis on pädev  vahistamismäärust  
väljastama  iga liikmesriigi  siseriikliku  õiguse  alusel,  nagu  osutatud  artikli  LAW.SURR.78  
[Mõisted]  punktis  d; 
(c) asutus, mis on iga liikmesriigi jaoks määratud artikli LAW.SURR.103 [Transiit] lõike 3 kohaselt;  
(d) liidu asutus, millele osutatakse artiklis LAW.MUTAS.114 [Pädeva asutuse määratlus];  
(e) iga liikmesriigi poolt artikli LAW.EXINF.122 [Keskasutused] kohaselt määratud asutus;  
(f) iga liikmesriigi  poolt  artikli  LAW.CONFISC.21  [Keskasutus ed] lõike  1 kohaselt  määratud  asutus;  
(g) iga liidu asutus, mis on määratud artikli LAW.CONFISC.21 [Ametiasutused] lõike 2 esimese 
lause kohaselt, ning kas see asutus on määratud keskasutuseks ka kõnealuse lõike viimase 
lause kohaselt.  
8. Lõigete 6 või 7 alusel e sitatud teateid võib igal ajal muuta. Sellistest muudatustest 
teavitatakse õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteed.  
9. Ühendkuningriik ja liit võivad teavitada rohkem kui ühest asutusest vastavalt lõike 6 
punktidele a, b, d, e, g, h, i ja j ning vastava lt lõikele 7 ning nad võivad sellist teavitamist piirata 
üksnes konkreetsetel eesmärkidel.  
10. Kui liit esitab käesolevas artiklis osutatud teated, märgib ta ära, millise liikmesriigi suhtes 
teadet kohaldatakse või kas ta esitab teate enda nimel.  
Artikkel LAW. OTHER.135. Läbivaatamine ja hindamine  
1. Käesolev osa vaadatakse ühiselt läbi kooskõlas artikliga FINPROV.3 [Läbivaatamine] või 
emma -kumma poole taotlusel, kui selles on ühiselt kokku lepitud.  
2. Pooled otsustavad eelnevalt, kuidas läbivaatamine läbi viiakse, ja  teavitavad üksteist oma 
asjakohaste läbivaatamisrühmade koosseisust. Läbivaatamisrühmadesse kuuluvad isikud, kellel on 
asjakohased teadmised läbivaatamisel olevate küsimuste kohta. Kui kohaldatavatest õigusaktidest ei 
tulene teisiti, peavad kõik läbivaata mises osalejad austama arutelude konfidentsiaalsust ja neil peab 
olema asjakohane juurdepääsuluba. Selliste läbivaatamiste eesmärgil korraldavad Ühendkuningriik 
ja liit asjakohase juurdepääsu asjakohastele dokumentidele, süsteemidele ja personalile.  
 
363 
 3. Ilma e t see piiraks lõike 2 kohaldamist, käsitletakse läbivaatamisel eelkõige käesoleva osa 
praktilist rakendamist, tõlgendamist ja arendamist.  
Artikkel LAW.OTHER.136. Lõpetamine  
1. Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Lõpetamine] kohaldamist, võib kumbki pool kä esoleva 
osa igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sellisel juhul kaotab 
käesolev osa kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
2. Kui käesolev osa lõpetatakse siiski seetõttu, et Ühendkuningriik või liikmesriik denonsseerib 
Euroopa inimõiguste konventsiooni või selle protokollid nr 1, 6 või 13, kaotab käesolev osa kehtivuse 
alates kuupäevast, mil selline denonsseerimine jõustub, või kui lõpetamisest teatatakse pärast seda 
kuupäeva, siis viieteistk ümnendal päeval pärast sellist teatamist.  
3. Kui emb -kumb pool esitab käesoleva artikli alusel lõpetamise teate, toimub õiguskaitse - ja 
õigusalase koostöö erikomitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et 
käesoleva osa alusel algat atud koostöö lõpetatakse asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et 
kõigi nende isikuandmete suhtes, mis on saadud käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu 
enne, kui ajutiselt lõpeb nende jaotiste kohaldamine, mille toime peatatakse, säilitatakse  pärast 
lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste isikuandmete edastamisel.  
Artikkel LAW.OTHER.137. Peatamine  
1. Kui ühe poole puhul esineb tõsiseid ja süsteemseid puudusi seoses põhiõiguste kaitse või 
õigusriigi põhimõttega, võib teine pool pea tada käesoleva osa või selle jaotiste kohaldamise, 
teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult. Sellises teates täpsustatakse tõsised ja 
süsteemsed puudused, millel peatamine põhineb.  
2. Kui ühe poole puhul esineb tõsiseid ja süsteemseid puudu si seoses isikuandmete kaitsega, sh 
olukorras, kus need puudused on toonud kaasa asjakohase kaitse piisavuse otsuse kohaldamise 
lõpetamise, võib teine pool peatada käesoleva osa või selle jaotiste kohaldamise, teatades sellest 
diplomaatiliste kanalite kaud u kirjalikult. Sellises teates täpsustatakse tõsised ja süsteemsed 
puudused, millel peatamine põhineb.  
3. Lõike 2 kohaldamisel tähendab „asjakohane kaitse piisavuse otsus“:  
(a) Ühendkuningriigi puhul otsust, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud kooskõlas direktiivi 
(EL) 2016/68082 artikliga 36 või sellele järgnevate analoogsete õigusaktidega ja mis tõendavad 
isikuandmete kaitse piisavat taset;  
(b) liidu puhul Ühendkuningriigi otsust, millega kinnitatakse isikuandmete kaitse piisavat taset 
andmete edastamisel 20 18. aasta andmekaitseseaduse83 3. osa või sellele järgnevate 
analoogsete õigusaktide kohaselt.  
                                                            
82  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste 
isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, 
avastamise ja nen de eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning 
selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 
119, 4.5.2016, lk 89).  
83  2018 12. peatükk.  
 
364 
 4. Seoses III jaotise [Broneeringuinfo edastamine ja töötlemine] või X jaotise [Võitlus rahapesu 
ja terrorismi rahastamise vastu] peatamisega hõlmavad viited „asjako hasele piisava kaitse otsusele“ 
ka järgmist:  
(a) Ühendkuningriigi puhul otsus, mille Euroopa Komisjon on vastu võtnud kooskõlas 
isikuandmete kaitse üldmääruse (EL) 2016/67984 artikliga 45 või sellele järgnevate analoogsete 
õigusaktidega ja mis tõendavad isikuan dmete kaitse piisavat taset;  
(b) liidu puhul Ühendkuningriigi otsus, millega kinnitatakse isikuandmete kaitse piisavat taset 
andmete edastamisel 2018. aasta andmekaitseseaduse 2. osa või sellele järgnevate 
analoogsete õigusaktide kohaselt.  
5. Peatamisega seotud j aotiste kohaldamine lõpetatakse ajutiselt lõikes 1 või 2 osutatud 
teatamise kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval, välja arvatud juhul, kui kooskõlas 
lõike 7 punktiga d teatab peatamisest teatanud pool teisele poolele hiljemalt kaks nädalat enne  
nimetatud ajavahemiku möödumist või vajaduse korral selle pikendatud tähtaja lõppu 
diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult esimese teate tagasivõtmisest või peatamise ulatuse 
vähendamisest. Viimasel juhul lõpetatakse ajutiselt ainult teises teates osut atud jaotiste 
kohaldamine.  
6. Kui üks pool teatab käesoleva osa ühe või mitme jaotise peatamisest vastavalt lõikele 1 või 2, 
võib teine pool peatada kõik ülejäänud jaotised, teatades sellest diplomaatiliste kanalite kaudu 
kirjalikult kolm kuud ette.  
7. Pärast lõ ike 1 või 2 kohasest peatamisest teatamist pöördutakse selles küsimuses viivitamata 
partnerlusnõukogu poole. Partnerlusnõukogu uurib võimalusi, kuidas võimaldada peatamisotsusest 
teatanud poolel lükata edasi selle jõustumine, vähendada selle ulatust või se e tühistada. Õiguskaitse 
ja õigusalase koostöö erikomitee soovitusel võib partnerlusnõukogu:  
(a) leppida kokku käesoleva osa sätete ühises tõlgendamises;  
(b) soovitada pooltele asjakohaseid meetmeid;  
(c) võtta vastu käesoleva osa asjakohased kohandused, mis on vajalik ud peatamise põhjustega 
tegelemiseks ja mille maksimaalne kehtivusaeg on 12 kuud, ning  
(d) pikendada lõikes 5 osutatud tähtaega kuni kolme kuu võrra.  
8. Kui üks pooltest esitab käesoleva artikli alusel peatamise teate, toimub õiguskaitse ja 
õigusalase koostöö eri komitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et 
käesoleva osa alusel algatatud ja kõnealusest lõpetamisest mõjutatud mis tahes koostöö lõpetatakse 
asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et kõigi nende isikuandmete suhtes,  mis on saadud 
käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu enne, kui ajutiselt lõpeb nende jaotiste kohaldamine, 
mille toime peatatakse, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste 
isikuandmete edastamisel.  
                                                            
84  Euroopa Parlam endi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL)  2016/679 üksikisikute kaitse kohta 
isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks 
direktiiv 95/46/EÜ (isikuandmete kaitse üldmäärus) (EMPs kohaldata v tekst), (ELT  L 119, 4.5.2016, lk 1).  
 
365 
 9. Peatatud jaotised  ennistatakse selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil lõike 1 või 
2 kohaselt peatamisest teatanud pool teatas teisele poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult 
oma kavatsusest peatatud jaotised ennistada. Pool, kes teatas peatamisest v astavalt lõikele 1 või 2, 
teeb seda viivitamata pärast seda, kui teise poole tõsised ja süsteemsed puudused, millel peatamine 
põhines, on lakanud olemast.  
10. Pärast teadet kavatsusest ennistada peatatud jaotised vastavalt lõikele 9 taastatakse 
ülejäänud lõike  6 kohaselt peatatud jaotised samal ajal kui lõike 1 või 2 kohaselt peatatud jaotised.  
Artikkel LAW.OTHER.138. Kulud  
Pooled ja liikmesriigid, sealhulgas poolte või liikmesriikide institutsioonid, organid, ametid või 
asutused, kannavad ise oma kulud, mis te kivad käesoleva osa rakendamise käigus, kui käesolevas 
lepingus ei ole sätestatud teisiti.  
XIII JAOTIS. VAIDLUS TE LAHENDAMINE  
Artikkel LAW.DS.1. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on luua kiire, tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada 
pooltev ahelisi vaidlusi seoses käesoleva osaga, sealhulgas käesoleva osaga seotud vaidlusi, kui neid 
kohaldatakse käesoleva lepingu muude sätetega reguleeritud olukordade suhtes, ning võimaluse 
korral leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.  
Artikkel LAW.DS.2. Koha ldamisala  
1. Käesolevat jaotist kohaldatakse pooltevaheliste vaidluste suhtes, mis on seotud käesoleva 
osaga (edaspidi „hõlmatud sätted“).  
2. Käesoleva lepinguga hõlmatud sätted hõlmavad kõiki käesoleva osa sätteid, välja arvatud:  
(a) artikkel LAW.GEN.5 [Koostöö ulatus juhul, kui liikmestriik ei osale enam liidu õiguse alusel 
kehtivates samalaadsetes meetmetes];  
(b) artikkel LAW.PRUM.19 [Kohaldamise peatamine ja lõppemine];  
(c) artikli LAW.PNR.28 [Broneeringuinfo säilitamine] lõige  14; 
(d) artikkel LAW.PNR.38 [Koostöö peatamine käesoleva jaotise alusel];  
(e) artikkel LAW.OTHER.136 [Lõpetamine];  
(f) artikkel LAW.OTHER.137 [Peatamine] ning  
(g) artikkel LAW.DS.6 [Peatamine].  
Artikkel LAW.DS.3. Ainuõigus  
Pooled kohustuvad vältima käesoleva osaga seotud vaidluste esitamist vaidluste lah endamise 
mehhanismile, mida ei ole käesolevas jaotises ette nähtud.  
 
366 
 Artikkel LAW.DS.4. Konsultatsioonid  
1. Kui pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) leiab, et teine pool (edaspidi „vastustajast 
pool“) on rikkunud käesolevast osast tulenevat kohustust, püüav ad pooled leida lahenduse heas 
usus peetavate konsultatsioonide teel eesmärgiga jõuda mõlemat poolt rahuldava lahenduseni.  
2. Kaebuse esitanud pool võib taotleda konsultatsioone, esitades vastustajast poolele kirjaliku 
taotluse. Kaebuse esitanud pool märgib o ma kirjalikus taotluses taotluse põhjused, sh tegevus või 
tegevusetus, mida kaebuse esitanud pool peab vastustajast poole kohustuse rikkumise põhjuseks, 
täpsustades hõlmatud sätted, mida ta peab kohaldatavaks.  
3. Vastustajast pool vastab taotlusele viivitamat a, kuid mitte hiljem kui kaks nädalat pärast 
selle kättesaamise kuupäeva. Konsultatsioonid peetakse kolme kuu jooksul alates taotluse 
kättesaamisest silmast silma või mis tahes muu poolte vahel kokkulepitud sidevahendi kaudu.  
4. Konsultatsioonid loetakse lõpp enuks kolme kuu jooksul pärast taotluse kättesaamise 
kuupäeva, välja arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätkata.  
5. Kaebuse esitanud pool võib taotleda, et konsultatsioonid toimuksid õiguskaitse ja õigusalase 
koostöö erikomitees või partnerl usnõukogus. Esimene koosolek toimub ühe kuu jooksul pärast 
käesoleva artikli lõikes 2 osutatud konsultatsioonitaotluse esitamist. Õiguskaitse ja õigusalase 
koostöö erikomitee võib igal ajal otsustada suunata küsimuse partnerlusnõukogule. 
Partnerlusnõukogu võib asja käsitlemise enda kätte võtta. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö 
erikomitee või vajaduse korral partnerlusnõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. Sellist otsust 
käsitatakse mõlemat poolt rahuldava lahendusena artikli LAW.DS.5 [Mõlemat poolt rahu ldav 
lahendus] tähenduses.  
6. Kaebuse esitanud pool võib igal ajal ühepoolselt oma konsultatsioonitaotluse tagasi võtta. 
Sellisel juhul lõpetatakse konsultatsioonid viivitamata.  
7. Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik poolte 
kons ultatsioonide käigus võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed.  
Artikkel LAW.DS.5. Mõlemat poolt rahuldav lahendus  
1. Pooled võivad igal ajal leida kõigile artiklis LAW.DS.2 [Kohaldamisala] osutatud vaidlustele 
mõlemat poolt rahuldava lahenduse.  
2. Mõlemat poolt r ahuldava lahenduse võib vastu võtta õiguskaitse ja õigusalase koostöö 
erikomitee või partnerlusnõukogu otsusega. Juhul, kui mõlemat poolt rahuldav lahendus koosneb 
lepingust käesoleva osa sätete ühise tõlgendamise kohta poolte poolt, võetakse see mõlemat p oolt 
rahuldav lahendus vastu partnerlusnõukogu otsusega.  
3. Kumbki pool võtab vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat poolt rahuldav lahendus 
kokkulepitud aja jooksul.  
4. Lahendust rakendav pool teatab hiljemalt kokkulepitud ajavahemiku lõpuks teisele poolele 
kirjalikult kõikidest mõlemat poolt rahuldava lahenduse rakendamiseks võetud meetmetest.  
 
367 
 Artikkel LAW.DS.6. Peatamine  
1. Kui artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] kohased konsultatsioonid ei ole toonud kaasa 
vastastikku kokkulepitud lahendust artikli LAW.DS.5 [ Mõlemat poolt rahuldav lahendus] tähenduses, 
tingimusel et kaebuse esitanud pool ei ole võtnud tagasi oma konsultatsioonitaotlust kooskõlas 
artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] lõikega 6, ja kui kaebuse esitanud pool leiab, et vastustajast pool 
rikub tõsise lt oma artikli LAW.DS.4 [Konsultatsioonid] lõikes 2 osutatud sätete kohaseid kohustusi, 
võib kaebuse esitanud pool peatada käesoleva osa jaotised, mida tõsine rikkumine puudutab, 
kirjaliku teatega diplomaatilisi kanaleid kaudu. Sellises teates täpsustataks e vastustajast poole 
tõsised kohustuste rikkumised, millel peatamine põhineb.  
2. Peatamisega seotud jaotiste kohaldamine lõpetatakse ajutiselt lõikes 1 osutatud teatamise 
kuupäevale järgneva kolmanda kuu esimesel päeval või muul poolte poolt ühiselt kokku lep itud 
kuupäeval, välja arvatud juhul, kui mitte hiljem kui kaks nädalat enne selle ajavahemiku möödumist 
teatab kaebuse esitanud pool vastustajast poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult esimese 
teate tagasivõtmisest või peatamise ulatuse vähenda misest. Viimasel juhul lõpetatakse ajutiselt 
ainult teises teates osutatud jaotiste kohaldamine.  
3. Kui kaebuse esitanud pool teatab käesoleva osa ühe või mitme jaotise peatamisest vastavalt 
lõikele 1, võib vastustajast pool peatada kõik ülejäänud jaotised, t eatades sellest diplomaatiliste 
kanalite kaudu kirjalikult kolm kuud ette.  
4. Kui käesoleva artikli alusel esitatakse peatamise teade, toimub õiguskaitse ja õigusalase 
koostöö erikomitee koosolek, et otsustada meetmete üle, mis on vajalikud tagamaks, et käeso leva 
osa alusel algatatud ja kõnealusest teatamisest mõjutatud mis tahes koostöö lõpetatakse 
asjakohasel viisil. Igal juhul tagavad pooled, et kõigi nende isikuandmete suhtes, mis on saadud 
käesoleva osa alusel toimunud koostöö kaudu enne, kui ajutiselt lõ peb nende jaotiste kohaldamine, 
mille toime peatatakse, säilitatakse pärast lõpetamise jõustumist kaitsetase, mis kehtis asjaomaste 
isikuandmete edastamisel.  
5. Peatatud jaotised ennistatakse selle kuu esimesel päeval, mis järgneb päevale, mil kaebuse 
esitanu d pool teatas vastustajast poolele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult oma kavatsusest 
peatatud jaotised ennistada. Kaebuse esitanud pool teeb seda viivitamatult, kui on leidnud, et tõsist 
kohustuse rikkumist, millele peatamine tugines, enam ei eksi steeri.  
6. Pärast seda, kui kaebuse esitanud pool on teavitanud kavatsusest ennistada peatatud 
jaotised vastavalt lõikele 5, taastatakse ülejäänud lõike 3 kohaselt vastustajast poole poolt peatatud 
jaotised samal ajal kui lõike 1 kohaselt kaebuse esitanud poo le poolt peatatud jaotised.  
Artikkel LAW.DS.7. Tähtajad  
1. Kõik käesolevas jaotises sätestatud ajavahemikud arvestatakse nädalates või kuudes alates 
nendega seotud tegevuse toimumisele järgnevast kuupäevast.  
2. Kõiki käesolevas jaotises sätestatud tähtaegu võ ib pikendada poolte vastastikusel 
kokkuleppel.  
  
 
368 
 NELJAS OSA. TEMAATILINE KOOSTÖÖ  
I JAOTIS. TERVISETUR VE 
Artikkel HS.1. Terviseturbealane koostöö  
1. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tõsine piiriülene terviseoht“ eluohtlikku või muul 
viisil tõsist tervi seohtu, mille päritolu on bioloogiline, keemiline, keskkondlik või tundmatu ning mis 
levib üle vähemalt ühe liikmesriigi ning Ühendkuningriigi piiride või millega kaasneb märkimisväärne 
oht levida üle nende piiride.  
2. Pooled teavitavad teineteist tõsisest p iiriülesest terviseohust, mis teist poolt mõjutab, ja 
püüavad seda teha õigel ajal.  
3. Tõsise piiriülese terviseohu korral võib liit anda Ühendkuningriigile Ühendkuningriigi kirjaliku 
taotluse alusel selle konkreetse ohuga seoses erakorralise juurdepääsu oma  varajase hoiatamise ja 
reageerimise süsteemile (EWRS), et võimaldada poolte ja liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada 
asjakohast teavet, hinnata rahvaterviseriske ning koordineerida meetmeid, mida võib olla vaja 
rahvatervise kaitseks võtta. Liit püüa b vastata Ühendkuningriigi kirjalikule taotlusele õigel ajal.  
Lisaks võib liit kutsuda Ühendkuningriigi osalema liidus loodud ja liikmesriikide esindajatest loodud 
komitees, et toetada selle tõsise piiriülese terviseohuga seotud teabe vahetamist ja tegevus e 
koordineerimist.  
Mõlemad kokkulepped sõlmitakse ajutiselt ja igal juhul mitte kauemaks kui ajavahemik, mida kumbki 
pool peab pärast teise poolega konsulteerimist asjaomase tõsise piiriülese terviseohu seisukohast 
vajalikuks.  
4. Lõikes  2 osutatud teabevahe tuse ning lõike  3 kohaselt esitatud taotluste eesmärgil määrab 
kumbki pool kontaktasutuse ja teavitab sellest teist poolt. Kontaktasutused teevad samuti järgmist:  
(a) püüavad aidata kujundada poolte vahel arusaama sellest, kas oht on tõsine piiriülene 
terviseoht;  
(b) otsivad mõlemat poolt rahuldavaid lahendusi käesoleva jaotise rakendamisest tulenevatele 
tehnilistele küsimustele.  
5. Ühendkuningriik järgib konkreetse tõsise piiriülese terviseohu asjus antud juurdepääsu ajal 
kõiki varajase hoiatamise ja reageeri mise süsteemi kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi ning 
lõikes  3 osutatud komitee kodukorda. Kui pärast poolte vahelist selgitavat teabevahetust  
(a) leiab liit, et Ühendkuningriik ei ole järginud eespool nimetatud tingimusi või kodukorda, võib 
liit lõpet ada olenevalt vajadusest kas Ühendkuningriigi juurdepääsu varajase hoiatamise ja 
reageerimise süsteemile või tema osalemise kõnealuses komitees seoses selle ohuga;  
(b) leiab Ühendkuningriik, et ta ei saa tingimuste või kodukorraga nõustuda, võib Ühendkuningrii k 
lõpetada olenevalt vajadusest kas varajase hoiatamise ja reageerimise süsteemis või 
kõnealuses komitees osalemise seoses selle ohuga.  
 
369 
 6. Kui see on poolte ühistes huvides, teevad nad koostööd rahvusvahelistel foorumitel, kus 
käsitletakse terviseturvet ähva rdavate olemasolevate ja uute ohtude ennetamist, avastamist, 
nendeks valmistumist ja neile reageerimist.  
7. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus ning Ühendkuningriigi asjaomane asutus, mis 
vastutab nakkushaigustega seotud seire, epidemioloogilise luur e ja teaduslike nõuannete eest, 
teevad koostööd pooltele vastastikust huvi pakkuvates tehnilistes ja teaduslikes küsimustes ning 
võivad selleks sõlmida vastastikuse mõistmise memorandumi.  
 
II JAOTIS. KÜBERTURV ALISUS  
Artikkel CYB.1. Küberküsimusi käsitlev d ialoog  
Pooled püüavad seada sisse korrapärase dialoogi, et vahetada teavet asjakohaste poliitiliste 
arengusuundade kohta, sealhulgas seoses rahvusvahelise julgeoleku, kujunemisjärgus tehnoloogia 
turvalisuse, interneti haldamise ning küberturvalisuse, -kaitse ja -kuritegevusega.  
Artikkel CYB.2. Koostöö küberküsimustes  
1. Kui see on poolte ühistes huvides, teevad nad koostööd küberküsimuste valdkonnas, jagades 
parimaid tavasid ja võttes praktilisi koostööpõhiseid meetmeid, mille eesmärk on edendada ja 
kaitsta a vatud, vaba, stabiilset, rahumeelset ja turvalist küberruumi, mis põhineb sellel, et 
kohaldatakse kehtivat rahvusvahelist õigust ja norme riikide vastutustundliku käitumise tagamiseks 
ning piirkondlikke küberusaldust suurendavaid meetmeid.  
2. Pooled püüavad samuti teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organite ja foorumite 
raames ning püüavad tugevdada üleilmset kübervastupidavusvõimet ja suurendada kolmandate 
riikide suutlikkust võidelda tulemuslikult küberkuritegevuse vastu.  
Artikkel CYB.3. Koostöö ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegeleva rühmaga  
ELi institutsioonide ja ametite infoturbeintsidentidega tegelev rühm (CERT -EU) ja Ühendkuningriigi 
riiklik infoturbeintsidentidega tegelev rühm teevad CERT -EU juhtnõukogu eelneval heakski idul 
vabatahtlikkuse alusel, õigel ajal ja vastastikku koostööd, et vahetada teavet vahendite ja meetodite, 
näiteks tehnikate, taktika, menetluste ja parimate tavade ning üldiste ohtude ja nõrkade kohtade 
kohta.  
Artikkel CYB.4. Osalemine direktiivi (EL) 20 16/1148 kohaselt loodud koostöörühma konkreetses 
tegevuses  
1. Et edendada küberturvalisusealast koostööd, tagades samal ajal liidu otsustusprotsessi 
autonoomia, võivad Ühendkuningriigi asjaomased ametiasutused komisjoniga konsulteerides ja 
koostöörühma eesist uja kutsel, mida Ühendkuningriik võib ka taotleda, osaleda koostöörühma 
järgmises tegevuses:  
(a) võrgu - ja infosüsteemide turvalisuse tagamise suutlikkuse suurendamise parimate tavade 
vahetamine;  
 
370 
 (b) võrgu - ja infosüsteemide turvalisusega seotud õppuste kohta teabe vahetamine;  
(c) riskide ja intsidentidega seotud teabe, kogemuste ja parimate tavade vahetamine;  
(d) teadlikkuse suurendamise, haridusprogrammide ja koolitusega seotud teabe ja parimate 
tavade vahetamine; ning  
(e) võrgu - ja infosüsteemide turvalisusega seotud te adus - ja arendustegevuse kohta teabe ja 
parimate tavade vahetamine.  
2. Igasugune teabe, kogemuste või parimate tavade vahetamine koostöörühma ja 
Ühendkuningriigi asjaomaste ametiasutuste vahel on vabatahtlik ja vajaduse korral vastastikune.  
Artikkel CYB.5. Ko ostöö Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ametiga (ENISA)  
1. Et edendada küberturvalisusealast koostööd, tagades samal ajal liidu otsustusprotsessi 
autonoomia, võib Ühendkuningriik Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti (ENISA) haldusnõukogu 
kutsel, mida Ühendkuning riik võib ka taotleda, osaleda ENISA järgmises tegevuses:  
(a) suutlikkuse suurendamine;  
(b) teadmised ja teave ning  
(c) teadlikkuse suurendamine ja haridus.  
2. Tingimused Ühendkuningriigi osalemiseks Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti tegevuses, 
millele on osutatud lõi kes 1, sealhulgas asjakohane rahaline panus, nähakse ette töökorras, mille 
Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti haldusnõukogu võtab vastu komisjoni eelneval heakskiidul ja 
mis on Ühendkuningriigiga kokku lepitud.  
3. Teabe, kogemuste ja parimate tavade vaheta mine Euroopa Liidu Küberturvalisuse Ameti ja 
Ühendkuningriigi vahel on vabatahtlik ja vajaduse korral vastastikune.  
 
  
 
371 
 VIIES OSA. LIIDU PROGRAMMIDES OSALEMINE, USALDUSVÄÄRNE FINANTSJUHTIMINE JA 
FINANTSSÄTTED  
Artikkel UNPRO.0.1. Kohaldamisala  
1. Käesolevat peatükki kohaldatakse Ühendkuningriigi osalemise suhtes sellistes liidu 
programmides, meetmetes ja nende raames osutatavates teenustes, mille kohta on pooled 
Ühendkuningriigi osalemiseks nõusoleku andnud.  
2. Käesolevat osa ei kohaldata Ühendkuningriigi osalemise suhtes Euroopa territoriaalse 
koostöö eesmärgi kohastes ühtekuuluvusprogrammides või sarnastes sama eesmärgiga 
programmides, milles osalemine põhineb ühe või mitme liidu institutsiooni alusaktidel, mis on nende 
programmide suhtes kohaldatavad.   
Tingimused, mida kohaldatakse esimeses lõigus osutatud programmides osalemise suhtes, 
määratakse kindlaks kohaldatavas alusaktis ja selle alusel sõlmitavas rahastamislepingus. Seoses 
Ühendkuningriigi osalemisega neis programmides lepivad pooled kokku sätete s, millel on sarnane 
mõju teise peatükiga [Usaldusväärne finantsjuhtimine].  
Artikkel UNPRO.0.2. Mõisted  
Käesolevas osas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „alusakt“ –  
(i) ühe või mitme liidu institutsiooni õigusakt, millega on kehtestatud programm või 
meede ning mis annab õigusliku aluse mingile meetmele ja liidu eelarvesse kantud 
vastava kulutuse tegemisele või liidu eelarvest tagatud eelarvelisele tagatisele, 
sealhulgas mis tahes muudatus ning liidu institutsiooni mis tahes asjakohane 
õigusakt, millega seda õigu sakti täiendatakse või rakendatakse, välja arvatud 
õigusaktid, millega võetakse vastu tööprogrammid, või  
(ii) ühe või mitme liidu institutsiooni õigusakt, millega on kehtestatud muu liidu 
eelarvest rahastatav meede kui programm;  
(b) „rahastamisleping“ – lepingud,  mis on seotud I  protokollis loetletud liidu programmide ja 
meetmetega ning millega rakendatakse liidu rahalisi vahendeid, näiteks toetuslepingud, 
rahalist toetust käsitlevad lepingud, finantsraampartnerluse lepingud, rahastamislepingud ja 
tagatislepingud;   
(c) „muud liidu programmide või meetmete rakendamisega seotud reeglid“ – reeglid, mis on 
sätestatud liidu üldeelarve suhtes kohaldatavas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL, 
Euratom)  2018/104685 (edaspidi „finantsmäärus“) ning tööprogrammis või konkurs ikutsetes 
või muudes liidu väljavalimismenetlustes;  
                                                            
85  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18.  juuli 2018.  aasta määrus (EL, Euratom)  2018/1046, mis käsitleb 
liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr  1296/2013, (EL) 
nr 1301/2 013, (EL) nr  1303/2013, (EL) nr  1304/2013, (EL) nr  1309/2013, (EL) nr  1316/2013, (EL) nr  223/2014 ja 
(EL) nr  283/2014 ja otsust nr  541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr  966/2012 
(ELT  L 193, 30.7.2018, lk  1). 
 
372 
 (d) „liit“ – sõltuvalt kontekstist kas liit või Euroopa Aatomienergiaühendus või mõlemad;  
(e) „liidu väljavalimismenetlus“ – liidu rahaliste vahendite eraldamise menetlus, mille on 
algatanud liit või isikud või ü ksused, kellele on tehtud ülesandeks rakendada liidu rahalisi 
vahendeid;  
(f) „Ühendkuningriigi üksus“ – mis tahes liiki üksus, kas siis füüsiline isik, juriidiline isik või muud 
liiki üksus, kes võib osaleda liidu programmi või meetme tegevuses vastavalt alusa ktile ja kes 
elab või asub Ühendkuningriigis.  
1. peatükk. Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides ja meetmetes  
1. jagu. Liidu programmides ja meetmetes osalemise üldtingimused  
Artikkel UNPRO.1.3. Osalemise kindlaksmääramine  
1. Ühendkuningriik osaleb tal le osalemiseks avatud ja I protokollis [Programmid ja meetmed, 
milles Ühendkuningriik osaleb]  loetletud liidu programmides, meetmetes või erandjuhtudel liidu 
programmide või meetmete osades ning annab neisse oma panuse.  
2. I protokoll lepitakse kokku poolte v ahel. Selle võtab vastu ja seda võib muuta liidu 
programmides osalemise erikomitee.  
3. I protokollis:  
(a) määratakse kindlaks liidu programmid, meetmed või erandjuhtudel liidu programmide või 
meetmete osad, milles Ühendkuningriik osaleb;  
(b) sätestatakse osalemise kestus, mis on ajavahemik, mille jooksul Ühendkuningriik ja 
Ühendkuningriigi üksused võivad taotleda liidupoolset rahastamist või mille jooksul neile 
võidakse teha ülesandeks rakendada liidu rahalisi vahendeid;  
(c) sätestatakse Ühendkuningriigi ja Ühendkuningr iigi üksuste osalemise eritingimused, 
sealhulgas erikord, mille alusel rakendatakse artikli  UNPRO.2.1  [Finantstingimused] kohaseid 
finantstingimusi, artikli UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset 
korrigeerimismehhanismi]  kohase korrige erimismehhanismi erikord ning kõnealuste liidu 
programmide või meetmete rakendamiseks loodud struktuurides osalemise tingimused.  Need 
tingimused peavad olema kooskõlas käesoleva lepinguga ning ühe või mitme liidu 
institutsiooni alusaktide ja õigusaktidega,  millega on sellised struktuurid loodud;  
(d) sätestatakse vajaduse korral  Ühendkuningriigi osaluse suurus liidu programmis, mida 
rakendatakse rahastamisvahendi või eelarvelise tagatise kaudu, ning asjakohasel juhul erikord, 
millele on osutatud  artiklis UNPRO.2.3 [Rahastamisvahendite või eelarveliste tagatiste kaudu 
rakendatavate programmide rahastamine].  
Artikkel UNPRO.1.4. Vastavus programmi reeglitele  
1. Ühendkuningriik osaleb I  protokollis loetletud liidu programmides, meetmetes või nende 
osad es vastavalt tingimustele, mis on kindlaks määratud käesolevas lepingus, alusaktides ning 
muudes liidu programmide ja meetmete rakendamisega seotud reeglites.  
 
2. Lõikes  1 osutatud tingimused hõlmavad järgmist:  
 
373 
 (a) Ühendkuningriigi üksuste osalemiskõlblikkus ja m uud Ühendkuningriigiga seotud 
osalemiskõlblikkuse tingimused, eelkõige päritolu, tegevuskoha või kodakondsuse kohta;  
(b) tingimused, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi osalemiskõlblike üksuste taotluste 
esitamise, hindamise ja valimise suhtes ning nende üksust e poolt meetmete rakendamise 
suhtes.  
3. Lõike  2 punktis  b osutatud tingimused on samaväärsed liikmesriikide osalemiskõlblike 
üksuste suhtes kohaldatavate tingimustega, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud 
erandjuhtudel, nagu on ette nähtud lõikes  1 osutat ud tingimustega. Kumbki pool võib teavitada liidu 
programmides osalemise erikomiteed vajadusest arutada nõuetekohaselt põhjendatud 
kõrvalejätmisi.  
Artikkel UNPRO.1.5. Osalemistingimused  
1. Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides või meetmetes või nende  osades, nagu on 
osutatud artiklis UNPRO.0.1 [Kohaldamisala], sõltub tingimusest, et Ühendkuningriik:  
(a) teeb oma siseriiklike õigusaktide raamistikus kõik võimaliku, et hõlbustada nende 
programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate isikute, sealhulgas üliõpilaste, 
teadlaste praktikandide või vabatahtlike riiki sisenemist ja riigis viibimist;  
(b) tagab niivõrd, kui see on Ühendkuningriigi ametiasutuste kontrolli all, et tingimused, mille 
alusel punktis  a osutatud isikud pääsevad Ühendkuningriigis juurde kõnealuste programmide või 
meetmete rakendamisega otse seotud teenustele, on Ühendkuningriigi kodanikele kehtivatega 
samad, sealhulgas tasude osas;  
(c) on salastatud teabe ja tundliku salastamata teabe vahetamist või sellele teabele 
juurdepääsu hõlmavak s osalemiseks kehtestanud asjakohased lepingud kooskõlas artikliga 
FINPROV.6 [Salastatud teave ja tundlik salastamata teave].  
2. Seoses Ühendkuningriigi osalemisega liidu programmides või meetmetes või nende osades, 
nagu on osutatud artiklis UNPRO.0.1 [Kohald amisala], teevad liit ja selle liikmesriigid järgmist:  
(a) teevad liidu või liikmesriikide õigusaktide raamistikus kõik võimaliku, et hõlbustada nende 
programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate Ühendkuningriigi kodanike, 
sealhulgas üliõpilaste, teadlaste, praktikandide või vabatahtlike riiki si senemist ja riigis viibimist;  
(b) tagavad niivõrd, kui see on liidu ja liikmesriikide ametiasutuste kontrolli all, et tingimused, 
mille alusel punktis  a osutatud Ühendkuningriigi kodanikud pääsevad liidus juurde kõnealuste 
programmide või meetmete rakendamise ga otse seotud teenustele, on liidu kodanikele kehtivatega 
samad, sealhulgas tasude osas.  
3.  I protokollis võib sätestada käesoleva artikliga seotud täiendavad eritingimused, mis on 
vajalikud Ühendkuningriigi osalemiseks liidu programmis või meetmes või sell e osades.  
4. Käesolev artikkel ei piira artikli UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] kohaldamist.  
5. Käesolev artikkel ja artikkel UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise 
peatamine liidu poolt] ei piira ka Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel ühise reisipiirkonna kohta 
sõlmitud kokkulepete kohaldamist.  
 
374 
 Artikkel UNPRO.1.6. Ühendkuningriigi osalemine programmide või meetmete juhtimises  
1. Ühendkuningriigi esindajatel või ekspertidel või Ühendkuningriigi määratud ekspertidel on 
lubatud osaleda vaatle jatena – välja arvatud kui tegemist on päevakorrapunktidega, mille 
käsitlemine on ette nähtud ainult liikmesriikidele või mis puudutavad programmi või meedet, milles 
Ühendkuningriik ei osale – komiteede ja eksperdirühmade koosolekutel või muudel sarnastel 
koosolekutel, kus osalevad liikmesriikide esindajad või eksperdid või liikmesriikide määratud 
eksperdid ning millega aidatakse Euroopa Komisjonil rakendada ja hallata programme, meetmeid või 
nende osi, milles Ühendkuningriik osaleb kooskõlas artikliga UNPR O.0.1 [Kohaldamisala], või mille 
Euroopa Komisjon on sisse seadnud, et rakendada liidu õigust seoses nende programmide, 
meetmete või nende osadega. Ühendkuningriigi esindajad või eksperdid või Ühendkuningriigi 
määratud eksperdid ei viibi kohal hääletamise ajal. Ühendkuningriigile antakse teada hääletuse 
tulemus.  
2. Kui eksperte või hindajaid ei määrata ametisse kodakondsuse alusel, ei jäeta 
Ühendkuningriigi kodanikke kõrvale kodakondsuse tõttu.  
3. Kui lõikes  1 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti, kohaldatak se Ühendkuningriigi 
esindajate lõikes  1 osutatud koosolekutel või muudel programmide või meetmete rakendamisega 
seotud koosolekutel osalemise suhtes samu reegleid ja menetlusi, mida kohaldatakse liikmesriikide 
esindajate suhtes, eelkõige seoses sõnavõtuõig usega, teabe ja dokumentide saamisega, välja 
arvatud kui tegemist on päevakorrapunktidega, mille käsitlemine on ette nähtud ainult 
liikmesriikidele või mis puudutavad programmi või meedet, milles Ühendkuningriik ei osale, ning 
reisi - ja elamiskulude hüvita misega.  
4.  I protokollis võib kindlaks määrata lisakorra ekspertide osalemiseks ning Ühendkuningriigi 
osalemiseks liidu programmide või meetmete rakendamiseks loodud juhatustes ja struktuurides, 
nagu on kindlaks määratud I  protokollis.  
2. jagu. Programmides ja meetmetes osalemise rahastamise eeskirjad  
Artikkel UNPRO.2.1. Finantstingimused  
1. Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi üksuste liidu programmides, meetmetes või nende 
osades osalemise tingimus on, et Ühendkuningriik panustab rahaliselt vastavasse liidu eelarve 
kohasesse rahastamisse.  
2. Rahaline panus on järgmiste maksete summa:  
(a) osalustasu ning  
(b) operatiivne panus.  
3. Rahaline panus on iga -aastane makse, mis tehakse ühe või mitme osamaksena.  
4. Ilma et see piiraks artikli UNPRO.8 [Osalustasu aastatel 2021 –2026] koh aldamist, on 
osalustasu 4  % iga -aastasest operatiivsest panusest ning selle suhtes ei tehta tagasiulatuvaid 
kohandusi, välja arvatud seoses peatamisega artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis 
osalemise peatamine liidu poolt] lõike  7 punkti  b a lusel ja lõpetamisega artikli UNPRO.3.3 
[Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] lõike  6 
 
375 
 punkti  c alusel. Alates 2028.  aastast võib liidu programmides osalemise erikomitee osalustasu 
kohandada.  
5. Operatiivne pan us katab tegevus - ja toetuskulud ning täiendab nii kulukohustuste kui ka 
maksete assigneeringutena summasid, mis on kantud lõplikult vastu võetud liidu eelarvesse 
programmide, meetmete või nende erandlike osade jaoks, millele asjakohasel juhul lisandub 
sihtotstarbeline välistulu, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest panustest liidu programmidesse 
ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I  protokollis.  
6. Operatiivne panus põhineb panustamispõhimõttel, mis on määratletud Ühendkuningriigi 
(turuhindades  arvutatud) sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja liidu (turuhindades arvutatud) SKP 
suhtena. Kasutatavad SKPd turuhindades on selle aasta 1.  jaanuaril, mil iga -aastane makse tehakse, 
värskeimad kättesaadavad SKPd, mille on teada andnud Euroopa Liidu Statist ikaamet (EUROSTAT] 
niipea, kui on hakatud kohaldama artiklis UNPRO.5.2 [Statistikakoostöö] osutatud korda, ja 
nimetatud korra kohaseid eeskirju järgides. Enne kõnealuse korra kohaldama hakkamist on 
Ühendkuningriigi SKP Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsi ooni (OECD) esitatud andmete põhjal 
kindlaks määratud SKP.  
7. Operatiivne panus põhineb sellel, et kohaldatakse panustamispõhimõtet selliste esialgsete 
kulukohustuste assigneeringute (millele on lisatud summa vastavalt lõikele  5) suhtes, mis on lõplikult 
vastu võetud liidu eelarvesse kohaldatavaks aastaks kantud nende liidu programmide või meetmete 
või nende erandlike osade rahastamiseks, milles Ühendkuningriik osaleb.  
8. N aasta operatiivset panust programmi, meetmesse või selle osasse võib ühel või mitmel 
järgm isel aastal tagasiulatuvalt suurendada või vähendada, lähtudes kõnealuse aasta kulukohustuste 
assigneeringute suhtes võetud eelarvelistest kulukohustustest, nende täitmisest juriidiliste 
kohustustena ja nende vabastamisest.  
Esimene  kohandus tehakse aastal N+1, mil algset panust suurendatakse või vähendatakse 
tagasiulatuvalt algse panuse ja kohandatud panuse vahe võrra, mis arvutatakse, rakendades N  aasta 
panustamispõhimõtet järgmiste summade summa suhtes:  
(a) eelarvelised kulukohustused, mis on võetud kulukohustuste assigneeringute suhtes, mis on 
heaks kiidetud N  aastal Euroopa Liidu heakskiidetud eelarve alusel, ning vabastatud 
kulukohustustele vastatavate uuesti kättesaadavaks tehtud kulukohustuste assigneeringute 
suhtes; ning  
(b) sihtotstarbelise välistu lu assigneeringud, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest panustest 
liidu programmidesse ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I  protokollis, ja mis olid 
kättesaadavad N  aasta lõpus.  
Igal järgmisel aastal, kuni kõik N  aastast saadaolevate kulukoh ustuste assigneeringute alusel 
rahastatavad eelarvelised kulukohustused on makstud või vabastatud, ning hiljemalt kolm aastat 
pärast programmi lõppu või pärast N  aastale vastava mitmeaastase finantsraamistiku lõppu 
(olenevalt sellest, kumb on varem), arvut ab liit N  aasta panuse kohanduse, vähendades 
Ühendkuningriigi panust summa võrra, mis saadakse, rakendades N  aasta panustamispõhimõtet 
kulukohustuste vabastamiste suhtes, mis on toimunud igal aastal N  aasta kulukohustuste suhtes, 
mida rahastatakse liidu ee larvest, või uuesti kättesaadavaks tehtud vabastatud kulukohustuste 
suhtes.  
Kui tühistatakse sihtotstarbelise välistulu assigneeringud, mis ei tulene teiste rahastajate rahalistest 
 
376 
 panustest liidu programmidesse ja meetmetesse, nagu on kindlaks määratud I  protokollis, 
vähendatakse Ühendkuningriigi panust summa võrra, mis saadakse, rakendades N  aasta 
panustamispõhimõtet tühistatud summa suhtes.  
Aastal N+2 või järgmistel aastatel, olles teinud teises, kolmanda ja neljandas lõigus osutatud 
kohandused, vähendat akse Ühendkuningriigi N  aasta panust ka summa võrra, mis saadakse, 
korrutades Ühendkuningriigi N  aasta panuse järgmiste summade suhtega:  
(a) N aasta juriidilised kohustused, mida rahastatakse N  aastal saadaolevate kulukohustuste 
assigneeringute alusel ja mis tulenevad konkurentsipõhistest väljavalimismenetlustest,  
(i) millest Ühendkuningriik ja Ühendkuningriigi üksused on kõrvale jäetud või  
(ii) mille  kohta  on liidu  programmides  osalemise  erikomitee  artiklis  UNPRO.2.1a  
[Konkurentsipõhisest  toetuste  andmise  menetlusest  praktiliselt  kõrvalejätmine]  
sätestatud  korra  kohaselt  otsustanud,  et Ühendkuningriik  või Ühendkuningriigi  
üksused  on praktiliselt  kõrvale  jäetud,  või  
(iii) milles taotluste esitamise tähtaeg on artiklis UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu 
programmis osalemise p eatamine liidu poolt] osutatud peatamise ajal või pärast 
artiklis UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu 
programmide olulise muutmise korral] osutatud lõpetamise jõustumist möödunud, või  
(iv) milles Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi ük suste osalemine on piiratud vastavalt 
artikli UNPRO.3.5 [Rahalise panuse suurendamise läbivaatamine] lõikele  3; ning  
(b) N aasta kulukohustuste assigneeringute alusel rahastatavate juriidiliste kohustuste 
kogusumma.  
Selle juriidiliste kohustuste summa arvutam iseks lahutatakse kõigist N  aastal võetud eelarvelistest 
kulukohustustest nende kulukohustuste puhul aastal N+1 vabastatud kulukohustused.  
9. Taotluse korral esitab liit Ühendkuningriigile tema rahalise osalemise kohta teabe, mis 
sisaldub eelarvepädevatele ja  eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele liidu 
institutsioonidele esitatud eelarve -, raamatupidamis -, tulemus - ja hindamisalases teabes seoses liidu 
programmide ja meetmetega, milles Ühendkuningriik osaleb.  Selle teabe esitamisel võetakse 
nõuetekohaselt arvesse liidu ja Ühendkuningriigi konfidentsiaalsus - ja andmekaitse -eeskirju ning see 
esitamine ei piira teavet, mida Ühendkuningriigil on õigus saada käesoleva osa teise peatüki 
[Usaldusväärne finantsjuhtimine] alusel.  
10. Kõik Ühendkuningriigi  panused või liidu maksed ning tasumisele kuuluvate või laekuvate 
summade arvutused tehakse eurodes.  
11. Kui käesoleva artikli lõikest  5 ja lõike  8 teisest lõigust ei tulene teisiti, on käesoleva artikli 
üksikasjalikud rakendussätted esitatud lisas UNPRO -1 [Fi nantstingimuste rakendamine]. Lisa UNPRO -
1 võib muuta liidu programmides osalemise erikomitee.  
Artikkel UNPRO.2.1a. Konkurentsipõhisest toetuste andmise menetlusest praktiliselt kõrvalejätmine  
1. Kui Ühendkuningriik on seisukohal, et teatavad konkurentsipõhises toetuste andmise 
menetluses esitatud tingimused tähendavad seda, et Ühendkuningriigi üksused on praktiliselt 
 
377 
 kõrvale jäetud, teatab Ühendkuningriik sellest liidu programmides osalemise eriko miteele enne 
asjaomases menetluses taotluste esitamise tähtaega ning põhjendab oma seisukohta. Kolme kuu 
jooksul alates asjaomases väljavalimismenetluses taotluste esitamise tähtajast vaatab liidu 
programmides osalemise erikomitee lõikes  1 osutatud teate l äbi, tingimusel et Ühendkuningriigi 
üksuste asjaomases väljavalimismenetluses osalemise määr on vähemalt 25  % madalam kui  
(a) Ühendkuningriigi üksuste keskmine osalemise määr sarnastes konkurentsipõhistes 
väljavalimismenetlustes, mis sellist tingimust ei sisalda ja mis on algatatud teatamisele 
eelnenud kolme aasta jooksul, või  
(b) kui sarnased konkurentsipõhised väljavalimismenetlused puuduvad, siis Ühendkuningriigi 
üksuste keskmine osalemise määr kõigis vastavalt vajadusele kas asjaomase või eelmise 
programmi  alusel algatatud konkurentsipõhistes väljavalimismenetlustes teatele eelnenud 
kolme aasta jooksul.  
3. Liidu programmides osalemise erikomitee otsustab lõikes  2 osutatud ajavahemiku lõpuks, 
kas Ühendkuningriigi üksused on asjaomasest väljavalimismenetlusest praktiliselt kõrvale jäetud, 
võttes arvesse põhjendust, mille Ühendkuningriik on esitanud lõike  1 kohaselt, ja tegelikku 
asjaomases väljavalimismenetluses osalemise määra.  
4. Lõigete 2 ja 3 tähenduses on osalemismäär sama väljavalimismenetluse raames 
Ühendkun ingriigi üksuste esitatud taotluste arvu ja taotluste koguarvu suhe.  
Artikkel UNPRO.2.2. Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi  
1. Automaatset korrigeerimismehhanismi kohaldatakse seoses liidu programmide, meetmete 
või nende  osadega, mille puhul on automaatse korrigeerimismehhanismi kohaldamine I protokolliga 
ette nähtud. Automaatse korrigeerimismehhanismi kohaldamine võib piirduda I protokollis kindlaks 
määratud programmi või meetme osadega, mida rakendatakse toetuste kaudu,  mille jaoks 
korraldatakse konkurentsipõhiseid konkursse.  Üksikasjalikud reeglid programmi või meetme nende 
osade kindlaksmääramiseks, mille suhtes automaatset korrigeerimismehhanismi kohaldatakse või ei 
kohaldata, võib kehtestada I  protokollis.  
 
2. Automaats e korrigeerimise summa programmi, meetme või selle osade puhul on 
Ühendkuningriigi või Ühendkuningriigi üksuste poolt tegelikult võetud, asjaomase kalendriaasta 
kulukohustuste assigneeringutest rahastatavate juriidiliste kohustuste esialgsete summade ja sa ma 
perioodi hõlmava, Ühendkuningriigi poolt makstud vastava operatiivse panuse (mida on kohandatud 
vastavalt artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused]  lõikele  8), välja arvatud toetuskulud, (kui see summa 
on positiivne) vahe.  
 
3. Käesoleva artikli lõikes  2 osuta tud mis tahes summa, mis kahel järjestikusel aastal kummalgi 
aastal ületab 8  % Ühendkuningriigi poolt programmi makstud vastavat panust, mida on kohandatud 
vastavalt artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused]  lõikele  8, peab Ühendkuningriik maksma automaatse 
korrigeerimismehhanismi alusel lisapanusena mõlema kõnealuse aasta kohta.   
 
4. Üksikasjalikud reeglid käesoleva artikli lõikes  2 osutatud juriidiliste kohustuste asjaomaste 
summade kindlaksmääramiseks, sealhulgas konsortsiumide puhul, ja automaatse korrektsioon i 
arvutamiseks võib sätestada I  protokollis.  
 
378 
 Artikkel UNPRO.2.3. Rahastamisvahendite või eelarveliste tagatiste kaudu rakendatavate 
programmide rahastamine  
1. Kui Ühendkuningriik osaleb liidu programmis, meetmes või selle osas, mida rakendatakse 
rahastamisva hendi või eelarvelise tagatise kaudu, siis Ühendkuningriigi panus programmidesse, mida 
rakendatakse liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse X jaotise kohaselt rakendatavate 
liidu eelarve kohaste rahastamisvahendite või eelarvetagatiste kaudu, an takse rahas. See rahaline 
panus suurendab liidu eelarvelist tagatist või rahastamisvahendi rahastamispaketti.  
2. Kui Ühendkuningriik osaleb lõikes  1 osutatud programmis, mida rakendab Euroopa 
Investeerimispanga grupp, siis juhul, kui Euroopa Investeerimispang a grupp peab katma kahjud, mis 
ei ole kaetud liidu eelarvest antava tagatisega, maksab Ühendkuningriik Euroopa Investeerimispanga 
grupile neist kahjudest protsendi, mis võrdub Ühendkuningriigi turuhindades arvutatud 
sisemajanduse koguprodukti ning liikmesr iikide, Ühendkuningriigi ja mis tahes muu programmis 
osaleva kolmanda riigi turuhindades arvutatud sisemajanduse koguproduktide summa suhtega.  
Kasutatav sisemajanduse koguprodukt turuhindades on selle aasta 1.  jaanuaril, mil makse tuleb teha, 
värskeim kätt esaadav sisemajanduse koguprodukt, mille on teada andnud EUROSTAT niipea, kui on 
hakatud kohaldama artiklis UNPRO.5.2 [Statistikakoostöö] osutatud korda, ja nimetatud korra 
kohaseid eeskirju järgides. Enne kõnealuse korra kohaldama hakkamist on Ühendkuning riigi SKP 
OECD esitatud andmete põhjal kindlaks määratud SKP.  
3. Asjakohasel juhul täpsustatakse I  protokollis käesoleva artikli rakendamise korda, tagades 
eelkõige, et Ühendkuningriik saab oma osa eelarvelistesse tagatistesse ja rahastamisvahenditesse 
tehtud  ja kasutamata jäänud maksetest.  
3. jagu. Liidu programmides osalemise peatamine ja lõpetamine  
Artikkel UNPRO.3.1. Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt  
1. Liit võib ühepoolselt lõpetada I protokolli  kohaldamise ühe või mitme liidu programmi, 
meetme või nende erandlike osade suhtes vastavalt käesolevale artiklile , kui Ühendkuningriik ei 
maksa oma rahalist panust kooskõlas käesoleva peatüki 2.  jaoga [Liidu programmides osalemise 
rahastamise eeskirjad]  või kui Ühendkuningriik muudab märkimisväärselt üht järgmistest 
tingimustest, mis kehtisid, kui Ühendkuningriigi osalemine programmis, meetmes või selle erandlikus 
osas kokku lepiti ja I protokolli  lisati ning kui sellised muudatused mõjutavad märkimisväär selt nende 
rakendamist:  
(a) muudetakse nende programmide ja meetmete või nende osade rakendamises osalevate 
isikute, sealhulgas üliõpilaste, teadlaste, praktikandide või vabatahtlike Ühendkuningriiki 
sisenemise ja seal viibimise tingimusi.  See kehtib eelkõige juhul, kui Ühendkuningriik teeb oma 
siseriiklikes õigusaktides nende isikute Ühendkuningriiki sisenemise ja seal viibimise 
tingimuste muudatuse, millega diskrimineeritakse liikmesriikide vahel;  
(b) muudetakse finantskulusid, sealhulgas tasusid, mida kohaldatakse käesoleva lõike punktis  a 
osutatud isikute suhtes, et nad saaksid tegeleda tegevusega, mis on vajalik, et programmi 
rakendada;  
(c) muudetakse artikli UNPRO.1.5 [Osalemistingimused] lõikes  3 osutatud tingimusi.  
2. Liit teatab liidu programmides osalem ise erikomiteele oma kavatsusest peatada 
Ühendkuningriigi osalemine asjaomases programmis või meetmes. Liit määrab kindlaks peatamise 
ulatuse ja esitab nõuetekohase põhjenduse. Kui liit oma teadet tagasi ei võta, jõustub peatamine 45 
 
379 
 päeva pärast liidu tea te kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on peatamise viitekuupäev 
peatamise jõustumise kuupäev.  
Enne teatamist ja peatamist ning peatamisperioodi jooksul võib liidu programmides osalemise 
erikomitee arutada asjakohaseid meetmeid peatamise vältimiseks v õi lõpetamiseks. Kui liidu 
programmides osalemise erikomitee jõuab kokkuleppele selles, kuidas vältida peatamist esimeses 
lõigus osutatud ajavahemiku jooksul, siis peatamine ei jõustu.  
Igal juhul tuleb liidu programmides osalemise erikomitee 45 -päevase aja vahemiku jooksul kokku, et 
küsimust arutada.  
3. Alates peatamise viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb peatamise 
sihiks olevas liidu programmis, meetmes või selle osas, ning eelkõige ei ole Ühendkuningriik või 
Ühendkuningriigi üksus ed enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi 
reeglitele] ja I  protokollis sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks 
kuupäevaks veel lõpule viidud. Väljavalimismenetlus loetakse lõpuleviiduks, kui sell e menetluse 
tulemusena on võetud juriidilised kohustused.  
4. Peatamine ei mõjuta enne peatamise viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. Käesolevat 
lepingut kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.  
5. Ühendkuningriik teatab liidule niip ea, kui ta leiab, et osalemise tingimused on uuesti 
täidetud, ning esitab liidule selle kohta asjakohased tõendid.  
Liit hindab seda küsimust 30 päeva jooksul alates kõnealusest teatamisest ja võib sel eesmärgil 
paluda Ühendkuningriigil esitada lisatõendei d. Selliste lisatõendite esitamiseks vajalikku aega ei 
arvestata hindamise koguaja sisse.  
Kui liit leiab, et osalemise tingimused on uuesti täidetud, teatab ta liidu programmides osalemise 
erikomiteele põhjendamatu viivituseta, et peatamine on lõpetatud. Peatamise lõpetamine jõustub 
teatamise kuupäevale järgneval päeval.  
Kui liit leiab, et osalemise tingimused ei ole uuesti täidetud, jääb peatamine jõusse.  
6. Ühendkuningriiki käsitatakse jälle asjaomases liidu programmis või meetmes osaleva riigina 
ning eel kõige on Ühendkuningriik ja Ühendkuningriigi üksused artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus 
programmi reeglitele] ja I  protokollis sätestatud tingimustel jälle osalemiskõlblikud seoses kõnealuse 
liidu programmi või meetme alusel toimuvate liidu väljavalimismenetlust ega, mis on algatatud 
pärast peatamise lõpetamise jõustumise kuupäeva või enne seda kuupäeva ning mille puhul 
taotluste esitamise tähtaeg ei ole möödunud.  
7. Kui Ühendkuningriigi osalemine programmis, meetmes või selle osas peatatakse, määratakse 
Ühendkuning riigi poolt peatamisperioodil makstav rahaline panus järgmiselt:  
(a) liit arvutab operatiivse panuse ümber, järgides artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõike  8 
viienda lõigu punkti  a alapunktis  iii kirjeldatud korda;  
(b) osalustasu kohandatakse vastavalt operat iivse panuse kohandusele.  
 
380 
 Artikkel UNPRO.3.2. Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise lõpetamine liidu poolt  
1. Kui aasta pärast artikli UNPRO.3.1. [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine 
liidu poolt] lõikes  2 osutatud viitekuupäeva ei ole liit artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu 
programmis osalemise peatamine liidu poolt]  kohast peatamist lõpetanud, teeb liit järgmist:  
(a) hindab uuesti tingimusi, mille alusel ta võib pakkuda Ühendkuningriigile võimalust jätkata 
osalemist liidu asjaomaste s programmides, meetmetes või nende osades, ning teeb nende 
tingimuste ettepaneku liidu programmides osalemise erikomiteele 45 päeva jooksul pärast 
üheaastase peatamisperioodi lõppu, et muuta I  protokolli. Kui erikomitee ei jõua nende 
meetmete suhtes täien dava 45 -päevase ajavahemiku jooksul kokkuleppele, jõustub 
lõpetamine, nagu on osutatud käesoleva lõike punktis b , või 
(b) lõpetab ühepoolselt I  protokolli kohaldamise asjaomaste liidu programmide, meetmete või 
nende osade suhtes vastavalt käesolevale artiklile , võttes arvesse artiklis UNPRO.3.1. 
[Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise peatamine liidu poolt] osutatud muudatuse 
mõju programmi või meetme või nende erandlike osade rakendamisele või maksmata rahalise 
panuse suurust.  
2. Liit teatab liidu programmid es osalemise erikomiteele oma kavatsusest lõpetada lõike  1 
punkti  b kohaselt Ühendkuningriigi osalemine ühes või mitmes liidu programmis või meetmes. Liit 
määrab kindlaks lõpetamise ulatuse ja esitab nõuetekohase põhjenduse. Kui liit oma teadet tagasi ei 
võta, jõustub lõpetamine 45 päeva pärast liidu teate kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on 
lõpetamise viitekuupäev lõpetamise jõustumise kuupäev.  
3. Alates lõpetamise viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb lõpetamise 
sihiks olev as liidu programmis või meetmes, ning eelkõige ei ole Ühendkuningriik või 
Ühendkuningriigi üksused enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi 
reeglitele] ja I  protokollis sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks 
kuupäevaks veel lõpule viidud. Väljavalimismenetlus loetakse lõpuleviiduks, kui sellise menetluse 
tulemusena on võetud juriidilised kohustused.  
4. Lõpetamine ei mõjuta enne artikli UNPRO.3.1 [Ühendkuningriigi liidu programmis osalemise 
peatamine l iidu poolt] lõikes  2 osutatud peatamise viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. 
Käesolevat lepingut kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.  
5. Kui I  protokolli või selle osa kohaldamine asjaomaste programmide või meetmete või nende  
osade suhtes lõpetatakse, siis:  
(a) kuulub operatiivne panus, mis katab juba võetud juriidiliste kohustustega seotud toetuskulud, 
tasumisele kuni selliste juriidiliste kohustuste täitmiseni või kuni selle mitmeaastase 
finantsraamistiku lõppemiseni, mille alus el juriidilist kohustust on rahastatud;  
(b) ei maksta järgmistel aastatel muud panust peale käesoleva lõike punktis  a osutatu.  
Artikkel UNPRO.3.3. Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise 
muutmise korral  
1. Ühendkuningriik võib ühepoolselt lõpetada osalemise I  protokollis osutatud liidu 
programmis või meetmes või selle osas, kui:  
 
381 
 (a) asjaomase liidu programmi või meetme alusakti muudetakse sel määral, et Ühendkuningriigi 
või Ühendkuningriigi isikute või üksuste selles liidu programmi s või meetmes osalemise 
tingimused on oluliselt muutunud, eelkõige programmi või meetme eesmärkide ja vastavate 
meetmete muutmise tõttu; või  
 
(b) artiklis UNPRO.2.1 [Finantstingimused] osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummat 
on suurendatud rohkem k ui 15  % võrreldes algse rahastamispaketiga, mis on määratud 
asjaomasele programmile või meetmele või selle osale, milles Ühendkuningriik osaleb, ning 
mitmeaastase finantsraamistiku vastavat ülemmäära on suurendatud või artikli UNPRO.2.1 
[Finantstingimused]  lõikes  5 osutatud välistulu summat kogu osalemisperioodiks on 
suurendatud; või  
 
(c) Ühendkuningriik või Ühendkuningriigi üksused jäetakse programmi või meetme osas 
osalemisest nõuetekohaselt põhjendatud alustel kõrvale ning see kõrvalejätmine puudutab 
kuluko hustuste assigneeringuid, mis ületavad lõplikult vastu võetud liidu eelarves 10  % selle 
programmi või meetme jaoks N  aastaks ette nähtud kulukohustuste assigneeringutest.  
 
2. Selleks teatab Ühendkuningriik liidu programmides osalemise erikomiteele hiljemalt 
60 päeva pärast muudatuse või vastu võetud aastaeelarve või selle eelarve muudatuse avaldamist 
Euroopa Liidu Teatajas  oma kavatsusest lõpetada I  protokolli kohaldamine asjaomase liidu 
programmi või meetme suhtes.  Ühendkuningriik selgitab põhjuseid, miks muu datus tema arvates 
osalemistingimusi oluliselt muudab. Liidu programmides osalemise erikomitee tuleb kokku 45 päeva 
jooksul pärast teate saamist, et küsimust arutada.  
3. Kui Ühendkuningriik oma teadet tagasi ei võta, jõustub lõpetamine 45 päeva pärast 
Ühendk uningriigi teate kuupäeva. Käesoleva artikli kohaldamisel on viitekuupäev lõpetamise 
jõustumise kuupäev.  
4. Alates viitekuupäevast ei käsitata Ühendkuningriiki riigina, mis osaleb lõpetamise sihiks 
olevas liidu programmis või meetmes, ning eelkõige ei ole Ühe ndkuningriik või Ühendkuningriigi 
üksused enam osalemiskõlblikud artiklis UNPRO.1.4 [Vastavus programmi reeglitele] ja I  protokollis 
sätestatud tingimustel liidu väljavalimismenetluste puhul, mis ei ole selleks kuupäevaks veel lõpule 
viidud. Väljavalimisme netlus loetakse lõpuleviiduks, kui sellise menetluse tulemusena on võetud 
juriidilised kohustused.  
5. Lõpetamine ei mõjuta enne viitekuupäeva võetud juriidilisi kohustusi. Käesolevat lepingut 
kohaldatakse jätkuvalt selliste juriidiliste kohustuste suhtes.  
6. Kui käesoleva artikli alusel asjaomastes programmides või meetmetes osalemine 
lõpetatakse:  
(a) kuulub operatiivne panus, mis katab juba võetud juriidiliste kohustustega seotud toetuskulud, 
tasumisele kuni selliste juriidiliste kohustuste täitmiseni või kuni selle  mitmeaastase 
finantsraamistiku lõppemiseni, mille alusel juriidilist kohustust on rahastatud;  
(b) arvutab liit lõpetamisaasta operatiivse panuse ümber, järgides artikli UNPRO.2.1 
[Finantstingimused] lõike  8 viienda lõigu punkti  a alapunktis  iii kirjeldatud ko rda. Järgmistel 
aastatel ei maksta muud panust peale käesoleva artikli punktis  a osutatu;  
(c) osalustasu kohandatakse vastavalt operatiivse panuse kohandusele.  
 
382 
 4. jagu. Tulemuslikkuse ja rahalise panuse suurendamise hindamine  
Artikkel UNPRO.3.4. Tulemuslikkuse  hindamine  
1. Liidu programmi või meetme nende osade puhul, mille suhtes kohaldatakse artiklis 
UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] 
osutatud korrigeerimismehhanismi, viiakse käesolevas artiklis sätestatud tingimuste kohaselt läbi 
tulemuslikkuse hindamise menetlus.   
2. Ühendkuningriik võib taotleda, et liidu programmides osalemise erikomitee alustaks 
tulemuslikkuse hindamise menetlust, kui artikli UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse 
automaatset kor rigeerimismehhanismi] lõikes  2 sätestatud meetodiga arvutatud summa on 
negatiivne ning kui see summa on suurem kui 12  % Ühendkuningriigi poolt programmi või 
meetmesse makstud vastavatest panustest, mida on kohandatud vastavalt artikli UNPRO.2.1 
[Finantstin gimused] lõikele  8.  
3. Liidu programmides osalemise erikomitee analüüsib kolme kuu jooksul alates lõikes  2 
osutatud taotluse kuupäevast asjakohaseid tulemuslikkusega seotud andmeid ja võtab vastu 
aruande, milles pakub välja asjakohased meetmed tulemuslikkuse ga seotud küsimuste 
lahendamiseks.   
Esimeses lõigus osutatud meetmeid kohaldatakse kaheteistkümne kuu jooksul pärast aruande 
vastuvõtmist. Pärast meetmete kohaldamist kasutatakse kõnealuse perioodi tulemusandmeid 
selleks, et arvutada Ühendkuningriigi või Ü hendkuningriigi üksustega asjaomasel kalendriaastal 
tegelikult kokku lepitud juriidiliste kohustuste alusel makstava esialgse summa ja Ühendkuningriigi 
poolt sama aasta eest makstud operatiivse panuse vahe.  
Kui teises lõigus  osutatud vahe on negatiivne ja ületab 16  % vastavast operatiivsest panusest, võib 
Ühendkuningriik:   
(a) teatada oma kavatsusest lõpetada osalemine asjaomases liidu programmis või programmi 
osas, teatades ette 45  päeva enne kavandatud lõpetamispäeva, ja lõpetada osalemise 
kooskõlas artikli U NPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu 
programmide olulise muutmise korral]  lõigetega  3–6; või  
(b) taotleda, et liidu programmides osalemise erikomitee võtaks vähese tulemuslikkuse 
käsitlemiseks lisameetmeid, sealhulgas tehes kohandusi Ü hendkuningriigi osalemisse 
asjaomases liidu programmis ja kohandades Ühendkuningriigi tulevasi rahalisi panuseid seoses 
selle programmiga.  
Artikkel UNPRO.3.5. Rahalise panuse suurendamise läbivaatamine  
1. Ühendkuningriik võib teatada liidu programmides osalemise erikomiteele, et ta on vastu 
summale, mida ta peab panusena maksma liidu programmi või tegevuse jaoks, kui artiklis 
UNPRO.2.1 [Finantstingimused] osutatud kulukohustuste assigneeringute kogusummat on 
suurendatud rohkem kui 5  % võrreldes kõnealuse  liidu programmi või meetme algse 
rahastamispaketiga ning vastavat ülemmäära on suurendatud või artikli UNPRO.2.1 
[Finantstingimused] lõikes  5 osutatud välistulu summat kogu osalemisperioodiks on suurendatud.  
2. Lõikes  1 osutatud teade esitatakse 60  päeva joo ksul pärast vastu võetud aastaeelarve või 
selle muudatuse Euroopa Liidu Teatajas  avaldamise kuupäeva. Teade ei mõjuta Ühendkuningriigi 
 
383 
 kohustust maksta oma panust ja artikli  UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes  8 osutatud 
korrigeerimismehhanismi kohaldamis t. 
3. Liidu programmides osalemise erikomitee koostab aruande, teeb asjakohaste meetmete 
ettepaneku ja otsustab nende meetmete vastuvõtmise üle kolme kuu jooksul alates käesoleva artikli 
lõikes  2 osutatud teate kuupäevast.  Need meetmed võivad hõlmata seda, et  piiratakse 
Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste osalemist teatavat liiki meetmete või 
väljavalimismenetlustega või et muudetakse vajaduse korral I  protokolli. Ühendkuningriigi osalemise 
piiramist käsitatakse artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] l õikes  8 osutatud 
korrigeerimismehhanismi kohaldamisel kõrvalejätmisena.  
4. Kui artikli UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide 
olulise muutmise korral] lõike  1 punktis  b osutatud tingimused on täidetud, võib Ühendkuningriik 
lõpetada osalemise I  protokollis osutatud liidu programmis või meetmes kooskõlas artikli 
UNPRO.3.3. [Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise 
korral] lõigetega  2–6. 
2. peatükk. Usaldusväärne finantsjuhtimine  
Artikkel UN PRO.4.X -1. Kohaldamisala  
Käesolevat peatükki kohaldatakse seoses I ja II protokollis osutatud liidu programmide kohaste liidu 
programmide, meetmete ja teenustega.  
1. jagu. Finantshuvide kaitse ja sissenõudmine  
Artikkel UNPRO.4.X. Tegevuse läbiviimine usald usväärse finantsjuhtimise eesmärgil  
Käesoleva peatüki kohaldamisel teevad käesolevas peatükis osutatud Ühendkuningriigi ja liidu 
ametiasutused tihedat koostööd kooskõlas oma vastavate õigusnormidega.  
Oma ülesandeid Ühendkuningriigi territooriumil täites t egutsevad liidu esindajad ja uurimisorganid 
kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega.  
Artikkel UNPRO.4.1. Hindamine ja audit  
1. Liidul on õigus teha vastavalt asjakohastele rahastamislepingutele ja kooskõlas ühe või 
mitme liidu institutsiooni kohaldatavate õigusak tidega tehnilisi, teaduslikke, finants - või muud liiki 
hindamisi ja auditeid liidu rahalisi vahendeid saava, Ühendkuningriigis elava füüsilise isiku või 
Ühendkuningriigis asuva juriidilise isiku valdustes ja liidu rahaliste vahendite rakendamises 
osalevate , Ühendkuningriigis elavate või asuvate kolmandate isikute valdustes.  Selliseid hindamisi ja 
auditeid võivad teha liidu institutsioonide ja asutuste, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa 
Kontrollikoja esindajad või muud Euroopa Komisjoni volitatud isikud kooskõlas liidu õigusega.  
2. Liidu institutsioonide ja asutuste, eelkõige Euroopa Komisjoni ja Euroopa Kontrollikoja 
esindajatel ning muudel Euroopa Komisjoni volitatud isikutel on asjakohane juurdepääs kohtadele, 
töödele ja dokumentidele (elektroonilistele v õi paberdokumentidele või mõlematele) ning kogu 
teabele, mis on vajalik lõikes  1 osutatud hindamiste ja auditite tegemiseks.  Selline juurdepääs 
hõlmab õigust saada kõigist auditeeritava füüsilise, juriidilise või kolmanda isiku valduses olevatest 
dokumenti dest või andmekandjate sisust füüsilisi või elektroonilisi koopiaid ja väljavõtted.  
 
384 
 3. Ühendkuningriik ei tõkesta lõikes  2 osutatud esindajate ja muude isikute sisenemist 
Ühendkuningriiki ning nende juurdepääsu auditeeritavate isikute valdustele käesolevas ar tiklis 
osutatud ülesannete täitmiseks ega loo sellele takistusi.  
4. Olenemata Ühendkuningriigi programmis või meetmes osalemise peatamisest või 
lõpetamisest, käesoleva osa ja/või I  protokolli sätete kohaldamise osalisest või täielikust peatamisest 
või käesoleva lepingu lõpetamisest võib hindamised ja auditid teha ka pärast asjaomase peatamise 
või lõpetamise jõustumise kuupäeva ühe või mitme liidu institutsiooni kohaldatavates õigusaktides 
sätestatud tingimustel ning nii, nagu on seoses liidu eelarvet tä itva juriidilise kohustusega sätestatud 
asjaomastes rahastamislepingutes, mille liit on sõlminud enne asjaomase peatamise või lõpetamise 
jõustumise kuupäeva.   
Artikkel UNPRO.4.2. Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve 
kahjustava te kuritegude vastu  
1. Euroopa Komisjonil ja Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) on õigus korraldada 
haldusuurimisi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi Ühendkuningriigi territooriumil.  
Euroopa Komisjon ja OLAF tegutsevad kooskõlas neid ko ntrolle, inspekteerimisi ja uurimisi 
reguleerivate liidu õigusaktidega.  
2. Ühendkuningriigi pädevad asutused teavitavad Euroopa Komisjoni või OLAFit mõistliku aja 
jooksul kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest, mis on seotud õigusnormi 
rikkumise, pettuse või muu ebaseadusliku tegevusega, mis kahjustab liidu finantshuve.  
3. Kohapealset kontrolli ja inspekteerimist võib teha iga sellise Ühendkuningriigis elava füüsilise 
isiku või Ühendkuningriigis asutatud juriidilise isiku valdustes, kes saab l iidult rahastamislepingu 
alusel rahalisi vahendeid, ning iga sellise Ühendkuningriigis elava või asuva kolmanda isiku valdustes, 
kes osaleb selliste liidu rahaliste vahendite rakendamises. Sellise kontrolli ja inspekteerimise 
valmistab ette ja viib läbi Eu roopa Komisjon või OLAF tihedas koostöös Ühendkuningriigi pädeva 
asutusega, kelle Ühendkuningriik on määranud. Määratud asutusele teatatakse mõistliku aja jooksul 
enne kontrolli ja inspekteerimist selle kontrolli ja inspekteerimise olemus, eesmärk ja õigus lik alus, et 
asutusel oleks võimalik abi osutada. Sel eesmärgil võivad Ühendkuningriigi pädevate asutuste 
töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.  
4. Euroopa Komisjoni ja OLAFi esindajatel on juurdepääs kogu teabele ja kõigile dokumentidel e 
(elektroonilistele või paberdokumentidele või mõlematele), mis on seotud lõikes  3 osutatud 
toimingutega ning mida on vaja kohapealse kontrolli ja inspekteerimise nõuetekohaseks 
läbiviimiseks. Eelkõige võivad Euroopa Komisjoni ja OLAFi esindajad asjakohas eid dokumente 
kopeerida.  
5. Euroopa Komisjon või OLAF ja Ühendkuningriigi pädevad asutused otsustavad iga juhtumi 
korral eraldi, kas teha kohapealne kontroll ja inspekteerimine ühiselt, sealhulgas juhul, kui mõlemad 
pooled on pädevad uurimist läbi viima.  
6. Kui isik, üksus või muu kolmas isik, kelle suhtes kohapealset kontrolli või inspekteerimist 
tehakse, on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, osutavad Ühendkuningriigi 
ametiasutused oma siseriiklike õigusnormide kohaselt Euroopa Komisjonile või OLAFi le abi, et neil 
oleks võimalik täita oma ülesandeid kohapealse kontrolli või inspekteerimise tegemisel.  See abi 
hõlmab asjakohaste ettevaatusabinõude võtmist siseriikliku õiguse alusel, muu hulgas tõendite 
kaitseks.  
 
385 
 7. Euroopa Komisjon või OLAF teavitab Ühendkuningriigi pädevaid asutusi sellise kontrolli ja 
inspekteerimise tulemustest. Eeskätt edastab Euroopa Komisjon või OLAF võimalikult kiiresti 
Ühendkuningriigi pädevale asutusele kõik asjaolud või kahtlused seoses õigusnormi rikkumisega, 
millest nad on  kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud.  
8. Euroopa Komisjon võib kehtestada kooskõlas liidu õigusaktidega programmi või meetme 
rakendamises osalevatele juriidilistele või füüsilistele isikutele haldusmeetmeid ja -karistusi, ilma et  
see mõjutaks Ühendkuningriigi õiguse kohaldamist.  
9. Käesoleva artikli nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad Euroopa Komisjon või OLAF ja 
Ühendkuningriigi pädevad asutused korrapäraselt teavet ning konsulteerivad lepingu ühe poole 
taotlusel üksteisega, välj a arvatud juhul, kui see on keelatud liidu õigusaktide või Ühendkuningriigi 
õigusega.  
10. Ühendkuningriik määrab OLAFiga tulemusliku koostöö tegemise ja teabe vahetamise 
soodustamiseks kontaktpunkti.  
11. Euroopa Komisjoni või OLAFi ja Ühendkuningriigi pädevate asu tuste vaheline teabevahetus 
vastab kohaldatavatele konfidentsiaalsusnõuetele. Teabevahetuses edastatavaid isikuandmeid 
kaitstakse vastavalt kohaldatavatele normidele.  
12. Ilma et see piiraks artikli LAW.MUTAS.114 [Pädeva asutuse määratlus] kohaldamist ning 
juhul, kui Ühendkuningriigi kodanik või Ühendkuningriigis elav füüsiline isik või Ühendkuningriigis 
asuv juriidiline isik saab I  protokollis loetletud liidu programmide ja meetmete alusel otseselt või 
kaudselt rahalisi vahendeid, sealhulgas seoses mis tahes k olmanda isikuga, kes osaleb selliste liidu 
rahaliste vahendite rakendamises, teevad Ühendkuningriigi ametiasutused koostööd liidu 
ametiasutuste või liidu liikmesriikide ametiasutustega, kes vastutavad seoses selliste rahaliste 
vahenditega liidu finantshuve  kahjustavate kuritegude uurimise eest, nende toimepanijatele ja neist 
osa võtjatele süüdistuse esitamise eest ning nende kohtus vastutusele võtmise eest, kooskõlas 
kohaldatavate õigusaktide ja rahvusvahelise õiguse aktidega, et võimaldada neil täita oma 
ülesandeid.  
Artikkel UNPRO.4.3. Artiklite UNPRO.0.1 , UNPRO.4.X -1, UNPRO.4.1 [Hindamine ja audit] ning 
UNPRO.4.2 [Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve kahjustavate 
kuritegude vastu] muutmine  
Liidu programmides osalemise erikomit ee võib muuta artikleid UNPRO.4.1 [Hindamine ja audit] ning 
UNPRO.4.2 [Võitlus õigusnormide rikkumise, pettuse ja muude liidu finantshuve kahjustavate 
kuritegude vastu], eelkõige et võtta arvesse ühe või mitme liidu institutsiooni õigusaktide muudatusi.  
Liidu programmides osalemise erikomitee võib muuta artiklit UNPRO.0.1 [Kohaldamisala] ja artiklit 
UNPRO.4.X -1 [Kohaldamisala], et laiendada käesoleva peatüki  kohaldamist muudele liidu 
programmidele, meetmetele ja teenustele.  
Artikkel UNPRO.4.4. Sissenõudmine  ja täitmine  
1. Euroopa Komisjoni vastu võetud otsused, millega kehtestatakse muule juriidilisele või 
füüsilisele isikule kui riik rahaline kohustus seoses liidu programmidest, tegevustest, meetmetest või 
projektidest tulenevate nõuetega, kuuluvad Ühendkuning riigis täitmisele.  Korralduse otsuse täitmise 
kohta ilma muude formaalsusteta peale otsuse autentsuse tõestamise lisab otsusele riiklik 
ametiasutus, kelle Ühendkuningriik sel otstarbel määrab. Ühendkuningriik annab oma määratud 
riikliku ametiasutuse teada komisjonile ja Euroopa Liidu Kohtule.  Kooskõlas artikliga UNPRO.5.1 
 
386 
 [Suhtlemine ja teabevahetus] on Euroopa Komisjonil õigus teatada sellistest täitmisele pööratavatest 
otsustest otse Ühendkuningriigis elavatele isikutele ja seal asuvatele juriidilistele i sikutele. Neid 
otsuseid täidetakse kooskõlas Ühendkuningriigi õigusega.  
2. Euroopa Liidu Kohtu otsused ja määrused, mis on tehtud I  protokolli kohaseid liidu 
programme, meetmeid või nende osi käsitlevas lepingus või kokkuleppes sisalduva vahekohtuklausli 
koha ldamisel, on Ühendkuningriigis täitmisele pööratavad samal viisil kui Euroopa Komisjoni 
otsused, nagu on osutatud käesoleva artikli lõikes  1. 
3. Lõikes  1 osutatud komisjoni otsuste seaduslikkuse läbivaatamine ja nende täitmise 
peatamine kuulub Euroopa Liidu K ohtu pädevusse. Kaebused väidetava otsuste ebaõige täitmise 
kohta kuuluvad aga Ühendkuningriigi kohtute pädevusse.  
2. jagu. Muud liidu programmide rakendamise reeglid  
Artikkel UNPRO.5.1. Suhtlemine ja teabevahetus  
Liidu programmide või meetmete rakendamise s või selliste programmide või meetmete üle kontrolli 
tegemises osalevatel liidu institutsioonidel ja asutustel on õigus suhelda otse, sealhulgas 
elektrooniliste teabevahetussüsteemide kaudu, iga liidu rahalisi vahendeid saava Ühendkuningriigis 
elava füüsi lise isiku või Ühendkuningriigis asuva juriidilise isikuga ning iga liidu rahaliste vahendite 
rakendamises osaleva, Ühendkuningriigis elava või seal asuva kolmanda isikuga. Sellised isikud, 
üksused ja kolmandad isikud võivad esitada otse liidu institutsioo nidele ja asutustele kogu 
asjakohase teabe ja kõik asjakohased dokumendid, mille nad peavad esitama liidu programmi või 
meetme suhtes kohaldatavate liidu õigusaktide või selle programmi või meetme rakendamiseks 
sõlmitud lepingute või rahastamislepingute al usel.  
Artikkel UNPRO.5.2. Statistikakoostöö  
EUROSTAT ja Ühendkuningriigi statistikaamet võivad kehtestada korra, mis võimaldab koostööd 
asjakohastes statistikaküsimustes ning näeb ette, et EUROSTAT esitab käesoleva osa kohaldamiseks 
Ühendkuningriigi statis tikaameti nõusolekul Ühendkuningriigi kohta statistilisi andmeid, sealhulgas 
eelkõige andmed Ühendkuningriigi SKP kohta.  
3. peatükk. Ühendkuningriigi juurdepääs liidu programmide alusel osutatavatele teenustele  
 Artikkel UNPRO.6. Teenustele juurdepääsu reeglid  
1. Kui Ühendkuningriik ei osale liidu programmis või meetmes kooskõlas käesoleva osa 
1. peatükiga [Ühendkuningriigi osalemine liidu programmides ja meetmetes], võib tal siiski olla 
juurdepääs liidu programmide ja meetmete raames osutatavatele teenuste le vastavalt käesolevas 
lepingus, alusaktides ning muudes liidu programmide ja meetmete rakendamisega seotud reeglites 
kehtestatud tingimustele.  
2. II protokollis [Ühendkuningriigi juurdepääs teatavate programmide ja meetmete raames 
kehtestatud teenustele] te hakse vajaduse korral järgmist:  
(a) määratakse kindlaks liidu programmide ja meetmete alusel osutatavad teenused, millele on 
Ühendkuningriigil ja Ühendkuningriigi üksustel juurdepääs;  
 
387 
 (b) kehtestatakse Ühendkuningriigi ja Ühendkuningriigi üksuste juurdepääsu eriti ngimused.  Need 
tingimused peavad olema kooskõlas käesolevas lepingus ja alusaktides sätestatud 
tingimustega ; 
(c) vajaduse korral määratakse kindlaks Ühendkuningriigi rahaline või mitterahaline panus seoses 
selliste liidu programmide ja meetmete alusel osutatav a teenusega.  
3. II protokolli võtab vastu ja seda võib muuta liidu programmides osalemise erikomitee.  
4. Ühendkuningriigil  ning avalik -õiguslikel ja erasektoris tegutsevatel kosmoseaparaatide 
omanikel ja operaatoritel, kes tegutsevad Ühendkuningriigis või Ühendkuningriigist, on juurdepääs 
otsuse nr  541/2014/EL artikli  5 lõike  1 alusel osutatavatele teenustele kooskõlas selle otsuse artikli  5 
lõikega  2, kuni samasugust juurdepääsu käsitlevad sätted lisatakse II  protokolli või kuni 
31. detsembrini  2021 . 
4. peatükk. [Läbivaatamine]  
Artikkel UNPRO.7. [ Läbivaatamisklausel ] 
Neli aastat pärast I ja II protokolli kohaldama hakkamist v aatab liidu programmides osalemise 
erikomitee nende rakendamise läbi, lähtudes andmetest, mis käsitlevad Ühendkuningriigi üksuste 
osalemist kaudsetes ja otsestes meetmetes, mis kuuluvad I ja II protokolliga hõlmatud programmi, 
programmi osade, meetmete ja teenuste alla.  
Liidu programmides osalemise erikomitee arutab kummagi poole taotluse korral muudatusi või 
muudatusettepanekuid, mis mõjutavad tingimusi, mille alusel Ühendkuningriik osaleb I ja II 
protokollis loetletud programmides või programmi osades, me etmetes ja teenustes, ning võib 
vajaduse korral teha ettepanekuid käesoleva lepingu kohaldamisalasse kuuluvate asjakohaste 
meetmete kohta.  
5. peatükk. Osalustasu aastatel 2021 –2026  
Artikkel UNPRO.8. Osalustasu aastatel 2021 –2026  
Artikli UNPRO.2.1 [Finantst ingimused] lõikes  4 osutatud osalustasu suurus aastatel 2021 –2026 on 
järgmine:  
– 2021: 0,5  %; 
– 2022: 1  %; 
– 2023: 1,5  %; 
– 2024: 2  %; 
– 2025: 2,5  %; 
– 2026: 3  %. 
  
 
388 
 KUUES OSA. VAIDLUSTE LAHENDAMINE JA HORISONTAALSED SÄTTED  
I JAOTIS. VAIDLUSTE LAHENDAMINE  
1. peatükk. Üldsätted  
Artikkel INST.9. Eesmärk  
Käesoleva jaotise eesmärk on luua tulemuslik ja tõhus mehhanism, et vältida ja lahendada 
pooltevahelisi vaidlusi seoses käesoleva lepingu ja lisalepingute tõlgendamise ja kohaldamisega ning 
võimaluse korral leida mõlemat poolt rahuldav lahendus.  
Artikkel INST.10. Kohaldamisala  
1. Kui lõigetest 2, 3, 4 ja 5 ei tulene teisiti, kohaldatakse käesolevat jaotist pooltevaheliste 
vaidluste suhtes, mis käsitlevad käesoleva lepingu või selle lisalepingute sätete (edasp idi „hõlmatud 
sätted“) tõlgendamist ja kohaldamist.  
2. Hõlmatud sätted hõlmavad kõiki käesoleva lepingu ja selle lisalepingute sätteid, välja 
arvatud:  
(a) teise osa esimese rubriigi I  jaotise artikli GOODS.17 [Kaubanduse kaitsemeetmed] lõiked 1 –6 
ja artikkel GOODS.21 [Kultuuriväärtused];  
(b) lisa TBT -X [Ravimid];  
(c) teise osa esimese rubriigi VII  jaotis [Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad];  
(d) teise osa esimese rubriigi X  jaotis [Hea reguleerimistava ja regulatiivne koostöö];  
(e) teise osa esimese rubriigi XI  jaotise  [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning 
kestlik areng] 1.  peatüki [Üldsätted] artikli LPFS.1.1 [Põhimõtted ja eesmärgid] lõiked 1, 2 ja 4 
ning artikli LPFS.1.2 [Reguleerimisõigus, ettevaatusprintsiip ning teaduslik ja tehniline teave] 
lõiked 1  ja 3, 2.  peatükk [Konkurentsipoliitika], 3.  peatüki [Subsiidiumide kontroll] artiklid 
LPFS.3.9 [Sõltumatu asutus või organ ja koostöö] ja LPFS.3.10 [Kohtud] ning 5.  peatükk 
[Maksustamine], samuti teise osa esimese rubriigi XI  jaotise [Avatud ja ausa konku rentsi 
võrdsed tingimused ning kestlik areng] 9.  peatüki [Horisontaalsed ja institutsioonilised sätted] 
artikli LPFS.9.4 [Tasakaalustamine] lõiked 4 –9; 
(f) kolmas osa [Õiguskaitse - ja õigusalane koostöö kriminaalasjades], sealhulgas kui seda 
kohaldatakse seose s olukordadega, mida reguleeritakse käesoleva lepingu muude sätetega;  
(g) neljas osa [Temaatiline koostöö];  
(h) kuuenda osa [Vaidluste lahendamine ja horisontaalsed sätted] II  jaotis [Koostöö alus];  
(i) seitsmenda osa artikkel FINPROV.10A [Ajutine kord isikuandmete e dastamiseks 
Ühendkuningriigile]; ning  
(j) salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitlev leping.  
 
389 
 3. Pool võib pöörduda partnerlusnõukogu poole, et lahendada vaidlus, mis on seotud lõikes  2 
osutatud sätetest tulenevate kohustustega.  
4. Lõikes  2 osutatud sätete suhtes kohaldatakse artiklit INST.11 [Ainuõigus].  
5. Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei kohaldata käesolevat jaotist vaidluste suhtes, mis käsitlevad 
sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokolli või selle lisade sätete tõlgendamist ja kohaldam ist 
üksikjuhtudel.  
Artikkel INST.11. Ainuõigus  
Pooled kohustuvad vältima käesoleva lepingu või selle lisalepingute sätete tõlgendamise või 
kohaldamisega seotud vaidluste esitamist vaidluste lahendamise mehhanismile, mida ei ole 
käesolevas lepingus ette näh tud. 
Artikkel INST.12. Vaidluste lahendamise organi valik juhul, kui tegemist on sisuliselt samaväärse 
kohustusega mõne muu rahvusvahelise lepingu alusel  
1. Kui vaidlus käsitleb meedet, mis väidetavalt rikub käesoleva lepingu või selle lisalepingute 
kohast  kohustust ja sisuliselt samaväärset kohustust, mis tuleneb muust rahvusvahelisest lepingust, 
millega pooled on ühinenud, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingust, valib 
vaidluste lahendamise organi kaebuse esitanud pool.  
2. Kui pool on vastavalt käesolevale jaotisele või muule rahvusvahelisele lepingule valinud 
vaidluste lahendamise organi ja algatanud vaidluse lahendamise menetluse, ei algata ta lõikes  1 
osutatud konkreetse meetmega seoses vaidluse lahendamise menetlust selle muu rah vusvahelise 
lepingu kohaselt, välja arvatud juhul, kui esimesena valitud vaidluste lahendamise organ ei saa 
menetluslikel või kohtualluvuslikel põhjustel otsust teha.  
3. Käesolevas artiklis lähtutakse järgmisest:  
(a) käesoleva jaotise kohased vaidluse lahendamise menetlused loetakse algatatuks poole 
taotlusega moodustada käesoleva lepingu artikli INST.14 [Vahekohtumenetlused] kohane 
vahekohus;  
(b) Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu kohane vaidluse lahendamise menetlus 
loetakse algatatuks poole  taotlusega moodustada Maailma Kaubandusorganisatsiooni 
vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 6 kohane 
vahekohus; ning  
(c) muu lepingu kohane vaidluste lahendamise menetlus loetakse algatatuks, kui see on algatatu d 
kooskõlas kõnealuse lepingu asjaomaste sätetega.  
4. Ilma et see piiraks lõike  2 kohaldamist, ei takista miski käesolevas lepingus ega selle 
lisalepingutes poolt peatamast kohustuste täitmist, kui seda on lubanud WTO vaidluste lahendamise 
organ või kui s ee on lubatud vaidluste lahendamise menetlustega, mis on ette nähtud muu 
rahvusvahelise lepinguga, mille osalised pooled on. WTO asutamislepingut ega ühtegi muud 
pooltevahelist rahvusvahelist lepingut ei kasutata selleks, et takistada teist poolt peatamast  
kohustuste täitmist vastavalt käesolevale jaotisele.  
 
390 
 2. peatükk. Menetlus  
Artikkel INST.13. Konsultatsioonid  
1. Kui pool (edaspidi „kaebuse esitanud pool“) leiab, et teine pool (edaspidi „vastustajast 
pool“) on rikkunud käesolevast lepingust või selle lis alepingutest tulenevat kohustust, püüavad 
pooled leida lahenduse heas usus peetavate konsultatsioonide teel, et jõuda mõlemat poolt 
rahuldava lahenduseni.  
2. Kaebuse esitanud pool võib taotleda konsultatsioone, esitades vastustajast poolele kirjaliku 
taotl use. Kaebuse esitanud pool märgib oma kirjalikus taotluses taotluse põhjused, muu hulgas 
vaidlusalused meetmed ja taotluse õigusliku aluse, täpsustades hõlmatud sätted, mida ta peab 
kohaldatavaks.  
3. Vastustajast pool vastab taotlusele viivitamata, kuid mi tte hiljem kui kümme päeva pärast 
selle kättesaamise kuupäeva. Konsultatsioonid peetakse 30 päeva jooksul alates taotluse 
kättesaamisest silmast silma või mis tahes muu poolte vahel kokkulepitud sidevahendi kaudu. Kui 
konsultatsioonid peetakse isiklikult, peetakse need vastutajast poole territooriumil, välja arvatud 
juhul, kui pooled lepivad kokku teisiti.  
4. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks 30. päeval pärast taotluse kättesaamise kuupäeva, välja 
arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätka ta.  
5. Konsultatsioonid kiireloomulistes küsimustes, sealhulgas kiiresti riknevate kaupade või 
hooajakaupade või -teenustega seotud küsimustes peetakse 20 päeva jooksul alates taotluse 
esitamise kuupäevast. Konsultatsioonid loetakse lõppenuks nende 20  päeva möödumisel, välja 
arvatud juhul, kui pooled otsustavad konsultatsioone jätkata.  
6. Kumbki pool esitab piisavalt faktilist teavet, et võimaldada kõnealuse meetme täielikku 
läbivaatamist, sealhulgas seda, kuidas kõnealune meede võiks mõjutada käesoleva le pingu või selle 
lisalepingute kohaldamist. Kumbki pool püüab tagada, et nende pädevate asutuste töötajad, kellel 
on konsultatsioonide teemaga seotud eriteadmisi, osaleksid konsultatsioonidel.  
7. Muude kui teise osa esimese rubriigi I –VII jaotise, VIII jaot ise 4.  peatüki [Energiakaubad ja 
toorained] ja IX –XII jaotise või kuuenda rubriigiga seotud vaidluste korral peetakse käesoleva artikli 
lõikes  3 osutatud konsultatsioone kaebuse esitanud poole taotlusel erikomitees või 
partnerlusnõukogus. Erikomitee võib i gal ajal otsustada suunata küsimuse partnerlusnõukogule. 
Partnerlusnõukogu võib asja käsitlemise enda kätte võtta. Erikomitee või vajaduse korral 
partnerlusnõukogu võib vaidluse lahendada otsusega. Kohaldatakse käesoleva artikli lõikes  3 
osutatud ajavahemi kke. Koosolekute toimumiskoha suhtes kohaldatakse erikomitee või vajaduse 
korral partnerlusnõukogu töökorda.  
8. Konsultatsioonid, eelkõige konfidentsiaalsena käsitatav teave ja kõik poolte 
konsultatsioonide käigus võetud seisukohad, on konfidentsiaalsed, i lma et see piiraks poolte õigusi 
edasistes menetlustes.  
Artikkel INST.14. Vahekohtumenetlus  
1. Kaebuse esitanud pool võib taotleda vahekohtu moodustamist, kui:  
 
391 
 (a) vastustajast pool ei vasta konsultatsioonitaotlusele 10 päeva jooksul alates selle esitamise 
kuupäevast;  
(b) konsultatsioone ei peeta artikli INST.13 [Konsultatsioonid] lõigetes 3, 4 või 5 osutatud 
ajavahemike jooksul;  
(c) pooled lepivad kokku, et konsultatsioone ei peeta; või  
(d) konsultatsioonid viidi lõpule mõlemat poolt rahuldava lahenduseni jõudmata.  
 2. Vahekohtu moodustamise taotlus tehakse kirjaliku taotluse vormis, mis toimetatakse 
vastustajast poolele. Oma taotluses märgib kaebuse esitanud pool selgelt vaidlusaluse meetme ja 
selgitab, kuidas see meede kujutab endast hõlmatud sätete rikkumist, viisi l, mis on piisav kaebuse 
õigusliku aluse selgeks esitamiseks.  
Artikkel INST.15. Vahekohtu moodustamine  
1. Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust.  
2. Pooled konsulteerivad omavahel ja lepivad kokku vahekohtu koosseisus hiljemalt kümne 
päeva jooksul pärast kuupäeva, millal vahekohtu moodustamise taotlus kätte toimetati.  
3. Kui pooled ei jõua lõikega  2 ettenähtud tähtaja jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele, 
nimetab kumbki pool hiljemalt viie päeva jooksul pärast käesoleva artikli lõikega  2 ettenä htud 
tähtaja möödumist ühe vahekohtuniku oma alamnimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 
[Vahekohtunike nimekirjad] kohaselt. Kui pool ei määra kõnealuse ajavahemiku jooksul 
osanimekirjast vahekohtunikku, valib kaebuse esitanud poole määratud partner lusnõukogu 
kaaseesistuja hiljemalt viie päeva jooksul pärast kõnealuse tähtaja möödumist loosi teel 
vahekohtuniku selle poole alamnimekirjast, kes ei ole vahekohtunikku määranud. Kaebuse esitanud 
poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib delegeerida vahek ohtunike valimise loosi teel.  
4. Kui pooled ei suuda käesoleva artikli lõikega  2 ettenähtud tähtaja jooksul vahekohtu 
eesistujas kokku leppida, valib kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja hiljemalt 
viie päeva jooksul pärast kõnealuse tähta ja möödumist vahekohtu eesistuja loosi teel oma 
eesistujate alamnimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] kohaselt. 
Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib delegeerida vahekohtu eesistuja 
valimise loosi te el. 
5. Kui käesoleva artikli lõike 3 või 4 kohaselt valiku tegemise ajaks ei ole mõnda artikliga 
INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] ettenähtud nimekirja koostatud või kui mõni selline nimekiri ei 
sisalda selleks ajaks piisavalt nimesid, valitakse vahekohtu nikud loosi teel ühe või mõlema poole 
poolt ametlikult kandidaadiks esitatud isikute seast kooskõlas lisaga INST -X [Kodukord].  
6. Vahekohtu moodustamise kuupäev on päev, mil kõigist kolmest vahekohtunikust viimane on 
teatanud pooltele, et ta nõustub enda n imetamisega vahekohtunikuks vastavalt lisale INST -X 
[Kodukord].  
Artikkel INST.16. Nõuded vahekohtunikele  
1. Kõigil vahekohtunikel peavad:  
 
392 
 (a) olema tõendatud eriteadmised õiguse ja rahvusvahelise kaubanduse valdkonnas, sealhulgas 
teise osa esimese rubriigi [Kauba ndus] I –VII jaotisega, VIII jaotise 4.  peatükiga [Energiakaubad 
ja toorained] ja IX –XII jaotisega või teise osa kuuenda rubriigiga [Muud sätted] hõlmatud 
konkreetsed küsimused, või õiguse valdkonnas ja kõigis muudes käesoleva lepingu ja selle 
lisalepingute ga hõlmatud valdkondades, ning eesistujal peab olema ka vaidluste lahendamise 
menetlustega seotud kogemus;  
(b) olema mõlemast poolest sõltumatud ning ei tohi olla nendega seotud ega neilt juhiseid saada;  
(c) täitma oma ülesandeid üksikisikuna ja mitte võtma vaidlu sega seotud küsimustes vastu 
juhiseid üheltki organisatsioonilt ega valitsuselt ning  
(d) pidama kinni lisast INST -X [Käitumisjuhend].]  
2. Kõik vahekohtunikud peavad olema isikud, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust, kellel on 
oma riigis kõige kõrgemasse ko htunikuametisse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on 
tunnustatud ja pädevad juristid.  
3. Pidades silmas konkreetse vaidluse teemat, võivad pooled kokku leppida lõike  1 punkti  a 
nõuetest erandi tegemises.  
Artikkel INST.17. Vahekohtu ülesanded  
Vahekohus  
(a) annab objektiivse hinnangu arutatavale küsimusele, mis muu hulgas hõlmab hinnangu 
andmist juhtumiga seotud faktidele, hõlmatud sätete kohaldatavusele ning nende kooskõlale 
vaidlusaluste meetmetega;  
(b) esitab oma otsustes tuvastatud faktilised ja õig uslikud asjaolud ning põhjendab oma järeldusi 
ning  
(c) peaks konsulteerima regulaarselt pooltega ja pakkuma piisavalt võimalusi mõlemat poolt 
rahuldava lahenduse väljatöötamiseks.  
Artikkel INST.18. Pädevus  
1. Kui pooled ei lepi kokku teisiti, määratakse hiljem alt viie päeva jooksul pärast vahekohtu 
moodustamise kuupäeva vahekohtu pädevuseks:  
„vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas 
käesoleva lepingu või lisalepinguga hõlmatud asjaomaseid sätteid, otsustada, kas 
kõnealune meed e on kooskõlas artiklis  INST.10 [Kohaldamisala] osutatud sätetega, ja 
teha artikli  INST.20 [Vahekohtu otsus] kohane otsus.“  
2. Juhul kui pooled lepivad kokku muus kui lõikes  1 osutatud pädevuses, teavitavad nad kokku 
lepitud pädevusest vahekohut lõikes  1 osutatud aja jooksul.  
Artikkel INST.19. Kiireloomulised menetlused  
1. Kui pool seda taotleb, teeb vahekohus hiljemalt kümne päeva jooksul pärast vahekohtu 
 
393 
 moodustamise kuupäeva otsuse selle kohta, kas juhtum on kiireloomuline.  
2. Kiireloomulistel juhtudel o n artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] kohaselt kohaldatavad tähtajad 
poole lühemad kui kõnealuses artiklis ette nähtud.   
Artikkel INST.20. Vahekohtu otsus  
1.  Vahekohus esitab vahearuande pooltele 100 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise 
kuupäeva. Ku i vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu 
eesistuja sellest pooli kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhjused ja kuupäeva, mil 
vahekohus kavatseb vahearuande esitada. Vahekohus esitab oma lõpparuande po oltele igal juhul 
hiljemalt 130 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.  
2. Pool võib 14 päeva jooksul pärast vahearuande esitamist esitada vahekohtule kirjaliku 
taotluse vahearuande konkreetsete aspektide läbivaatamiseks. Pool võib teha märkusi teise poole 
taotluse kohta kuue päeva jooksul pärast taotluse esitamist.  
3. Juhul kui lõikes  2 osutatud ajavahemiku jooksul ei esitata kirjalikku taotlust vahearuande 
konkreetsete aspektide läbivaatamiseks, saab vahearuandest vahekohtu otsus.  
4. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 130 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise 
kuupäeva. Kui vahekohus leiab, et sellest tähtajast ei ole võimalik kinni pidada, peab vahekohtu 
eesistuja sellest pooli kirjalikult teavitama, märkides ära viivituse põhju sed ja kuupäeva, mil 
vahekohus kavatseb otsuse teatavaks teha. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele igal juhul 
hiljemalt 160 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva.  
5. Otsus sisaldab poolte vahearuannet puudutavate võimalike kirjalike taotluste käsitlust ning 
vastatakse selgelt poolte märkustele.  
6. Suurema kindluse huvides olgu märgitud, et artiklites INST.17 [Vahekohtu ülesanded], INST.18 
[Pädevus], INST.28 [Vahekohtu nike asendamine] ning artikli INST.29 [Vahekohtu otsused] lõigetes 1, 
3, 4 ja 6 sisalduvad viited „otsusele“ või „otsustele“ viitavad ka vahekohtu vahearuandele.  
3. peatükk. Täitmine  
Artikkel INST.21. Täitmismeetmed  
1. Juhul kui vahekohus leiab artikli INS T.20 [Vahekohtu otsus] lõikes  1 osutatud otsuses, et 
vastustajast pool on rikkunud käesolevast lepingust või selle lisalepingutest tulenevaid kohustusi, 
võtab kõnealune pool vajalikud meetmed, et vahekohtu otsust viivitamata täita, et viia end 
vastavusse h õlmatud sätetega.  
2. Vastustajast pool esitab hiljemalt 30 päeva jooksul pärast otsuse esitamist kaebuse esitanud 
poolele teate meetmetest, mis ta on otsuse täitmiseks võtnud või kavatseb võtta.  
Artikkel INST.22. Täitmise mõistlik tähtaeg  
1. Juhul kui koh ene täitmine ei ole võimalik, esitab vastustajast pool hiljemalt 30 päeva pärast 
artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes  1 osutatud otsuse esitamist kaebuse esitanud poolele teate 
 
394 
 mõistliku tähtaja kohta, mida tal on vaja artikli INST.20 [Vahekohtu otsus]  lõikes  1 osutatud otsuse 
täitmiseks. Pooled püüavad kokku leppida mõistliku tähtaja pikkuses, mida tuleb järgida.  
2. Juhul kui pooled ei ole leppinud kokku mõistliku tähtaja pikkuses, võib kaebuse esitanud 
pool kõige varem 20 päeva pärast lõikes  1 osutatu d teate esitamist taotleda kirjalikult, et algne 
vahekohus määraks kindlaks mõistliku tähtaja pikkuse. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 20 
päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.  
3. Vastustajast pool teatab kaebuse esitanud poolele artikli IN ST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes  1 
osutatud vahekohtu otsuse täitmisel tehtud edusammudest kirjalikult hiljemalt üks kuu enne 
mõistliku tähtaja möödumist.  
4. Mõistlikku tähtaega võib poolte kokkuleppel pikendada.  
Artikkel INST.23. Täitmise kontroll  
1. Vastu stajast pool teatab hiljemalt üks kuu enne mõistliku tähtaja möödumist kaebuse 
esitanud poolele kirjalikult kõigist meetmetest, mis ta on võtnud artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] 
lõikes  1 osutatud vahekohtu otsuse täitmiseks.  
2. Kui pooled ei jõua kokkule ppele otsuse täitmiseks võetud meetme olemasolus või nende 
kokkusobivuses hõlmatud sätetega, võib kaebuse esitanud pool kirjalikult taotleda, et selles 
küsimuses teeks otsuse algne vahekohus. Taotluses tuleb määratleda vaidlusalune meede ja 
selgitada, kuid as see meede kujutab endast hõlmatud sätete rikkumist, viisil, mis on piisav kaebuse 
õigusliku aluse selgeks esitamiseks. Vahekohus esitab oma otsuse pooltele 45 päeva jooksul pärast 
taotluse esitamise kuupäeva.  
Artikkel INST.24. Ajutised õiguskaitsevahend id 
1. Vastustajast pool teeb kaebuse esitanud poole taotlusel ja pärast temaga konsulteerimist 
ajutise hüvitise pakkumise juhul, kui:  
a) vastustajast pool teavitab kaebuse esitanud poolt, et artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] 
lõikes  1 osutatud vahekohtu ots ust ei ole võimalik täita; või  
b) vastustajast pool ei esita otsuse täitmiseks võetud meetmete kohta teadet artiklis INST.21 
[Täitmismeetmed] osutatud tähtaja jooksul või enne mõistliku tähtaja möödumist; või  
c) vahekohus leiab, et otsuse täitmiseks ei ole  võetud mingit meedet või et otsuse täitmiseks 
võetud meede ei ole hõlmatud sätetega kooskõlas.  
2. Lõike 1 punktides a, b ja c osutatud mis tahes tingimustel võib kaebuse esitanud pool esitada 
vastustajast poolele kirjaliku teate selle kohta, et ta kavatse b hõlmatud sätetest tulenevate 
kohustuste kohaldamise peatada juhul, kui:  
a) kaebuse esitanud pool otsustab lõike 1 kohast taotlust mitte teha või  
 
395 
 b) kui pooled ei suuda kokku leppida ajutises hüvitises 20 päeva jooksul pärast mõistliku aja 
möödumist või vahekohtu otsuse esitamist artikli INST.23 [Täitmise kontroll] alusel, kui esitatakse 
lõike  1 kohane taotlus.  
Teates märgitakse, millises ulatuses kavatsetakse kohustuste täitmine peatada.  
3.  Kohustuste täitmise peatamisele kehtivad järgmised tingimused:  
a) käesoleva artikli alusel ei või peatada teise osa neljandast rubriigist [Sotsiaalkindlustuse 
koordineerimine ja lühiajaliste külastuste viisad], sotsiaalkindlustuse koordineerimise protokollist või 
selle lisadest või viiendast osast [Liidu programmid] tulenevate kohustuste täitmist;  
b) erandina punktist  a võib viiendast osast [Liidu programmid] tulenevate kohustuste täitmise 
peatada vaid juhul, kui artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes  1 osutatud otsus käsitleb viienda osa 
[Liidu programmid] tõlgenda mist ja rakendamist;  
c) kui artikli INST.20 [Vahekohtu otsus] lõikes  1 osutatud otsus käsitleb viienda osa [Liidu 
programmid] tõlgendamist ja rakendamist, ei või peatada muude kui viiendast osast [Liidu 
programmid] tulenevate kohustuste täitmist; ning  
d) teise osa esimese rubriigi II  jaotisest [Teenused ja investeeringud] tulenevate kohustuste täitmist 
seoses finantsteenustega ei või käesoleva artikli alusel peatada, välja arvatud kui artikli INST.20 
[Vahekohtu otsus] lõikes  1 osutatud otsus käsitleb te ise osa esimese rubriigi II  jaotisest [Teenused ja 
investeeringud] tulenevate kohustuste tõlgendamist ja kohaldamist seoses finantsteenustega.  
4.  Kui üks pool ei ole ikka veel täitnud poolte vahel sõlmitud varasema lepingu alusel 
moodustatud vahekohtu ots ust, võib teine pool peatada artiklis INST.10 [Kohaldamisala] osutatud 
hõlmatud sätetest tulenevate kohustuste täitmise. Kõnealuse varasema lepinguga reguleeritakse 
kõiki norme, mis on seotud ajutiste õiguskaitsevahenditega täitmatajätmise korral ja sellis te 
meetmete läbivaatamisega, välja arvatud lõike  3 punktis  a sätestatud norm.  
5. Kohustuste täitmise peatamine ei ületa taset, mis on võrdväärne rikkumise põhjustatud 
tühistamise või vähenemisega.  
6. Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teise o sa esimest rubriiki [Kaubandus] või 
kolmandat rubriiki [Maanteetransport], võib peatamist kohaldada sama rubriigi muu jaotise suhtes 
kui see, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, eriti kui kaebuse esitanud pool on seisukohal, 
et selline peatamine on mõjus vahend täitmise tagamiseks.  
7. Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teist rubriiki [Lennundus]:  
a) peaks kaebuse esitanud pool kõigepealt püüdma peatada nende kohustuste täitmise, mis 
tulenevad samast jaotisest, mille rikkumise on vahe kohus kindlaks teinud;  
b) kui kaebuse esitanud pool leiab, et ei ole teostatav või tulemuslik peatada kohustuste täitmine 
seoses sama jaotisega, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, võib ta püüda peatada sama 
rubriigi teisest jaotisest tulenevate kohustuste täitmise.  
8. Kui vahekohus on teinud kindlaks, et rikutud on teise osa esimest rubriiki [Kaubandus], teist 
rubriiki [Lennundus], kolmandat rubriiki [Maanteetransport] või viiendat rubriiki [Kalandus], ning kui 
kaebuse esitanud pool leiab, et ei ole teostatav või tulemu slik peatada kohustuste täitmine sama 
 
396 
 rubriigi piires, mille rikkumise on vahekohus kindlaks teinud, ja kui asjaolud on piisavalt tõsised, võib 
see pool püüda peatada muudest hõlmatud sätetest tulenevate kohustuste täitmise.  
9. Lõike  7 punkti  b ja lõike  8 puhul esitab kaebuse esitanud pool oma otsuse põhjused.  
10. Kaebuse esitanud pool võib peatada kohustuste täitmise kümme päeva pärast lõikes  2 
osutatud teate esitamise kuupäeva, välja arvatud juhul, kui vastustajast pool on esitanud lõike  11 
kohase taotlu se. 
11. Kui vastustajast pool leiab, et kohustuste täitmise peatamise teatatud ulatus ületab taseme, 
mis on võrdväärne rikkumise põhjustatud tühistamise või vähenemisega, või et lõike  7 punktis  b, 
lõikes  8 või lõikes  9 sätestatud põhimõtteid ja menetlusi e i ole järgitud, võib ta enne lõikes  10 
sätestatud kümnepäevase tähtaja lõppu kirjalikult taotleda, et selles küsimuses teeks otsuse algne 
vahekohus. Vahekohus esitab oma otsuse kohustuste täitmise peatamise ulatuse kohta pooltele 30 
päeva jooksul pärast ta otluse esitamise kuupäeva. Kohustute täitmist ei peatata seni, kuni 
vahekohus on esitanud oma otsuse. Kohustuste täitmise peatamine peab olema selle otsusega 
kooskõlas.  
12.  Lõike  11 kohaselt tegutsev vahekohus ei uuri nende kohustuste laadi, mida peatatak se, vaid 
uurib, kas sellise kohustuste täitmise peatamise ulatus ületab taseme, mis on võrdväärne rikkumise 
põhjustatud tühistamise või vähenemisega. Kui aga vahekohtusse antud asi sisaldab väidet, et lõike  7 
punktis  b, lõikes  8 või lõikes  9 sätestatud põh imõtteid ja menetlusi ei ole järgitud, uurib vahekohus 
seda väidet. Kui vahekohus otsustab, et neid põhimõtteid ja menetlusi ei ole järgitud, kohaldab 
kaebuse esitanud pool neid kooskõlas lõike  7 punktiga  b, lõikega  8 ja lõikega  9. Pooled tunnustavad 
vahek ohtu otsust lõplikuna ega taotle teise vahekohtumenetluse korraldamist. Käesolev lõige ei 
lükka mingil juhul edasi kuupäeva, millest alates on kaebuse esitanud poolel õigus peatada 
kohustuste täitmine käesoleva artikli alusel.  
13. Käesolevas artiklis osuta tud kohustuste täitmise peatamine või hüvitamine on ajutine ja 
seda ei kohaldata, kui:  
a)  pooled on kooskõlas artikliga INST.31 [Mõlemat poolt rahuldav lahendus] jõudnud 
kokkuleppele mõlemat poolt rahuldavas lahenduses;  
b)  pooled on kokku leppinud, et o tsuse täitmiseks võetud meede viib vastustajast poole 
hõlmatud sätetega kooskõlla, või  
c) otsuse täitmiseks võetud meetmed, mis on vahekohtu arvates hõlmatud sätetega vastuolus, 
on kehtetuks tunnistatud või neid on muudetud selliselt, et viia vastutajast p ool kõnealuste 
hõlmatud sätetega kooskõlla.  
 
Artikkel INST.25. Ajutiste õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagamise 
meetmete kontroll  
1. Vastustajast pool teatab kaebuse esitanud poolele meetmetest, mis ta on võtnud kas pärast 
kohust uste täitmise peatamist või ajutise hüvitise kohaldamist. Kaebuse esitanud pool lõpetab 
kohustuste täitmise peatamise 30 päeva jooksul pärast teate esitamist, välja arvatud lõike  2 kohastel 
juhtudel. Juhul kui kohaldatakse hüvitist, kuid välja arvatud lõik e 2 kohastel juhtudel, võib 
 
397 
 vastustajast pool lõpetada hüvitise tasumise 30 päeva jooksul pärast seda, kui ta on esitanud teate 
kohustuste täitmise kohta.  
2. Kui pooled ei jõua 30 päeva jooksul pärast teate saamise kuupäeva kokkuleppele, kas 
teatatud meed e viib vastustajast poole tegevuse vastavusse hõlmatud sätetega, esitab kaebuse 
esitanud pool algsele vahekohtule kirjaliku taotluse selles küsimuses otsuse tegemiseks. Vahekohus 
esitab oma otsuse pooltele 46 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäev a. Kui vahekohus 
leiab, et otsuse täitmiseks võetud meede on kooskõlas hõlmatud sätetega, tuleb olenevalt olukorrast 
lõpetada kohustuste täitmise peatamine või hüvitamine. Kui see on asjakohane, kohandatakse 
kohustuste täitmise või hüvitise andmise peatami se ulatust vahekohtu otsuse põhjal.  
4. peatükk. Üldised menetlussätted  
Artikkel INST.26. Teabe saamine  
1. Vahekohus võib poole taotluse korral või omal algatusel nõuda pooltelt asjaomast teavet, 
mida ta peab vajalikuks ja asjakohaseks. Pooled vastavad vahe kohtu teabepäringule kiiresti ja 
ammendavalt.  
2. Vahekohus võib poole taotluse korral või omal algatusel nõuda kõigist teabeallikatest teavet, 
mida ta peab asjakohaseks. Vahekohtul on õigus küsida ka ekspertide arvamust, kui ta peab seda 
sobivaks ja vajalikuks, ja võttes arvesse poolte vahel kokku lepitud tingimusi.  
3. Vahekohus kaalub amicus curiae  esildisi, mille poole territooriumil asuvad füüsilised või 
juriidilised isikud on esitanud kooskõlas lisaga INST -X [Kodukord].  
4. Vahekohtu poolt käesolev a artikli alusel saadud kogu teave tehakse pooltele kättesaadavaks ja 
pooled võivad selle teabe kohta vahekohtule märkusi esitada.  
Artikkel INST.27. Vahekohtunike nimekirjad  
1. Partnerlusnõukogu koostab hiljemalt 180 päeva pärast käesoleva lepingu jõustumi st 
nimekirja isikutest, kellel on oskusteave käesoleva lepingu või selle lisalepingutega hõlmatud 
konkreetsete sektorite kohta ning kes soovivad ja saavad tegutseda vahekohtunikena. Nimekirja 
kuulub vähemalt 15 isikut ja see koosneb kolmest alamnimekirjast : 
(a) üks alamnimekiri koostatakse liidu ettepanekute alusel;  
(b) üks alamnimekiri koostatakse Ühendkuningriigi ettepanekute alusel ning  
(c) üks alamnimekiri koostatakse isikutest, kes ei ole kummagi poole kodanikud ja kes täidavad 
vahekohtu eesistuja ülesandeid.  
Igasse alamnimekirja kantakse vähemalt viis isikut. Partnerlusnõukogu tagab, et nimekirjas on alati 
kõnealune miinimumarv inimesi.  
2. Partnerlusnõukogu võib koostada lisanimekirju isikutest, kellel on oskusteave käesoleva 
lepingu või selle lisalepingutega hõ lmatud konkreetsete sektorite kohta. Poolte kokkuleppel võib 
selliseid lisanimekirju kasutada vahekohtu moodustamiseks artikli INST.15 [Vahekohtu 
moodustamine] lõigetes 3 ja 5 sätestatud korras. Lisanimekirjad koosnevad kahest alamnimekirjast:  
 
398 
 (a) üks alamnime kiri koostatakse liidu ettepanekute alusel; ning  
(b) üks alamnimekiri koostatakse Ühendkuningriigi ettepanekute alusel.  
3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud nimekirja ei tohi kuuluda isikud, kes on liidu institutsioonide, 
liikmesriigi valitsuse või Ühendkuningriigi valitsuse liikmed, ametnikud või muud teenistujad.  
Artikkel INST.28. Vahekohtunike asendamine  
Kui käeoleva jaotise kohast e vaidluste lahendamise menetluste käigus ei saa mõni vahekohtunik 
vahekohtu töös osaleda, ta ennast taandab või ta ei vasta käitumisjuhendiga ettenähtud nõuetele ja 
ta tuleb seetõttu asendada, kohaldatakse artiklis INST.15 [Vahekohtu moodustamine] sätesta tud 
korda. Otsuse esitamise tähtaega pikendatakse selle aja võrra, mis on vajalik uue vahekohtuniku 
nimetamiseks.  
Artikkel INST.29. Vahekohtu otsused  
1. Vahekohtu arutelud on konfidentsiaalsed. Vahekohus püüab koostada ja teha otsused 
konsensuse alusel. Ku i see ei ole võimalik, teeb vahekohus otsuse häälteenamusega. Vahekohtunike 
eriarvamusi ei avalikustata ühelgi juhul.  
2. Kõik vahekohtu otsused on liidu ja Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Vahekohtu aruannete ja 
otsustega ei looda füüsilistele ja juriidili stele isikutele õigusi ega kohustusi.  
3. Vahekohtu otsustega ei saa suurendada ega vähendada poolte õigusi ega kohustusi, mis 
tulenevad käesolevast lepingust või selle lisalepingutest.  
4. Suurema kindluse huvides puudub vahekohtul pädevus otsustada poole siseriikliku õiguse 
alusel käesoleva lepinguga või selle lisalepingutega väidetavalt vastuolus oleva meetme 
seaduslikkuse üle. Mitte ükski vahekohtu järeldus pooltevahelise vaidluse üle otsustamisel ei ole 
poolte riigisisestele kohtutele ega vahekohtutele siduv tähenduses, mida sellele selle poole 
siseriiklikus õiguses tuleb anda.  
4A. Suurema kindluse huvides puudub kummagi poole kohtul pädevus lahendada pooltevahelisi 
vaidlusi, mis tulenevad käesolevast lepingust.  
5. Pooled teevad vahekohtu otsused üldsus ele kättesaadavaks, tingimusel et konfidentsiaalne 
teave on kaitstud.  
6. Teavet, mis pooled on vahekohtule esitanud, töödeldakse kooskõlas 
konfidentsiaalsusnõuetega, mis on sätestatud LISAS INST -X [Kodukord].  
Artikkel INST.30. Vahekohtumenetluste peatamine  ja lõpetamine  
Kui vahekohus saab mõlemalt poolelt taotluse, peatab ta oma töö poolte vahel kokku lepitud 
tähtajaks, kuid mitte kauemaks kui 12 järjestikuseks kuuks. Vahekohus alustab uuesti tööd enne 
peatamisaja möödumist mõlema poole kirjaliku taotluse p õhjal või peatamisaja möödumisel 
kummagi poole kirjaliku taotluse põhjal. Taotluse esitanud pool esitab vastava teate teisele poolele. 
Vahekohtu volitused lõppevad ja vaidluste lahendamise menetlus lõpetatakse, kui kumbki pool ei 
esita peatamisaja lõppemis el taotlust vahekohtu töö jätkamiseks. Vahekohtu töö peatamise korral 
pikendatakse asjaomaseid tähtaegu sama aja võrra, mille jooksul vahekohtu töö on peatatud.  
 
399 
 Artikkel INST.31. Mõlemat poolt rahuldav lahendus  
5. Pooled võivad igal ajal leida kõigile artikli s INST.10 [Kohaldamisala] osutatud vaidlustele 
mõlemat poolt rahuldava lahenduse.  
 
6. Kui vahekohtumenetluse käigus leitakse mõlemat poolt rahuldav lahendus, teatavad pooled 
sellest ühiselt vahekohtu eesistujale. Sellise teatamise korral vahekohtumenetlus lõ petatakse.  
 
7. Lahenduse võib vastu võtta partnerlusnõukogu otsusega. Mõlemat poolt rahuldav lahendus 
tehakse üldsusele kättesaadavaks. Üldsusele avalikustatav versioon ei tohi sisaldada teavet, mida 
kumbki pool käsitab konfidentsiaalsena.  
 
8. Kumbki pool võtab  vajalikud meetmed, et rakendada mõlemat poolt rahuldav lahendus 
kokkulepitud aja jooksul.  
 
9. Lahendust rakendav pool teatab hiljemalt kokkulepitud ajavahemiku lõpuks teisele poolele 
kirjalikult kõikidest mõlemat poolt rahuldava lahenduse rakendamiseks võetu d meetmetest.  
Artikkel INST.32. Tähtajad  
1. Kõik käesolevas jaotises sätestatud tähtajad arvestatakse päevades alates nendega seotud 
tegevuse toimumisele järgnevast kuupäevast.  
2. Kõiki käesolevas jaotises sätestatud tähtaegu võib pikendada poolte vastasti kusel 
kokkuleppel.  
3. Vahekohus võib igal ajal teha pooltele ettepaneku muuta käesolevas jaotises osutatud 
tähtaegu, esitades ettepaneku põhjenduse.  
Artikkel INST.34. Kulud  
1. Kumbki pool kannab oma vahekohtumenetluses osalemise kulud ise.  
2. Korraldusli ke küsimustega seotud kulud, sealhulgas vahekohtu liikmete tasu ja kulud, 
kannavad pooled ühiselt ja võrdselt. Vahekohtunikke tasustatakse kooskõlas LISAGA INST -X 
[Kodukord].  
Artikkel INST.34A. Lisad  
1. Käesolevas jaotises sätestatud vaidluste lahendamise menetlusi reguleeritakse LISAS INST -X 
[Kodukord] kehtestatud kodukorraga ja viiakse läbi kooskõlas LISAGA INST -X [Käitumisjuhend].  
2. Partnerlusnõukogu võib LISASID INST -X [Kodukord] ja INST -X [Käitumisjuhend] muuta.  
5. peatükk. Ühepoolsete meetmetega seotud erikord  
Artikkel INST.34B. Parandusmeetmete ja tasakaalustamisega seotud erimenetlused  
1. Teise osa esimese rubriigi XI  jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning 
kestlik areng] 3.  peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 [Para ndusmeetmed] ning 9.  peatüki 
 
400 
 [Institutsioonilised sätted] artikli 9.4 [Tasakaalustamine] lõigete 2 ja 3 kohaldamisel kohaldatakse 
käesolevat jaotist koos käesolevas artiklis sätestatud muudatustega.  
2. Erandina artiklist INST.15 [Vahekohtu moodustamine] j a lisast INST -X [Vaidluste lahendamist 
reguleeriv töökord] valib kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja juhul, kui pooled 
ei jõua kahe päeva jooksul vahekohtu koosseisus kokkuleppele, hiljemalt päev pärast kõnealuse 
kahepäevase tähtaja mööd umist loosi teel vahekohtuniku mõlema poole alamnimekirjast ja loosi 
teel vahekohtu eesistuja eesistujate alamimekirjast, mis on koostatud artikli INST.27 [Vahekohtunike 
nimekirjad] kohaselt. Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja võib dele geerida 
sellise vahekohtunike või eesistuja valimise loosi teel. Iga valitud isik kinnitab oma valmisolekut 
mõlemale poolele kahe päeva jooksul alates päevast, mil talle tema nimetamisest teatati. Lisa INST -X 
[Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord] eesk irjas  10 osutatud korralduslik kohtumine toimub 
kahe päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist.       
3. Erandina lisa INST -X [Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord] eeskirjast  11 esitab kaebuse 
esitanud pool oma kirjaliku esildise hiljemalt seitse pä eva pärast vahekohtu moodustamise 
kuupäeva. Vastustajast pool esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt seitse päeva pärast kaebuse 
esitanud poole kirjaliku esildise esitamise kuupäeva. Vahekohus kohandab vastavalt vajadusele muid 
asjakohaseid vaidluste lahe ndamise menetluse tähtaegu, et tagada aruande õigeaegne esitamine.       
4.  Artiklit INST.20 [Vahekohtu otsus] ei kohaldata ja viiteid käesoleva jaotise kohasele otsusele 
käsitatakse viidetena otsusele, millele on osutatud  
(a) XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3.  peatüki 
[Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 [Parandusmeetmed] lõikes  10 või  
(b) artikli 9.4 [Tasakaalustamine] lõike  3 punktis  c.      
5. Erandina artikli INST.23 (Täitmise kontroll) lõikest  2 esitab vahe kohus oma otsuse pooltele 
30 päeva jooksul pärast taotluse esitamise kuupäeva.  
Artikkel INST.34C. Kohustuste peatamine artikli LPFS.3.12 lõike  12, artikli FISH.9 lõike  5 ja artikli 
FISH.14 lõike  7 kohaldamisel  
1. Kohustuste täitmise peatamise ulatus ei üle ta taset, mis on võrdväärne käesolevast lepingust 
või lisalepingust tulenevate eeliste tühistamise või vähendamisega, mille on otseselt põhjustanud 
parandusmeetmed alates parandusmeetmete jõustumise kuupäevast kuni vahekohtuotsuse 
esitamise kuupäevani.  
2. Kaebuse esitanud poole taotletav kohustuste täitmise peatamise ulatus ja vahekohtu 
kindlaksmääratav kohustuste täitmise peatamise ulatus põhineb faktilistel asjaoludel, mis 
tõendavad, et eeliste tühistamine või vähendamine on otseselt tingitud parandusmeet mete 
kohaldamisest ning mõjutab konkreetseid kaupu, teenuseosutajaid, investoreid või muid 
majandustegevuses osalejaid, mitte lihtsalt vihjetel, oletustel ega kaudsetel võimalustel.  
3. Kaebuse esitanud poole taotletav või vahekohtu kindlaksmääratav eeliste  tühistamise või 
vähendamise ulatus  
(a) ei hõlma karistuslikke kahjuhüvitisi, intressi ega oletuslikku tulu või ärivõimaluste kaotust;  
 
401 
 (b) seda vähendatakse varasemate tollimaksutagastuste, kahjuhüvitiste või muus vormis hüvitiste 
võrra, mille asjaomased ettevõtj ad või asjaomane pool on juba saanud; ning  
(c) see ei hõlma eeliste tühistamist või vähendamist, mille on põhjustanud selle asjaomase poole või 
muu isiku või üksuse tahtlik või hooletu tegevus või tegevusetus, kellega seoses 
parandusmeetmeid taotletakse kavand atava kohustuste täitmise peatamise raames.   
Artikkel INST.34D.  Tasakaalustavate, parandus -, kompensatsiooni - ja kaitsemeetmetega seotud 
tingimused  
Kui pool võtab meetme teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] XI  jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi 
võrdse d tingimused ning kestlik areng] 3.  peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.12 
[Parandusmeetmed] või 9.  peatüki [Institutsioonilised sätted] artikli 9.4 [Tasakaalustamine], 
kolmanda rubriigi [Maanteetransport] artikli ROAD.11 [Parandusmeetmed], viienda rubriigi artikli 
FISH.9 [Kompensatsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] või artikli FISH.14 
[Parandusmeetmed ja vaidluste lahendamine] või kuuenda osa III  jaotise artikli INST.36 
[Kaitsemeetmed] alusel, kohaldatakse seda meedet üksnes  seoses hõlmatud sätetega artikli INST.10 
[Kohaldamisala] tähenduses ning see meede peab mutatis mutandis  vastama tingimustele, mis on 
sätestatud artikli INST.24 [Ajutised õiguskaitsevahendid] lõikes  3.      
 
II JAOTIS. KOOSTÖÖ A LUS  
Artikkel COMPROV.4. De mokraatia, õigusriik ja inimõigused   
1. Pooled toetavad endiselt selliseid ühiseid väärtusi ja põhimõtteid nagu demokraatia, 
õigusriik ja inimõiguste austamine, mis on nende siseriikliku ja rahvusvahelise poliitika aluseks. 
Sellega seoses kinnitavad pooled  veel kord, et austavad inimõiguste ülddeklaratsiooni ja 
rahvusvahelisi inimõigustealaseid lepinguid, mille osalised nad on.  
2. Pooled edendavad neid ühiseid väärtusi ja põhimõtteid rahvusvahelistel foorumitel. Pooled 
teevad koostööd, et edendada neid vää rtusi ja põhimõtteid, sealhulgas koos kolmandate riikidega 
või kolmandates riikides.  
Artikkel COMPROV.5. Võitlus kliimamuutuste vastu   
1. Pooled on seisukohal, et kliimamuutused kujutavad endast inimkonna jaoks eksistentsiaalset 
ohtu, ja kinnitavad veel ko rd oma kindlat tahet tugevdada selle ohu vähendamiseks rakendatavaid 
üleilmseid meetmeid. Liidu ja Ühendkuningriigi sise - ja välispoliitikas võetakse arvesse 
inimtegevusest tingitud kliimamuutuste vastu võitlemise eesmärke, mis on välja töötatud ÜRO 
kliima muutuste raamkonventsiooni protsessi raames ja eelkõige ÜRO kliimamuutuste 
raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21.  istungjärgul vastu võetud Pariisi kliimakokkuleppe 
(edaspidi „Pariisi kliimakokkulepe“) raames. Sellest tulenevalt järgib kumbki pool Pari isi kokkulepet 
ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni loodud protsessi ning hoidub igasugusest tegevusest või 
tegevusetusest, mis oleks sisuliselt vastuolus Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgiga.  
2. Pooled toetavad kliimamuutuste vastast võitlust rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas 
tehes koostööd teiste riikide ja piirkondadega, et seada endale kõrgemad eesmärgid 
kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.  
 
402 
 Artikkel COMPROV.6. Massihävitusrelvade leviku tõkestamine  
1. Pooled on seisukohal, et ma ssihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui 
ka mitteriiklikul tasandil on üks kõige tõsisemaid ohte rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.  
Seetõttu on pooled leppinud kokku teha koostööd ning aidata kaasa massihävitusrelvade  ja nende 
kandevahendite leviku tõkestamisele, tagades desarmeerimist ja leviku tõkestamist käsitlevatest 
rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest tulenevate olemasolevate kohustuste ning muude 
asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste täies ulatuses tä itmise ja rakendamise siseriiklikul tasandil.  
2. Peale selle on pooled leppinud kokku teha koostööd ning aidata kaasa massihävitusrelvade 
ja nende kandevahendite leviku tõkestamisele järgmiselt:  
(a) a) võttes meetmeid kõikide muude asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide allakirjutamiseks, 
ratifitseerimiseks või vajaduse korral nendega ühinemiseks ning nende täies ulatuses 
rakendamiseks; ning  
(b) b) luues tõhusa siseriikliku ekspordikontrollisüsteemi massihävitusrelvadega seotud kaupade 
transiidi ja ekspordi kont rollimiseks, sealhulgas massihävitusrelvadega seotud kahese 
kasutusega tehnoloogiate lõppkasutuse jälgimiseks, ning kehtestades ekspordikontrolli 
reeglite rikkumise eest tõhusad karistused.  
3. Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korra pärase dialoogi.  
Artikkel COMPROV.7. Väike - ja kergrelvad ning muud tavarelvad   
1. Pooled tunnistavad, et väike - ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseaduslik tootmine, 
vahendamine ja levitamine ning nende ülemäärane varumine, puudulik haldamine, varude ebapiisav 
turvamine ja kontrollimatu levik on endiselt tõsine oht rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.  
2. Pooled on leppinud kokku järgida ja täies ulatuses täita oma vastavaid väike - ja kergrelvade 
ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemi se vastu võitlemise kohustusi vastavalt 
kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, samuti oma 
vastavaid kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses valdkonnas kehtivatest rahvusvaheliste 
õiguse aktidest, näiteks v äike- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, 
tõkestamist ja likvideerimist käsitlevast ÜRO tegevuskavast.  
3. Pooled peavad tähtsaks siseriiklikke kontrollisüsteeme, mida kohaldatakse tavarelvade 
vahendamisel kooskõlas kehtivate  rahvusvaheliste normidega. Pooled tunnistavad, et sellise 
kontrolli vastutustundlikul viisil teostamine on tähtis, kuna see aitab tagada rahvusvahelist ja 
piirkondlikku rahu, julgeolekut ja stabiilsust, vähendada inimkannatusi ning ennetada tavarelvade 
kõrvalesuunamist.  
4. Sellega seoses kohustuvad pooled täies ulatuses täitma relvakaubanduslepingut ning tegema 
selle lepingu raames üksteisega koostööd, sealhulgas selle edendamisel, et see leping muutuks 
üldkehtivaks ja et kõik ÜRO liikmesriigid rakendaksid  seda täies ulatuses.  
5. Pooled kohustuvad sellest tulenevalt tegema koostööd oma jõupingutustes reguleerida või 
parandada rahvusvahelise tavarelvakaubanduse reguleerimist ning ennetada, tõkestada ja 
likvideerida ebaseaduslikku relvakaubandust.  
6. Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi.  
 
403 
 Artikkel COMPROV.8. Kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad kuriteod   
1. Pooled kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad 
kuriteod ei tohi jääda karistuseta ning et nende puhul tuleb tagada tulemuslik süüdistuse esitamine, 
võttes meetmeid riiklikul tasandil ja tõhustades rahvusvahelist koostööd, sealhulgas Rahvusvahelise 
Kriminaalkohtuga tehtavat koostööd. Pooled on leppinud ko kku, et toetavad täielikult 
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ja sellega seotud aktide üldkehtivust ja 
kõikehõlmavust.  
2. Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi.  
Artikkel COMPROV.9. Terrorismivastane võitl us 
1. Pooled teevad kahepoolsel, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil koostööd mis tahes 
vormis terroriaktide tõkestamiseks ja nende vastu võitlemiseks kooskõlas kehtiva rahvusvahelise 
õigusega, sh vajaduse korral kooskõlas terrorismivastast võitlust käsitlevate rahvusvaheliste 
lepingute, rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õigusega ning ka 
ÜRO põhikirja põhimõtetega.  
2. Pooled tõhustavad terrorismivastase võitlusega seotud koostööd, sealhulgas vägivaldse 
äärmusluse j a terrorismi rahastamise ennetamisel ja tõkestamisel, et edendada oma ühiseid 
julgeolekuhuve, võttes arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastase võitluse strateegiat ja 
asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ilma et see piiraks õiguskaitse - ja õi gusalast 
koostööd kriminaalasjades ning luureteabe vahetamist.  
3. Pooled on leppinud kokku, et seavad neis küsimustes sisse korrapärase dialoogi. Dialoogi 
eesmärk on muu hulgas edendada ja hõlbustada  
(a) a) terrorismiohtu käsitlevate hinnangute jagamist;  
(b) b) terrorismivastase võitlusega seotud parimate tavade ja oskusteabe vahetamist;  
(c) c) operatiivkoostööd ja -teabevahetust ning  
(d) d) mitmepoolsete organisatsioonide tegevuse raames toimuvat koostööd käsitlevat 
teabevahetust.  
Artikkel COMPROV.10. Isikuandmete kai tse  
1. Pooled kinnitavad oma kindlat tahet tagada isikuandmete kaitse kõrge tase. Nad töötavad 
koos selle nimel, et edendada kõrgeid rahvusvahelisi standardeid.  
2. Pooled tunnistavad, et isikutel on õigus isikuandmete ja privaatsuse kaitsele ning et sellega 
seotud kõrged standardid aitavad suurendada usaldust digimajanduse vastu ja arendada kaubandust 
ning on üks tulemusliku õiguskaitsekoostöö olulisi võimaldajaid. Selleks kohustuvad pooled oma 
vastavate õigusnormide raames täitma käesolevas lepingus selle õigusega seoses võetud kohustusi.  
3. Pooled teevad koostööd kahe - ja mitmepoolsel tasandil, järgides samal ajal oma 
asjakohaseid õigusnorme. Selline koostöö võib vajaduse korral hõlmata isikuandmete kaitsega 
seotud dialoogi, oskusteabe vahetamist ja koostööd õigusnormide täitmise tagamisel.  
4. Kui käesoleva lepingu või selle lisalepingutega on ette nähtud isikuandmete edastamine, 
toimub selline edastamine kooskõlas andmeid edastava poole normidega isikuandmete 
 
404 
 rahvusvahelise edastamise kohta. Suurema  kindluse huvides olgu märgitud, et käesolev lõige ei piira 
käesoleva lepingu selliste erisätete kohaldamist, mis on seotud isikuandmete edastamisega, eelkõige 
artikkel DIGIT.7. [Isikuandmete ja privaatsuse kaitse] ja artikkel LAW.GEN.4 [Isikuandmete kaits e], ja 
kuuenda osa [Vaidluste lahendamine] I  jaotisega Vajaduse korral teeb kumbki pool kõik võimaliku, 
järgides ühtlasi oma norme isikuandmete rahvusvahelise edastamise valdkonnas, et kehtestada 
isikuandmete edastamiseks vajalikud kaitsemeetmed, võttes ar vesse artikli INST.1 
[Partnerlusnõukogu] lõike  4 punkti  h kohaseid partnerlusnõukogu soovitusi.  
Artikkel COMPROV.11. Ülemaailmne koostöö ühist majanduslikku, keskkonnaalast ja sotsiaalset huvi 
pakkuvates küsimustes  
1. Pooled tunnistavad ülemaailmse koostöö  tähtsust ühist majanduslikku, keskkonnaalast ja 
sotsiaalset huvi pakkuvate küsimuste lahendamisel. Kui see on nende ühistes huvides, edendavad 
nad ühistele probleemidele mitmepoolsete lahenduste leidmist.  
2. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu või selle  lisalepingute muude sätete kohaldamist, 
seavad pooled eesmärgi teha koostööd praegustes ja edaspidi esilekerkivates ühist huvi pakkuvates 
ülemaailmsetes küsimustes, nagu rahu ja julgeolek, kliimamuutused, kestlik areng, piiriülene saaste, 
keskkonnakaitse,  digipööre, rahvatervis ja tarbijakaitse, maksustamine, finantsstabiilsus ning vaba ja 
aus kaubandus ja investeerimine, säilitades oma otsustusprotsessi sõltumatuse. Selleks püüavad 
pooled pidada pidevat ja tulemuslikku dialoogi ning kooskõlastada oma seis ukohti mitmepoolsetes 
organisatsioonides ja mitmepoolsetel foorumitel, kus nad osalevad, näiteks ÜROs, G7 riikide rühmas, 
G20 riikide rühmas, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis, Rahvusvahelises Valuutafondis, 
Maailmapangas ja Maailma Kaubandusorgan isatsioonis.  
Artikkel COMPROV.12. Olulised osad   
Artikli  COMPROV.4 [Demokraatia, õigusriik ja inimõigused] lõige  1, artikli  COMPROV.5 [Võitlus 
kliimamuutuste vastu] lõige  1 ja artikli  COMPROV.6 [Massihävitusrelvade leviku tõkestamine] lõige  1 
on käesoleva lepinguga ja selle lisalepingutega loodava partnerluse olulised osad.  
III JAOTIS. KOHUSTUS TE TÄITMINE JA KAITS EMEETMED  
Artikkel INST.35. Oluliste osadena kirjeldatud kohustuste täitmine  
1. Kui üks pool leiab, et teine pool on tõsiselt ja olulisel määral jätnud täitmata mõne artiklis 
COMPROV.12 [Olulised osad] oluliste osadena kirjeldatud kohustuse, võib ta otsustada käesoleva 
lepingu või selle lisalepingute kohaldamise täielikult või osaliselt lõpetada või peatada.  
2. Enne seda taotleb käesoleva artikli kohaldamisele tuginev pool partnerlusnõukogu 
viivitamatut kokkukutsumist, et leida õigeaegne ja mõlemat poolt rahuldav lahendus. Kui 30 päeva 
jooksul pärast partnerlusnõukogule taotluse esitamist ei leita mõlemat poolt rahuldavat lahendust, 
võib pool võtta  lõikes 1 osutatud meetmeid.  
3. Lõikes 1 osutatud meetmeid peavad täielikult austama rahvusvahelist õigust ja olema 
proportsionaalsed. Eelistata tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu ja selle lisalepingute 
toimimist kõige vähem.  
4. Pooled on seisu kohal, et selleks, et olukord kujutaks endast artiklis COMPROV.12 [Olulised 
osad] oluliste osadena kirjeldatud kohustuste tõsist ja olulisel määral täitmata jätmist, peab selle 
raskusaste ja laad olema erakordne, nii et see ohustab rahu ja julgeolekut või sellel on 
rahvusvahelised tagajärjed. Suurema kindluse huvides käsitatakse tegevust või tegevusetust, mis on 
 
405 
 oluliselt vastuolus Pariisi kliimakokkuleppe eesmärgiga, alati kohustuste tõsise ja olulisel määral 
täitmata jätmisena käesoleva artikli tähenduses . 
Artikkel INST.36. Kaitsemeetmed  
1.            Kui tekivad tõsised majanduslikud, ühiskondlikud või keskkonnaalased valdkondlikku või 
piirkondlikku laadi raskused (muu hulgas seoses püügitegevusega ja sellest sõltuvate 
kogukondadega), mis võivad jätkuda, võib asjaomane pool ühepoolselt võtta asjakohased 
kaitsemeetmed.  Selliste kaitsemeetmete ulatus ja kestus on piiratud olukorra parandamiseks rangelt 
vajalikuga. Eelistada tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.  
2.            Asjaomane pool teavitab teist poolt partnerlusnõukogu kaudu viivitamata ja edastab kogu 
asjakohase teabe. Pooled alustavad viivitamata konsultatsioone partnerlusnõukoguga, et leida 
mõlemat poolt rahuldav lahendus.  
3.            Asjaomane pool ei või võtta kaitsemeetmeid enne, kui lõikes  2 osutatud teavitamise 
kuupäevast on möödunud üks kuu, välja arvatud juhul, kui lõike  2 kohane konsulteerimismenetlus 
on ühiselt lõpule viidud enne nimetatud tähtaja möödumist. Kui viivitamatut tegutsemist nõudvad 
erakorrali sed asjaolud välistavad eelneva läbivaatamise, võib asjaomane pool viivitamata kohaldada 
kaitsemeetmeid, mis on vältimatult vajalikud olukorra lahendamiseks.  
Asjaomane pool teatab partnerlusnõukogule viivitamata võetud meetmetest ja edastab kogu 
asjakohase  teabe.  
4.            Kui asjaomase poole võetud kaitsemeede toob kaasa käesolevast lepingust või selle 
lisalepingutest tulenevate õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse, võib teine pool võtta 
proportsionaalseid tasakaalustavaid meetmeid, mis on rangelt  vajalikud tasakaalustamatuse 
kõrvaldamiseks. Eelistada tuleb meetmeid, mis häirivad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. 
Lõikeid 2 –4 kohaldatakse selliste tasakaalustavate meetmete suhtes mutatis mutandis . 
5.            Kumbki pool võib ilma vastavalt  artiklile INST.13 [Konsultatsioonid] enne konsultatsioone 
korraldamata algatada artiklis INST.14 [Vahekohtumenetlus] osutatud vahekohtumenetluse, et 
vaidlustada meede, mille teine pool on võtnud käesoleva artikli lõigete 1 –5 kohaldamiseks.  
6.            Lõikes 1 osutatud kaitsemeetmeid ja lõikes 5 osutatud tasakaalustavaid meetmeid võib 
võtta ka lisalepinguga seoses, välja arvatud juhul. kui selles on sätestatud teisti.  
  
 
406 
 SEITSMES OSA. LÕPPSÄTTED  
Artikkel FINPROV.1. Territoriaalne kohaldamisala  
1. Käesolevat lepingut kohaldatakse  
(a) nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu 
toimimise lepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, neis lepingutes 
sätestatud tingimustel, ning  
(b) Ühendkuningriigi ter ritooriumi suhtes.  
2.  Käesoleva lepingu viiendas rubriigis [Kalandus] ja teise osa kuuenda rubriigi [Muud sätted] 
artiklis OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] sätestatud ulatuses kohaldatakse käesolevat lepingut ka 
Guernsey sõltkonna, Jersey sõltkonna ja Mani saare suhtes.  
3.  Käesolevat lepingut ei kohaldata Gibraltari suhtes ja sellel ei ole sellel territooriumil ka 
mingit mõju.  
4. Käesolevat lepingut ei kohaldata järgmiste ülemeremaade ja -territooriumide suhtes, kellel 
on erisuhted Ühendkuningriigiga: Anguilla, Bermuda, Briti Antarktise ala, Briti India ookeani ala, Briti 
Neitsisaared, Kaimanisaared, Falklandi saared, Montserrat, Pitcairni, Hendersoni, Ducie ja Oeno 
saared, Saint Helena, Ascension ja Tristan da Cunha, Lõuna -Georgia ja Lõuna -Sandwichi sa ared ning 
Turksi ja Caicose saared.  
Artikkel FINPROV.2. Seos muude lepingutega  
Käesolevat lepingut ja selle lisalepinguid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühegi varasema 
kahepoolse lepingu kohaldamist ühelt poolt Ühendkuningriigi ning teiselt poolt liidu  ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse vahel. Pooled kinnitavad veel kord oma kohustust rakendada mis tahes 
sellist lepingut.  
Artikkel FINPROV.3. Läbivaatamine  
Pooled vaatavad üheskoos läbi käeoleva lepingu ja lisalepingute rakendamise ning nendega seotud 
küsimused viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja seejärel iga viie aasta järel.  
Artikkel FINPROV.6. Salastatud teave ja tundlik salastamata teave  
Käesoleva lepingu ega ühegi selle lisalepingu ühtegi sätet ei tõlgendata selliselt, et see kohustaks 
poolt salastatud teavet avaldama.  
Käesoleva lepingu või selle lisalepingute alusel poolte poolt edastatud või nende vahel vahetatud 
salastatud teavet või materjale käsitletakse ja kaitstakse kooskõlas salastatud teabe vahetamise ja 
kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu ning selle alusel sõlmitud rakenduskokkulepetega.  
Pooled lepivad kokku käsitlemisjuhised, et tagada nende vahel vahetatava salastamata tundliku 
teabe kaitse.   
 
407 
 Artikkel FINPROV.7. Käesoleva lepingu lahutamatud osad  
1. Käesoleva lepingu p rotokollid, lisad, liited, protokollid ja märkused moodustavad käesoleva 
lepingu lahutamatu osa.  
2. Käesoleva lepingu kõik lisad, sealhulgas ka selle liited, moodustavad lahutamatu osa jaost, 
peatükist, jaotisest, rubriigist või protokollist, milles viidat akse kõnealusele lisale või millele on 
osutatud kõnealuses lisas. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et:  
 
(a) lisa INST -X [PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD] moodustab esimese osa III 
jaotise [Institutsioonilised sätted] lahutamatu osa;  
(b) lisad ORIG -1 [TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED], ORIG -2 
[TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID], ORIG -2A [PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS 
ORIG -2 [TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE 
JUURDE], ORIG -2B [ÜLEMINEKUPERIOODI L AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES 
KOHALDATAVAD TOOTEPÕHISED REEGLID], ORIG -3 [TARNIJA DEKLARATSIOON], ORIG -4 
[PÄRITOLUKINNITUSE TEKST], ORIG -5 [ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA] ja 
ORIG -6 [ÜHISDEKLARATSIOON SAN MARINO VABARIIGI KOHTA] moodustav ad teise osa esimese 
rubriigi I jaotise teise peatüki [Päritolureeglid] lahutamatu osa;  
(c) lisa SPS -1 [ARTIKLI SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID] moodustab teise osa esimese 
rubriigi I jaotise kolmanda peatüki [Sanitaar - ja fütosanitaarmeetmed] lahutamat u osa;  
(d) lisa TBT -XX [ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS 
TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, 
PIIRAVATE JA PARANDUSMEETMETE KOHTA], lisa TBT -ZZ [ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD 
KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOIDUKS 
MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD 
ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4], lisa TBT -1 [MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD], lisa 
TBT-2 [RAVIMID], lisa TBT -3 [KE MIKAALID], lisa TBT -4 [MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED] ja 
lisa TBT -5 [VEINIKAUBANDUS] moodustavad teise osa esimese rubriigi I jaotise neljanda peatüki 
[Tehnilised kaubandustõkked] lahutamatu osa;  
(e) lisa CUSTMS -1 [VOLITATUD ETTEVÕTJAD] moodustab teise osa esi mese rubriigi I jaotise viienda 
peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] lahutamatu osa;  
(f) lisad SERVIN -1 [KEHTIVAD MEETMED], SERVIN -2 [ EDASISED MEETMED], SERVIN -3 
[INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT ÜLEVIIDAVAD 
ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD], SERVIN -4 [LEPINGULISED 
TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID], SERVIN -5 [FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE] 
ja SERVIN -6 [SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA] 
moodustavad teise osa esimese r ubriigi II jaotise [Teenused ja investeeringud] lahutamatu osa;  
(g) lisa PPROC -1 [RIIGIHANKED] on teise osa esimese rubriigi VI jaotise „Riigihanked“ lahutamatu 
osa; 
(h) lisad ENER -1 [ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD], ENER -2 
[ENERGEETIKA - JA KE SKKONNASUBSIIDIUMID], ENER -3 [KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA 
OMANDISUHETE ERALDAMISE MITTEKOHALDAMINE TARISTU SUHTES] ja ENER -4 
 
408 
 [ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA TURU AJAL] 
moodustavad teise osa esimese rubriigi VIII jao tise [Energeetika] lahutamatu osa;  
(i) lisa ENER -2 [ENERGEETIKA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID] moodustab teise osa esimese rubriigi 
XI jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi võrdsed tingimused ning kestlik areng] lahutamatu osa;  
(j) lisa AVSAF -1 [LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESK KONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE] ja kõik 
kooskõlas artikliga AVSAF.12 [Käesoleva jaotise lisade vastuvõtmine ja muutmine] vastuvõetud 
lisad moodustavad teise osa teise rubriigi teise jaotise [Lennuohutus] lahutamatu osa;  
(k) lisa ROAD -1 [KAUPADE MAANTEEVEDU] mo odustab teise osa kolmanda rubriigi I jaotise 
[Kaupade maanteevedu] lahutamatu osa  
(l) lisad ROAD -2 [RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA NÄIDIS], ROAD -3 
[RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMISE VORM] ja ROAD -4 
[JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS] moodustavad teise osa kolmanda rubriigi II jaotise [Reisijate 
maanteevedu] lahutamatu osa;  
(m) [lisad FISH.1, FISH.2, FISH.3  ja FISH.4 [PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA]  moodustavad 
teise osa viienda rubriigi [Kalandus] lahutamatu osa];   
(n) lisa LAW -1 [DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE] 
moodustab kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete 
vahetamine] lahutamatu osa;  
(o) lisa LAW -2 [BRONEERINGUINFO] moodustab kolmanda osa III jaotise [Reisijate isikuandmete 
edastamine ja töötlemine] lahutamatu osa;  
(p) lisa LAW -3 [EUROPOLI PÄDEVUSSE KUULUVAD KURITEOLIIGID] moodustab kolmanda osa V 
jaotise [Koostöö Europoliga] lahutamatu osa;  
(q) lisa LAW -4 [EUROJUSTI PÄDEVUSSE KUULUVATE RASKETE KURITEG UDE LIIGID] moodustab 
kolmanda osa VI jaotise [Koostöö Eurojustiga] lahutamatu osa;  
(r) lisa LAW -5 [VAHISTAMISMÄÄRUS] moodustab kolmanda osa VII jaotise [Üleandmine] 
lahutamatu osa;  
(s) lisa LAW -6 [KARISTUSREGISTRI ANDMETE VAHETAMINE – TEHNILISED SPETSIFIKATSIOONI D JA 
MENETLUSNÕUDED] moodustab kolmanda osa IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine]  
lahutamatu osa;  
(t) lisa LAW -7 [TERRORISMI MÄÄRATLUS] moodustab kolmanda osa III jaotise [Reisijate 
isikuandmete edastamine ja töötlemine], VII jaotise [Üleandmine] j a XI jaotise [Vara arestimine 
ja konfiskeerimine] lahutamatu osa;  
(u) lisa LAW -8 [VARA ARESTIMINE JA KONFISKEERIMINE] moodustab kolmanda osa XI jaotise [Vara 
arestimine ja konfiskeerimine] lahutamatu osa;  
(v) lisa UNPRO -1 [ FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE [artikkel UNPRO.2.1.11]] moodustab 
viienda osa [Osalemine liidu programmides, usaldusväärne finantsjuhtimine ja finantssätted] 
esimese peatüki 2. jao [Programmides ja meetmetes osalemise rahastamise eeskirjad] 
lahutamatu osa;  
(w) lisa INST -X [VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGUL EERIV TÖÖKORDT] ja lisa INST -X [VAHEKOHTUNIKE 
KÄITUMISJUHEND] moodustavad kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] lahutamatu osa;  
 
409 
 (x) KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST 
NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE S ISSENÕUDMISEL ANTAVAT 
VASTASTIKUST ABI KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA S moodustab käibemaksu valdkonnas 
halduskoostöö tegemis ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud 
nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolli lahutamatu osa;  
(y) lisad SSC -1 [TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA], SSC -
2 [MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE PUHUL], 
SSC-3 [TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL],  SSC-4 
[JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA], SSC -5 
[HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 [Samaliigiliste 
hüvitiste kattumine]], SSC -6 [ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE 
KOHAL DAMISEKS], SSC -7 [RAKENDUSOSA] ja SSC -8 [ARTIKLI SSC.11 [LÄHETATUD TÖÖTAJAD] 
KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED  
 
LIIKMESRIIGID] ja nende liited moodustavad sotsiaalkaitse koordineerimist käsitleva protokolli 
lahutamatu osa.  
Artikkel FINPROV.8. Lõpetamine  
Mõlemad pooled võivad käesoleva lepingu lõpetada, andes sellest diplomaatiliste kanalite kaudu 
kirjalikult teada. Käesolev leping ja selle lisalepingud kaotavad kehtivuse teate esitamise kuupäevale 
järgneva 12. kuu esimesel päeval.  
Artikkel FIN PROV.9. Autentsed tekstid  
Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, 
inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, 
sloveeni, soome, taani, t šehhi ja ungari keeles. Lepingu kõigi keeleversioonide teksti lõplik 
õiguskeeleline läbivaatamine tehakse 30. aprilliks 2021. Olenemata eelmisest lausest tuleks lepingu 
ingliskeelse teksti lõplik õiguskeeleline läbivaatamine lõpule viia artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja 
ajutine kohaldamine] lõikes  1 osutatud kuupäevaks, kui see kuupäev on varasem kui 30.  aprill 2021.  
Lõpliku õiguskeelelise läbivaatamise tulemusena koostatud keeleversioonid asendavad ab initio  
lepingu allkirjastatud versioonid ning pooled ki nnitavad need autentse ja lõplikuna diplomaatiliste 
nootide vahetamise teel.  
Artikkel FINPROV.10. Uute riikide ühinemine liiduga  
1.  Liit teavitab Ühendkuningriiki kõigist kolmandate riikide poolt esitatud uutest taotlustest 
liiduga ühineda.    
2.  Liidu ja kolmanda riigi vahel asjaomase riigi liiduga ühinemiseks peetavate läbirääkimiste86 
ajal püüab liit  
a) esitada Ühendkuningriigi taotluse korral võimaluste piires teabe, mis on seotud käesoleva lepingu 
ja selle lisalepingutega hõlmatud mis tahes küsimuseg a, ning  
                                                            
86 Täpsemalt, lõikeid 2–9 kohaldatakse läbirääkimiste suhtes, mida liit ja kolmas riik peavad liiduga ühinemise 
osas pärast käesoleva lepingu jõustumist, olenemata asjaolust, et ühinemise taotlus esitati enne käesoleva 
lepingu jõustumist.  
 
410 
 b) võtta arvesse kõiki Ühendkuningriigi väljendatud muresid.  
3.  Partnerlusnõukogu uurib kolmanda riigi liiduga ühinemise võimalikku mõju käesolevale 
lepingule ja selle lisalepingutele piisavalt aegsasti enne selle riigi ühinemise kuupäeva.  
4.  Ühendkuningriik ja liit teevad enne kolmanda riigi liiduga ühinemist käsitleva lepingu 
jõustumist vajalikus ulatuses järgmist:  
a) muudavad käesolevat lepingut või selle lisalepinguid,  
b) kehtestavad partnerlusnõukogu otsusega kõik muud vajalikud kohandused võ i üleminekukorra 
käesoleva lepingu või mis tahes lisalepingu kohta,  
c) otsustavad partnerlusnõukogus, kas  
i) kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes kohaldatakse artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste 
külastuste viisad] või  
ii) kehtestatakse üleminekukord, kuidas artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] 
kohaldatakse kõnealuse kolmanda riigi ja selle kodanike suhtes siis, kui riik ühineb liiduga.  
5.  Kui asjaomase kolmanda riigi liiduga ühinemist käsitleva lepingu jõustumise ajaks ei ole lõike 
4 punkti c ala punkti i või ii kohast otsust tehtud, siis artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] 
kõnealuse kolmanda riigi kodanike suhtes ei kohaldata.   
6.  Kui partnerlusnõukogu kehtestab lõike 4 punkti c alapunktis ii osutatud üleminekukorra, siis 
määrab ta selle kestuse. Partnerlusnõukogu võib sellise üleminekukorra kestust pikendada.  
7.  Enne lõike 4 punkti c alapunktis ii osutatud üleminekukorra aegumist otsustab 
partnerlusnõukogu, kas üleminekukorra lõppedes kohaldatakse kõnealuse kolmanda riigi kodanike 
suhtes artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad]. Kui asjakohast otsust ei ol e tehtud, siis 
üleminekukorra lõppedes artiklit VSTV.1 [Lühiajaliste külastuste viisad] kõnealuse kolmanda riigi 
kodanike suhtes ei kohaldata.  
8.  Lõike 4 punkti c ja lõigete 5 –7 kohaldamine ei piira liidu enda õigusaktidest tulenevaid õigusi.  
9.      Suurema selguse huvides ja ilma et see piiraks lõike 4 punkti c ja lõigete 5 –7 kohaldamist, 
olgu märgitud, et käesolevat lepingut kohaldatakse liidu uue liikmesriigi suhtes alates uue liikmesriigi 
liiduga ühinemise kuupäevast.   
Artikkel FINPROV.10A. Ajutine k ord isikuandmete edastamisel Ühendkuningriigile  
1. Teatava kindlaksmääratud ajavahemiku vältel ei käsitata liidult pärit isikuandmete 
edastamist Ühendkuningriigile liidu õiguse kohase andmete edastamisena kolmandale riigile 
tingimusel, et kohaldatakse Ühen dkuningriigis 31. detsembri 2020. aasta seisuga kehtinud 
andmekaitsealaseid õigusakte, nagu Euroopa Liit need väljaastumise 2018. aasta seadusega salvestas 
ja Ühendkuningriigi õigusesse üle kandis ja nagu neid muudeti andmekaitset, e -privaatsust, 
 
411 
 muudatusi  jne käsitlevate 2019. aasta (EL Exit) määrustega87 (edaspidi „andmekaitsega seoses 
kohaldatav kord“) ning et Ühendkuningriik ei kasuta talle antud õigust, kui ta ei ole selles osas 
partnerlusnõukogus kokku leppinud.  
2. Lõigete 3 –11 kohaldamise korral kohal datakse lõiget 1 liidu õiguses kindlaksmääratud 
ajavahemikul ka Islandilt, Liechtensteini Vürstiriigilt ja Norra Kuningriigilt pärit isikuandmete 
edastamise suhtes Ühendkuningriigile (nii nagu neis riikides kohaldatakse Portos 2. mail 1992. aastal 
sõlmitud  Euroopa Majanduspiirkonna lepingut) ajani, mil lõiget 1 kohaldatakse liidult pärit 
isikuandmete edastamise suhtes Ühendkuningriigile ja tingimusel, et asjaomased riigid teatavad 
kirjalikult mõlemale poolele, et on nõus käesoleva sätte kohaldamisega.  
3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „antud õigus“ järgmisi õigusi:  
(a) võtta vastu õigusakte Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse punktide 17A, 17C ja 
74A alusel,  
(b) anda välja uus dokument, milles vastavalt Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitse seaduse 
punktile 119A määratakse kindlaks standardsed andmekaitseklauslid,  
(c) kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 40 lõike 5 kohaselt heaks mõnd uut 
käitumisjuhendi kavandit, kui tegemist ei ole käitumisjuhendiga, mille puhul on alu seks võetud 
Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõikes 2 kohased kaitsemeetmed, 
mida kasutatakse isikuandmete edastamisel kolmandale riigile,  
(d) kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 42 lõike 5 kohaselt heaks uut  
sertifitseerimismehhanismi, kui tegemist ei ole sertifitseerimismehhanismiga, mille puhul on 
aluseks võetud Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõikes 2 kohased 
kaitsemeetmed, mida kasutatakse isikuandmete edastamisel kolmandale rii gile, 
(e) kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 47 kohaselt heaks uusi siduvaid 
kontsernisiseseid eeskirju,  
(f) kiita Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 3 kohaselt heaks uusi 
lepingulisi tingimusi või  
(g) lubada Üh endkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 3 punktis b osutatud 
uusi halduskokkuleppeid.  
4. Kõnealune kindlaksmääratud ajavahemik algab käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval ja 
lõikes 5 sätestatut arvestades lõpeb  
(a) kuupäeval, mil Euroop a Komisjon on võtnud direktiivi (EL) 2016/680 artikli 36 lõike 3 ja määruse 
(EL) 2016/679 artikli 45 lõike 3 kohaselt vastu Ühendkuningriiki puudutavad asjakohased 
otsused, või  
(b) kuupäeval, mil kindlaksmääratud perioodi algusest on möödunud neli kuud ja mida  pikendatakse 
veel kahe kuu võrra, kui kumbki pool ei ole vastu,  
olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.  
5. Võttes arvesse lõigetes 6 ja 7 sätestatut ning kui Ühendkuningriik muudab kindlaksmääratud 
ajavahemikul kehtivat andmekaitsekorda või kasutab ta lle antud õigusi ilma et ta oleks selles liiduga 
partnerlusnõukogus kokku leppinud, lõpeb kindlaksmääratud ajavahemik kõnealuste õiguste 
kasutamise kuupäeval või kuupäeval, mil asjaomane muudatus jõustub.  
                                                            
87 Nagu neid on muudetud andmekaitset, e -privaatsust, muudatusi jne käsitlevate 2020. aasta (EL Exit) 
määrustega.  
 
412 
 6. Lõigetes 1 ja 5 esitatud viited õiguste kasutami sele ei hõlma selliste õiguste kasutamist, mille 
mõju piirdub vastavusse viimisega liidu asjakohaste admekaitsealaste õigusaktidega.  
7. Kõike, mida saab käsitada kohaldatava andmekaitsekorra muudatusena ja mis  
(a) on tehtud liiduga partnerlusnõukogus kokkulepitu kohaselt või  
(b) piirdub vastavusse viimisega liidu asjakohaste admekaitsealaste õigusaktidega,  
ei käsitata kohaldatava andmekaitsekorra muudatusena lõike 5 tähenduses, vaid osana 
kohaldatavast andmekaitsekorrast lõike 1 tähenduses.  
8. Lõigete 1, 5  ja 7 kohaldamisel tähendab partnerlusnõukogus liiduga kokku leppimine  
(a) partnerlusnõukogu otsust, nagu on kirjeldatud lõikes 11, või  
(b) põhimõttelist nõusolekut, nagu on kirjeldatud punktis 10.  
9.   Kui Ühendkuningriik teatab liidule, et ta teeb ettepaneku an tud õiguste kasutamiseks või 
kohaldatava andmekaitsekorra muutmiseks, võib kumbki pool viie tööpäeva jooksul nõuda 
partnerlusnõukogu koosoleku korraldamist kahe nädala jooksul pärast seda, kui taotlus esitati.  
10. Kui koosoleku korraldamist ei taotleta, si is peetakse seda liidu põhimõtteliseks nõusolekuks 
õiguste kasutamiseks või muudatuse tegemiseks kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.  
11.  Kui taotletakse koosoleku korraldamist, kaalub partnerlusnõukogu sellel koosolekul 
kavandatud õiguste kasutamist või  muudatuse tegemist ning võib võtta vastu otsuse, et ta on nõus 
õiguste kasutamise või muudatuse tegemisega kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.  
12. Ühendkuningriik teatab, niivõrd kui see on võimalik, liidule, kui ta võtab kindlaksmääratud 
ajavahemikul k asutusele uue vahendi, mille puhul võidakse võtta aluseks isikuandmete edastamine 
kolmandale riigile vastavalt Ühendkuningriigi isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 46 lõike 2 
punktile a või Ühendkuningriigi 2018. aasta andmekaitseseaduse punkti 75 alapu nkti 1 punktile a. 
Kui Ühendkuningriik esitab käesoleva lõike kohase teate, võib liit nõuda partnerlusnõukogu 
kohtumist, kus arutatakse asjaomase vahendi kasutuselevõttu.  
13. Kuuenda osa jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva jaotise tõlgen damise ja 
kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.  
 
Artikkel FINPROV.11. Jõustumine ja ajutine kohaldamine  
1.  Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuule, mil pooled on 
teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi sisesed  nõuded ja viinud lõpule 
menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.  
 
2. Pooled on nõus käesoleva lepingu ajutise kohaldamisega alates 1. jaanuarist 2021, 
tingimusel et enne seda kuupäeva on nad teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumi 
sisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, mida on vaja lepingu ajutiseks kohaldamiseks. Ajutine 
kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige 
varem:  
 
(a) 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitu d kuupäev või  
 
413 
 (b) lõikes 1 osutatud kuupäev.  
3.  Alates käesoleva lepingu ajutise kohaldamise kuupäevast loevad pooled käesolevas lepingus 
esitatud viiteid käesoleva lepingu jõustumise kuupäevale või käesoleva lepingu jõustumisele 
viideteks käesoleva lepingu ajutise kohaldamise kuupäevale.  
 
  
 
 Съставено  в Брюксел  и Лондон  на тридесети  декември  две хиляди  и двадесета  година . 
 
Hecho en Bruselas y Londres, el treinta de diciembre de dos mil veinte. 
 
V Bruselu a v Londýn ě dne třicátého  prosince dva tisíce dvacet. 
 Udfærdiget i Bruxelles og London, den tredivte  december to tusind og tyve. 
 Geschehen zu Brüssel und London am dreißigsten Dezember zweitausendzwanzig.  Kahe tuhande kahekümnenda aasta detsembrikuu kolmeküm nendal päeval Brüsselis ja Londonis. 
 Έγινε  στις Βρυξέλλες  και στο Λονδίνο , στις τριάντα  Δεκεμβρίου  δύο χιλιάδες  είκοσι . 
 Done at Brussels and London on the thirtieth day of  December in the year two thousand and twenty. 
 Fait à Bruxelles et à Londres, le  trente décembre deux mille vingt. 
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil agus i Londain, an tríochadú lá de mhí na Nollag an bhliain dhá mhíle fiche. 
 Sastavljeno u Bruxellesu i Londonu tridesetog prosinca godine dvije tisu će dvadesete.  
 Fatto a Bruxelles e Londra, addì trenta dicembre duemilaventi. 
 Briselē un London ā, divi tūkstoši divdesmit ā gada  trīsdesmitaj ā decembrī.
 
 
Priimta du tūkstančiai dvidešimt ų metų gruodžio  trisdešimt ą dieną Briuselyje ir Londone. 
 Kelt Brüsszelben és Londonban, a kétezer-huszadik év  december havának harmincadik napján. 
 Magħmul fi Brussell u Londra, fit- tletin jum ta’  Diċembru  fis-sena elfejn u g ħoxrin.  
 Gedaan te Brussel en Londen, dertig dece mber tweeduizend twintig. 
 Sporządzono w Brukseli i Londynie dnia trzydziestego grudnia roku dwa tysiące dwudziestego.  
 Feito em Bruxelas e em Londres, em trinta de dezembro de dois mil e vinte. 
 Întocmit la Bruxelles și la Londra  la treizeci decembrie două mii douăzeci. 
 V Bruseli a Londýne tridsiateho decembra dvetisícdvadsa ť. 
 V Bruslju in Londonu, tridesetega decembra dva tisoč dvajset.  
 Tehty Brysselissä ja Lontoossa kolmantenakymmenent enä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakaksikymmentä. 
 
Som skedde i Bryssel och i London den trettionde december år tjugohundratjugo. 
 
   
 
.l]UPN;d7ablJ	l
 PWlH.l$O@QOleWPU;.l
-.lhWPU^GPeleO@@l
PWl;OleWPU5A^G;l$OAPOl
fWl:A;leWPU/A^7>;l%O@POl
eWPPU.l@@:elOAK;Il
X`3l#(lTV8LY3,l i\9Z[
l
PWl_>;leWPU;.Ol%O@POl
 PeWl%O@POl ;gWPU<;OO;l
">.Wl7;.OOl .OlPO_.@^lPWU.A=>l
-.leWPU^GelgODFlel
 ;WlH&OBPO;l;eWPU;.l
BWPU.^l!.hA;OC6. ^lh0W:0l
eWPUP^l!4FeO=P^lh.W:el
kleWU.Bl &OAlW<^k<WRHl
?.HH%OEPOAl jWPU;.l
)PPWl:;leWPU;^;l%OB;l
*l@K@;O@el 'OAAleWPU;E^GB;El
 ;H.l$OB1PlgWPU;B.l
 ;O_Wgl%O@eO;.le WPU;.O2l
-.lgWU^GelcMAel
-.lhWPU^GPleOAEPl
eWPPU.Ol eOAPOAOlUgPH;^_.l
SWleWPU;A^G.lgO@PO;Ol
l

+,c^Y7DS+i\^o!++"+7vw7cZj]
^fU+^Wx[C5+5 xf^c7+57U+ [7f>B+rWC3+
*+}g^cpQ8pc^U747[pr}B cg^+r^W^}^x7[7f>CC
^g7rxf^cnCpQ7r^W7[7g>C:nVU7ppQ+2
yg5C7xg^c-Cp3A7r^W>7W7C[p3A+=
xl^^c++r^WC7[7g>C+GHA7[5xp7[CW7U
hE.kF~zdbX.M; ^s~_LF. K^t<~udqE.
^grA7xf^c7+[ r^WC3[7g> ^WWx[Cr
 ^xgU+^WWx[+xr87xg^c87[[757U8[7g>C7+r^WCex7
#A+f37+[[+[ A^WAcA^2+CU ^mc+C>A6^ AxC[[7+WA5+WA+3A
*+xf^cpQx+N75[C3x++r^WpTx7[7g>CN{
7gU+^Wx[Cr/7xm^c7+57UU7[7g>C++r^WC3+
Cg^c+pr^W7[7g?CN+p^cC7[+p}0g60
xg^c^p+r^WC[9p7[7f> IO^p27[5gJP^p}+f5x
xgc+Cr^W7[7f>C+Q``pp8>f8p8gaU
Cp7WCU^Wx[C r/g^c7+r+U[7g@CN+r^WCR+
'^^f57xf^c7p7 7W77[p3A+c}^^g r^^W7[7f>C7
(CWC7[Cx xg^c7NpQC7N(pcU[^r [7g>CCr^W^7N
7U+^Wx[C5+57xg^c7C+ 5+[7g>C+rWC3+
 7[rfx^Wx[Cr+r7+xg^c7+[1 +[7f>C7C r^WC37
*+xgcpQ7pc^U^47[pr}^cf7+rW^}|7[7g>Cx
*+}f^cpQ^pQxc[^pr++r^WpQ^7[7g>CN^
xf^^c+[ +r^WC7[7f>C+N-fN7pr`[c x^U7pr+
`fxg^c7CpQ+ +r^W7[7g>C>7W7[pQ+c7[

S¸^
^©ªJ¸<Y'J$E¸%^:7<JS16*¸ ¸(^$^«S¸:qS©ª ¸
F¸^¸G^i¸Mi]¸]^¸ /S¸%^¥SS¸ ^¸4S]S¸ ]^¸B¥^¸
RS¸Hy^_¸~T®¤¥®j¸P^~_¸%i¥Ti^¸S¸H^®^jf¸3¤~S¸
-¸)^¥¸-^^]^¸=e^ie^¸H¥Zi¥Si^¸e¸B]iS]¸
-s¸]S¤¸P^^iie¥^¸=ie^i[f¸/&Zi¥Si^¸¬]¸B]iS]¸
H¬¬Zi¥SiS¸yS¸FfySii¸ Df^]~­ieiiei¸i^¸
U¸	£¸2¯°¶¦¯¸%U\r `¨E¸ L;¸Aw²V!¸%x	¯kU¸ >U§¸¸%`§U¸3"U¯lU¸
.¸¥f^¸Ni¥^]¸?ie]¸c¸ /^S¥¸%i¥Si¸S]¸C ¥f^¡¸4^S]¸
F¬¸^¸G³S¬^Mi¸]^¸/S]^%^¥Se^¸^¥¸]3S]^¸]­¸B]¸
KfS¸[^S¸Gj[f¥¸¥Si¥ f^¸S¸%^S¥Si^¸ Am^¸Se¬¤¸ Kf¬Si¤[^S¥¸+i^S¸
RS¸M{^]i^¬¸ ?S|^®i¬¸ P^i~^¸%i¥Siy^¸i¸Hy^®^^¸ 3¤~^¸
F^¸in¸G^e¸Mi¥¸]i¸/S¸%^¥SeS¸^¸ 3S]S¸]^¸B]¸
@i^Zi¥Wi{S¤¸¬¸Ri^^8oizS¤¸®i^¥W¤¸=SSi¤¥^¤¸®W]W¸
9¬e¥ia¤¸ )i]´i¤i¤¸%i¥Su|¤¸i¸Ii S¬a¤¸iiy¤¸=SS³¤¥a¤¸® S]­¸
BSe³%i¥SiS¸_¤¸+¤µS~p¤µTe¸ ,e³^¤st¥¸=iT³¤TeS¸ _¤µ_¸
/gSG^{¬¸ Ni¥¸¥S0S¸%i¥¥SyS¸­¸ 5S]S¸¥S¸-­¸
P¸f^¥¸ P^^ie]¸ ?i iy~¸®S¸ /¥%i¥¥Sib¸^¸ B]4^S]¸
Q¸ii^i­¸R{^][µ^e¸ =^¤¥±S¸Qi^~i^y¸%³¥Sii¸i¸3S]ii¸ F[^y¸
F^¸G^i¸ Oi]¸]S¸ /X%^¥SfS¸^¸]S¸4S]S¸]¸B¥^¸
F^¥­¸G^eS¥­¸ Mi¥¸S¸ASii¸%i¥Sii¸·i¸3S]^i¸]^¸ B]¸
RS¸Hy^_¸ ~ T®¤¥®¸ P^~^y¸%i¥Ti^¸S¸H^®^¢_f¸d¤~S¸
RS¸R]¬´^¸~ Sy^¤¥® ¸P^i~S¸%i¥Sv}S¸i¸ H^®^S¸3¤~S¸
4¤%i¥SiS¸yS¸Fhi¤4Si¸ ³f]i¤¥³^^¸~­ieS¤~­S¸ ¬^¤¥S¸
-¸-^S]^¸~­eSi~^¥¸H¥Zi¥Si^¸ [f¸B]iS]¸
¸
 
418 
 LISAD  
LISA INST.  PARTNERLUSNÕUKOGU JA KOMITEEDE KODUKORD  
Reegel 1  
Eesistuja  
1. Liit ja Ühendkuningriik teatavad teineteisele oma vastavate määratud kaaseesistujate nimed, 
ametiko had ja kontaktandmed. Kaaseesistuja volitus esindada vastavalt liitu või Ühendkuningriiki 
kehtib kuni kuupäevani, mil teist poolt on uuest kaaseesistujast teavitatud.  
2. Käesoleva töökorra kohaselt tehtavate kaaseesistujate otsusteni tuleb jõuda vastastik usel 
kokkuleppel.  
3.  Kaaseesistujat võib konkreetsel koosolekul asendada määratud isik. Kaaseesistuja või tema 
määratud isik teatab teisele kaaseesistujale ja partnerlusnõukogu sekretariaadile sellest 
määramisest võimalikult vara. Kui käesolevas töökorra s viidatakse kaaseesistujatele, loetakse, et see 
hõlmab ka määratud isikut.  
Reegel 2  
Sekretariaat  
Partnerlusnõukogu sekretariaati („sekretariaat“) kuuluvad liidu ametnik ja Ühendkuningriigi valitsuse 
ametnik. Sekretariaat täidab talle käesoleva kodukorraga  pandud ülesandeid.  
Liit ja Ühendkuningriik teatavad üksteisele vastavalt liidu ja Ühendkuningriigi nimel 
partnerlusnõukogu sekretariaadi liikmeks oleva ametniku nime, ametikoha ja kontaktandmed. 
Kõnealune ametnik jätkab tegutsemist liidu või Ühendkuningr iigi nimel sekretariaadi liikmena kuni 
kuupäevani, mil liit või Ühendkuningriik on teatanud uuest liikmest.  
Reegel 3  
Koosolekud  
1. Partnerlusnõukogu kõik koosolekud kutsub kokku sekretariaat kaaseesistujate kokkulepitud 
kuupäeval ja kellaajal. Kui liit või  Ühendkuningriik on esitanud sekretariaadi kaudu koosoleku 
taotluse, püüab partnerlusnõukogu kokku tulla 30 päeva jooksul alates sellest taotlusest või 
käesolevas lepingus sätestatud juhtudel varem.  
2. Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, toimuvad partn erlusnõukogu koosolekud vaheldumisi 
Brüsselis ja Londonis.  
3. Erandina lõikest 2 võivad kaaseesistujad kokku leppida, et partnerlusnõukogu koosolek 
toimub videokonverentsi või telekonverentsi teel.  
Reegel 4  
Koosolekutel osalemine  
 
419 
 1. Liit ja Ühendkuningriik teavitavad üksteist sekretariaadi kaudu mõistliku aja jooksul enne iga 
koosolekut oma delegatsioonide kavandatavast koosseisust  ning täpsustavad delegatsiooni iga 
liikme nime ja ametikoha.  
2. Kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel kutsuda vajaduse korral partnerlusnõukogu 
koosolekutele eksperte (kes ei ole valitsusametnikud), et anda teavet konkreetse teema kohta, kuid 
ainult koosoleku nendele osadele, kus selliseid konkreetseid teemasid arutatakse.  
Reegel 5  
Dokumendid  
Partnerlusnõu kogu nõupidamiste aluseks olevad kirjalikud dokumendid nummerdatakse ja 
sekretariaat edastab need liidule ja Ühendkuningriigile.  
Reegel 6  
Kirjavahetus  
1. Liit ja Ühendkuningriik saadavad partnerlusnõukogule adresseeritud kirjad sekretariaadi 
kaudu. Selline  kirjavahetus võib toimuda igasuguses kirjalikus vormis, sealhulgas e -posti teel.  
2.  Sekretariaat tagab, et partnerlusnõukogule adresseeritud kirjad toimetatakse kätte 
kaaseesistujatele ja saadetakse vajaduse korral reegli 5 kohaselt edasi.  
3. Kõik kaase esistujate saadetavad või isiklikult neile adresseeritud kirjad tuleb edastada 
sekretariaadile ja vajaduse korral saadetakse need 5. reegli kohaselt edasi.  
Reegel 7  
Koosolekute päevakord  
1.  Iga koosoleku esialgse päevakorra kavandi  koostab sekretariaat. See saadetakse koos 
asjaomaste dokumentidega kaaseesistujatele hiljemalt 10 päeva enne koosoleku toimumist.  
2.  Esialgne päevakord sisaldab liidu või Ühendkuningriigi taotletud punkte. Vastav taotlus 
saadetakse koos asjaomase dokumendiga sekretariaadile h iljemalt 15 päeva enne koosoleku algust.  
3.  Hiljemalt kolm päeva enne koosoleku toimumist panevad kaaseesistujad paika koosoleku 
esialgse päevakorra.  
4.  Partnerlusnõukogu võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses. Liidu või Ühendkuningriigi 
taotluse l võib konsensuse alusel päevakorda lisada muud kui esialgses päevakorras sisalduvad 
punktid.  
5.    Kaaseesistujad võivad vastastikusel kokkuleppel lõigetes 1 –3 osutatud tähtaegu lühendada 
või pikendada, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.  
Reegel 8  
 
420 
 Protokollid  
1.  Iga koosoleku protokolli kavandi koostab koosolekut korraldava poole sekretariaadi liikmena 
tegutsev ametnik 15 päeva jooksul pärast koosoleku lõppu, kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti. 
Protokolli kavand edastatakse märkuste tegemi seks teise poole sekretariaadi liikmele. Viimane võib 
esitada märkusi seitsme päeva jooksul alates protokolli kavandi kättesaamise kuupäevast.  
2.  Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, esitades vajaduse korral järgmise 
teabe:  
(a) partnerlu snõukogule esitatud dokumendid;  
(b) kõik märkused, mille protokolli lisamist emb -kumb kaaseesistuja nõudis, ning  
(c) tehtud otsused, antud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes vastu 
võetud otsused.  
3.  Protokollile lisatakse osalejate nimekiri, milles on iga delegatsiooni kohta esitatud kõigi 
koosolekul osalenud isikute nimed ja ülesanded.  
4.  Sekretariaat kohandab protokolli kavandit laekunud märkuste alusel ning kaaseesistujad 
kiidavad muudetud protok olli kavandi heaks 28 päeva jooksul alates koosoleku toimumise 
kuupäevast või muul kaaseesistujate kokkulepitud kuupäeval. Pärast heakskiitmist kinnitatakse 
protokolli kaks eksemplari sekretariaadi liikmete allkirjaga. Liit ja Ühendkuningriik saavad mõlema d 
ühe neist autentsetest eksemplaridest. Kaaseesistujad võivad leppida kokku, et see nõue täidetakse 
elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamise teel.  
Reegel 9  
Otsused ja soovitused  
1.  Koosolekutevahelisel ajal võib partnerlusnõukogu võtta ots useid ja soovitusi vastu kirjaliku 
menetluse teel. Kaaseesistuja esitab otsuse või soovituse kavandi teksti kirjalikult teisele 
kaaseesistujale partnerlusnõukogu töökeeles. Teisel poolel on aega üks kuu või ettepaneku teinud 
poole määratud pikem ajavahemik , et väljendada oma nõusolekut otsuse või soovituse eelnõuga. Kui 
teine pool ei väljenda oma nõusolekut, arutatakse kavandatud otsust või soovitust ning see võidakse 
vastu võtta partnerlusnõukogu järgmisel koosolekul. Otsuste või soovituste eelnõud loetaks e 
vastuvõetuks, kui teine pool on väljendanud oma nõusolekut, ning need kantakse eeskirja 8 kohaselt 
partnerlusnõukogu järgmise koosoleku protokolli.  
2.  Kui partnerlusnõukogu võtab vastu soovitusi või otsuseid, kasutatakse nende pealkirjas 
vastavalt sõna „otsus“ või „soovitus“. Sekretariaat registreerib iga otsuse või soovituse ning lisab 
seerianumbri ja vastuvõtmise kuupäeva.  
3.  Partnerlusnõukogu vastu võetud otsustes märgitakse nende jõustumise kuupäev.   
4.  Partnerlusnõukogu vastu võetud otsused ja soovitused koostatakse kahes eksemplaris 
autentsetes keeltes ja neile kirjutavad alla kaaseesistujad ning sekretariaat saadab need viivitamata 
pärast allki rjastamist liidule ja Ühendkuningriigile. Kaaseesistujad võivad otsustada, et 
allkirjastamisnõue täidetakse elektrooniliste koopiate allkirjastamise ja vahetamise teel.  
Reegel 10  
 
421 
 Läbipaistvus  
1. Kaaseesistujad võivad kokku leppida, et partnerlusnõukogu ko osolekud on avalikud.  
2. Iga pool võib otsustada, kas avaldada partnerlusnõukogu otsuseid ja soovitusi oma ametlikus 
väljaandes või veebis.  
3. Kui liit või Ühendkuningriik esitab partnerlusnõukogule teavet, mis on tema õigusnormide 
kohaselt konfidentsiaal ne või avalikustamise eest kaitstav, käsitab teine pool saadud teavet 
konfidentsiaalsena.  
4. Koosolekute esialgsed päevakorrad avalikustatakse enne partnerlusnõukogu koosoleku 
toimumist. Koosolekute protokollid avalikustatakse pärast nende heakskiitmist va stavalt eeskirjale 8.  
5. Lõigetes 2 –4 nimetatud dokumendid avalikustatakse kooskõlas kummagi poole 
kohaldatavate isikukandmete kaitse normidega.  
Reegel 11  
Keeled  
1.  Partnerlusnõukogu ametlikud keeled on liidu ja Ühendkuningriigi ametlikud keeled.  
2.  Partnerlusnõukogu töökeeleks on inglise keel. Kui kaaseesistujad ei otsusta teisiti, lähtutakse 
partnerlusnõukogu aruteludes dokumentidest, mis on koostatud inglise keeles.  
3. Partnerlusnõukogu võtab lepingu muutmist või tõlgendamist käsitlevad otsused vast u 
lepingu autentsete tekstide keeltes. Kõik muud partnerlusnõukogu otsused, sealhulgas need, millega 
muudetakse käesolevat kodukorda, võetakse vastu lõikes 2 osutatud töökeeles.  
Reegel 12  
Kulud  
1.  Liit ja Ühendkuningriik kannavad kõik neile partnerlusnõukogu koosolekutel osalemisest 
tulenevad kulud ise.  
2.  Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab koosolekut 
korraldav pool.  
3.  Kulud, mis on seotud koosolekutel pakutava suulise tõlkega partnerlusnõukogu tööke elde ja 
töökeelest, kannab suulist tõlget taotlenud pool.  
3. Kumbki pool vastutab otsuste ja muude dokumentide tõlkimise eest oma ametlikku keelde 
või ametlikesse keeltesse, kui see on eeskirja 11 kohaselt nõutav, ning kannab selliste tõlgetega 
seotud kul ud.    
Reegel 13  
Komiteed  
1.  Ilma et see piiraks käesoleva reegli lõike 2 kohaldamist, kohaldatakse reegleid 1 –12 
komiteede suhtes mutatis mutandis . 
 
422 
 2.  Komiteed teavitavad partnerlusnõukogu oma koosolekute ajakavast ja päevakorrast piisavalt 
aegsasti enn e oma koosolekuid ning annavad partnerlusnõukogule aru iga oma koosoleku 
tulemustest ja järeldustest.  
 
 
 
  
 
423 
 LISA ORIG -1. TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE SISSEJUHATAVAD MÄRKUSED  
Märkus 1  
Üldpõhimõtted  
1. Käesolevas lisas on sätestatud ORIG -2 lisas [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud 
kohaldatavate nõuete üldeeskirjad, nagu on sätestatud käesoleva lepingu artikli ORIG 3 [Üldnõuded] 
lõike 1 punktis c.  
2. Käesoleva lisa ja lisa ORIG -2 [Tootepõ hised päritolureeglid] kohaldamisel on nõuded, mille 
kohaselt on toode päritolustaatusega vastavalt käesoleva lepingu artikli ORIG 3 [Üldnõuded] lõike 1 
punktile c järgmised: kauba tariifse klassifikatsiooni muudatus, tootmisprotsess, päritolustaatuseta 
materjalide maksimaalne väärtus või mass või muu käesolevas lisas ja lisas ORIG -2 [Tootepõhised 
päritolureeglid] täpsustatud nõue.  
3. Viide massile tootepõhises päritolureeglis tähistab netomassi, mis on materjali või toote 
mass ilma pakendi massita.  
4. Käesolev l isa ja lisa ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] põhinevad harmoneeritud 
süsteemil, mida on muudetud 1. jaanuaril 2017.  
Märkus 2  
Tootepõhiste päritolureeglite loetelu ülesehitus  
1. Märkusi jaotise või grupi kohta tuleb võimaluse korral lugeda koos asjaomase jaotise, grupi, 
rubriigi või alamrubriigi tootepõhiste päritolureeglitega.  
2. Lisa ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] 2. veerus sätestatud iga tootepõhist 
päritolureeglit kohaldatakse lisa ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] 1. veerus osutatud vastava 
toote suhtes.  
3. Kui toote suhtes kohaldatakse alternatiivseid tootepõhiseid päritolureegleid, loetakse toode 
poole päritolustaatusele vastavaks, kui ta vastab ühele alternatiivsele reeglile.  
4. Kui toote suhtes kohaldatakse sellist tootepõhist päritolureeglit, mis sisaldab mitut nõuet, 
loetakse toode poole päritolustaatusele vastavaks üksnes siis, kui ta vastab kõigile neile nõuetele.  
5. Käesolevas lisas ja lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „jaotis“ – harmoneeritud süsteemi jaotis;  
(b) „grupp“ – harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri kaks esimest kohta;  
(c) „rubriik“ – harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri neli esimest kohta; ning  
(d) „alamrubriik“ – harmoneeritud süsteemi klassifitseerimisnumbri kuus esimest kohta.  
2. Tootep õhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi lühendeid:  
„CC“ – valmistamine mis tahes gruppi kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote gruppi 
kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel kasutatav päritolustaatuseta materjal tuleb 
 
424 
 klassifitseerida muusse kui toote gruppi (harmoneeritud süsteemi kahekohaline tase) (st grupi 
muutus);  
„CTH“ – valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote rubriiki 
kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel ka sutatav päritolustaatuseta materjal tuleb 
klassifitseerida muusse rubriiki kui toote rubriiki (harmoneeritud süsteemi neljakohaline tase) (st 
rubriigi muutus);  
„CTSH“ – valmistamine mis tahes alamrubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist, v.a toote  
alamrubriiki kuuluv materjal; see tähendab, et toote valmistamisel kasutatav päritolustaatuseta 
materjal tuleb klassifitseerida muusse kui toote alamrubriiki (harmoneeritud süsteemi kuuekohaline 
tase) (st alamrubriigi muutus).  
Märkus 3  
Tootepõhiste pärito lureeglite kohaldamine  
1. Käesoleva lepingu artikli ORIG.3 [Üldnõuded] lõiget 2, milles käsitletakse tooteid, millele on 
antud päritolustaatus, kui neid kasutatakse materjalina teiste toodete valmistamisel, kohaldatakse 
olenemata asjaolust, kas päritolustaatu s on antud samas tootmispaigas, kus neid tooteid 
kasutatakse, või mitte.  
2. Kui tootepõhises päritolureeglis on konkreetselt sätestatud, et teatavat päritolustaatuseta 
materjali ei tohi kasutada või et teatava päritolustaatuseta materjali väärtus või mass ei tohi ületada 
teatavat piirmäära, ei kehti need tingimused selliste päritolustaatuseta materjalide suhtes, mis on 
klassifitseeritud mujale harmoneeritud süsteemis.  
3. Näide 1. Kui reegel buldooserite kohta (HSi alamrubriik 8429.11) nõuab:  „CTH, v.a rubriiki 
84.31 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest osad, mida kasutatakse üksnes rubriikide 8425 –
8430 masinates“ , ei ole mujal kui rubriikides 84.29 ja 84.31 klassifitseeritud päritolustaatuseta 
materjalide (näiteks kruvid (HSi rubriik 73.18), isoleeritud tr aat ja elektrijuhtmed (HSi rubriik 85.44) 
ja mitmesugused elektrimasinad ja -seadmed (HSi grupp 85)  kasutamine piiratud.  
Näide 2. Kui rubriigi 35.05 reegel (dekstriinid jm modifitseeritud tärklised; tärkliste alusel valmistatud 
liimid jne) nõuab „CTH, v.a  päritolustaatuseta rubriigist 11.08“, ei ole mujal kui rubriigis 11.08 
(tärklis; inuliin) klassifitseeritud päritolustaatuseta materjalide, näiteks gruppi 10 (teravili) kuuluvate 
materjalide kasutamine piiratud.  
4. Kui tootepõhise päritolureegliga on ette nä htud, et toode peab olema valmistatud teatavast 
materjalist, ei takista see kasutamast muid materjale, mis oma iseloomulike omaduste tõttu ei saa 
reeglile vastata.  
Märkus 4  
Päritolustaatuseta materjalide maksimaalse väärtuse arvutamine  
Tootepõhistes pärit olureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tolliväärtus” – 1994. aasta üldise tolli - ja kaubanduskokkuleppe (GATT) VII artikli rakendamise 
lepingu kohaselt määratud tolliväärtus;  
(b) „EXW“ või „tehasehind“ – 
 
425 
 (i) toote hind, mida makstakse tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, 
tingimusel et hind sisaldab kõigi kasutatud materjalide väärtust ja kõiki toote 
valmistamisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik riiklikud maksud, mis 
makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta sa adud toote ekspordil; või  
(ii) kui hinda ei maksta või kui tegelik hind ei kajasta kõiki tegelikult toote valmistamisega 
seotud kulusid, kõigi kasutatud materjalide väärtus ja kõik muud kulud, mida eksportiv 
pool on toote tootmisel teinud:  
(A) sealhulgas müügi -, üld- ja halduskulud ning kasum, mida võib õigustatult 
tootega seostada; ning  
(B) välja arvatud veo -, kindlustus - ja kõik muud toote vedamisega seotud kulud 
ja eksportiva poole riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib 
tagasi maksta saadud toote eks portimisel.  
(iii) Punkti i kohaldamisel, kui viimane toodang on tootjalt tellitud allhanke korras, 
tähendab punktis i osutatud mõiste „tootja“ alltöövõtja palganud isikut.  
(c) „MaxNOM“ – päritolustaatuseta materjalide maksimaalne väärtus, mis on väljendatud 
protsend imäärana ja mis arvutatakse vastavalt järgmisele valemile:  
        VNM  
MaxNOM (%) =   × 100  
        EXW   
 
(d) „VNM“ – toote valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus, mis on nende 
tolliväärtus impordi ajal, sealhulgas veo -, kindlustus - (kui see on asjakohane), pakendamis - ja 
kõik muud kulud, mis on seotud materjalide transportimisega selle lepinguosalise 
impordisadamasse, kus toote tootja asub; kui päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ole 
teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, s iis kasutatakse esimest tuvastatavat hinda, mida 
makstakse päritolustaatuseta materjalide eest liidus või Ühendkuningriigis. Toote 
valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtust võib arvutada kaalutud 
keskmise väärtuse valemi järgi või muu  poolte poolt üldtunnustatud 
raamatupidamispõhimõtetes kasutatava inventari hindamise meetodi järgi.  
Märkus 5  
Lisa ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] V –VII jaos osutatud protsesside mõisted  
Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „biotehnoloogiline protsess“ – 
(i) mikroorganismide (bakterid, viirused (sh faagid) jms) või inimeste, loomade või 
taimerakkude bioloogiline või biotehnoloogiline kasvatamine (sh rakukultuurid), 
hübridiseerimine  või geneetiline muundamine ning  
 
426 
 (ii) rakuliste või ra kkudevaheliste struktuuride (nt isoleeritud geenid, geenifragmendid ja 
plasmiidid) tootmine, isoleerimine või puhastamine; fermenteerimine;  
(b) „osakeste suuruse muutmine“ – toote osakeste suuruse tahtlik ja kontrollitud muutmine muul 
viisil kui üksnes purusta mise või pressimise teel, mille tulemusel saadakse toode, millel on 
kindlaksmääratud suurusega osakesed, osakeste kindlaksmääratud suurusjaotus või 
kindlaksmääratud pind, mis on saadava toote seisukohalt olulised ning mille füüsikalised ja 
keemilised omadu sed erinevad sisendmaterjalide omadest;  
(c) „keemiline reaktsioon“ – protsess, sealhulgas biokeemiline töötlus, mille tulemusel tekib 
molekulisiseste sidemete katkemise ja uute molekulisiseste sidemete moodustumise või 
molekulis sisalduvate aatomite paigutuse  muutumise teel uue struktuuriga molekul, välja 
arvatud järgmistel juhtudel, mida ei loeta käesoleva mõiste tähenduses keemiliseks 
reaktsiooniks:  
(i) lahustamine  vees või muudes lahustites;  
(ii) lahustite, sealhulgas vee eemaldamine või  
(iii) kristallisatsioonivee lisami ne või eemaldamine;  
(d) „destilleerimine“ – 
(i) atmosfäärirõhul destilleerimine: eraldamisprotsess, mille käigus naftaõlid 
muundatakse destillatsioonitornis vastavalt keemispunktile osakesteks ja auruks ning 
kondenseeritakse seejärel erinevateks veeldatud fraktsio onideks; nafta 
destilleerimisel saadud tooted võivad hõlmata veeldatud naftagaasi, toorbensiini, 
bensiini, petrooli, diislit või kütteõli, kergeid gaasiõlisid ja määrdeõli; ning  
(ii) vaakumdestilleerimine: destilleerimine atmosfäärirõhust madalamal rõhul, mis e i ole 
siiski nii madal, et seda saaks liigitada molekulaarseks destilleerimiseks; 
vaakumdestilleerimist kasutatakse selliste kõrge keemistemperatuuriga ja 
soojustundlike materjalide destilleerimiseks nagu rasked destillaadid naftaõlides, et 
toota kergeid k uni raskeid vaakumgaasiõlisid või vaakumjääke;  
(e) „isomeeride eraldamine“ – isomeeride isoleerimine või eraldamine isomeeride segust;  
(f) „segamine ja tihendamine“ – üksnes eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele vastav 
materjalide sihilik ja proportsionaalselt ko ntrollitud segamine või tihendamine, k.a 
pihustamine (v.a lahjendite lisamine), mille tulemusel saadakse toode, mille füüsikalised ja 
keemilised omadused vastavad selle toote otstarbele ja kasutusvaldkondadele ning erinevad 
sisendmaterjalide omadustest;  
(g) „standardmaterjalide tootmine“ (sh standardlahused) – selliste preparaatide tootmine, mis 
sobivad analüüside tegemiseks, kalibreerimiseks või etalonina kasutamiseks ning millel on 
tootja poolt sertifitseeritud täpne puhtusaste või seguvahekord; ning  
(h) „puhasta mine“ – protsess, mille tulemusena kõrvaldatakse vähemalt 80  % olemasolevatest 
lisanditest või vähendatakse või eemaldatakse lisandid, mille tulemusena saadakse ühele või 
mitmele järgmisele kasutusvaldkonnale vastav kaup:  
 
427 
 (i) farmaatsias , meditsiinis, kosmeeti kas, veterinaarias või toiduainetes kasutatavad 
ained;  
(ii) analüüside tegemisel, diagnostikas või laboris kasutatavad kemikaalid ja reaktiivid;  
(iii) mikroelektroonikas kasutatavad elemendid ja komponendid;  
(iv) optikas spetsiaalse kasutusega kaubad;  
(v) biotehnikas kasutata vad kaubad, näiteks rakukülvid, geenitehnoloogia või 
katalüsaator;  
(vi) eraldamisprotsessis kasutatavad kandjad; või  
(vii) radioaktiivsuse kasutamine.  
Märkus 6  
Lisa ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] XI jaos kasutatud 
määratluste mõisted  
Tootepõhistes päritolureeglites kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „keemilised staapelkiud“ – rubriikidesse 55.01 –55.07 kuuluvad süntees - või 
tehisfilamentköisikud, -staapelkiud või nende jäätmed;  
(b) „looduslikud kiud“ – muud kiud kui sünteetilised või tehiskiud; mõiste hõlmab vaid 
ketruseelses etapis olevaid kiude, sealhulgas jäätmeid, ning kui ei ole määratud teisiti, hõlmab 
mõiste ka kraasitud, kammitud või muul viisil töödeldud, kuid ketramata kiude; „looduslikud 
kiud“ hõlmavad rubriiki 05.11 kuuluvat hobusejõhvi, rubriikide sse 50.02 ja 50.03 kuuluvat siidi, 
rubriikidesse 51.01 –51.05 kuuluvaid villakiudusid, loomavilla ja -karva, rubriikidesse 52.01 –
52.03 kuuluvaid puuvillakiudusid ning rubriikidesse 53.01 –53.05 kuuluvaid muid taimseid 
kiudusid;  
(c) „trükkimine“ – tehnika, millega  tekstiili alusmaterjalile antakse püsiva loomuga objektiivselt 
hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, kasutades siidi -, rull -, digitaal - 
või ülekandetrüki tehnikaid; ning  
(d) „trükkimine (iseseisva operatsioonina)“ – tehnika, millega te kstiili alusmaterjalile antakse 
püsiva loomuga objektiivselt hinnatav funktsioon, nagu värv, kujundus või tehniline omadus, 
kasutades siidi -, rull -, digitaal - või ülekandetrüki tehnikaid, kombineeritult vähemalt kahe 
ettevalmistus - või viimistlustoiminguga  (nt pesemine, pleegitamine, merseriseerimine, 
termofikseerimine, karvastamine, kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, 
püsiviimistlemine, dekateerimine, immutamine, nõelumine ja nopete eemaldamine, 
kõrvetamine, tsentrifuugimine, pingutamine raam il, freesimine, aurutamine ja kahandamine 
ning märg -dekateerimine), tingimusel et kõigi kasutatud päritolustaatuseta materjalide 
väärtus ei ületa 50 % toote tehasehinnast.  
Märkus 7  
Lubatud kõrvalekalded, mida kohaldatakse kaht või enamat 
põhitekstiilmaterj ali sisaldavatele toodetele  
 
428 
 1. Käesoleva märkuse tähenduses on põhitekstiilmaterjalid järgmised:  
(a) siid;  
(b) vill;  
(c) loomakarvad;  
(d) loomavill;  
(e) hobusejõhv;  
(f) puuvill;  
(g) paberi valmistamiseks kasutatavad materjalid ja paber;  
(h) lina;  
(i) kanep;  
(j) džuut ja muud niinekiud;  
(k) sisal ja muud perekonna Agave taimede tekstiilkiud;  
(l) kookoskiud, manilla, ramjee ja muud taimsed tekstiilkiud;  
(m) sünteesfilamentkiud;  
(n) tehisfilamentkiud;  
(o) elektrit juhtivad filamentkiud; uth  
(p) polüpropüleenstaapelkiud;  
(q) polüestrist valmistatud sünteesstaapelkiud,  
(r) polüamiidstaapelkiud;  
(s) polüakrüülnitriilist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
(t) polüimiidstaapelkiud;  
(u) polütetrafluoroetüleenist valmistatud sünteesstaapelkiud;  
(v) polü(fenüleensulfiidist) valmistatud sünteesstaapelk iud;  
(w) polü(vinüülkloriidist) valmistatud sünteesstaapelkiud;  
(x) muud sünteesstaapelkiud;  
(y) viskoosist valmistatud tehisstaapelkiud;  
(z) muud tehisstaapelkiud;  
 
429 
 (aa) mähitud või mähkimata lõng, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist;  
(bb) mähitud või mähkim ata lõng, mis koosneb elastsete polüestriosadega polüuretaanist;  
(cc) rubriiki 56.05 kuuluvad tooted (metalliseeritud lõng), mis sisaldavad kahe kile vahele 
läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni 5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga 
kaetud  või katmata alumiiniumfoolium - või kilesüdamikust;  
(dd) muud rubriiki 56.05 kuuluvad tooted;  
(ee) klaaskiud; ning  
(ff) metallkiud.  
2. Kui lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] viidatakse käesolevale märkusele, ei 
kohaldata kõnealuse lisa 2. veerus sätestatud nõud eid lubatud kõrvalekaldena päritolustaatuseta 
põhitekstiilmaterjalide suhtes, mida on toote valmistamisel kasutatud, tingimusel et  
(a) toode sisaldab kaht või enamat põhitekstiilmaterjali ning  
(b) päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide mass kokku ei ületa 10 %  kõigi kasutatud 
põhitekstiilmaterjalide massist.  
Näide. Rubriigi 51.12 villast riiet, mis sisaldab rubriigi 51.07 villast lõnga, rubriigi 55.09 
sünteesstaapelkiududest lõnga ning muid materjale kui põhitekstiilmaterjale, 
päritolustaatuseta villast lõnga, mis ei vasta lisas ORIG -2 [Tootepõhised 
päritolureeglid] sätestatud nõudele, või päritolustaatuseta sünteetilist lõnga, mis ei 
vasta lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõudele, või nende segu 
võib kasutada tingimusel, et kasutatud lõnga de kogumass ei ületa 10 % kõigi 
kasutatud põhitekstiilmaterjalide massist.  
3. Olenemata märkuse 7 punkti 2 alapunktist b on toodete puhul, mis sisaldavad mähitud või 
mähkimata lõnga, mis koosneb elastsete polüeetriosadega polüuretaanist, maksimaalne lubatud 
kõrvalekalle 20  %. Muude päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide sisalduse protsent ei tohi siiski 
ületada 10 %.  
4. Olenemata märkuse 7 punkti 2 alapunktist b on toodete puhul, mis sisaldavad kahe kile 
vahele läbipaistva või värvilise liimiga liimitud kuni  5 mm laiust riba, mis koosneb alumiiniumpulbriga 
kaetud või katmata alumiiniumfoolium - või kilesüdamikust, maksimaalne lubatud kõrvalekalle 30  %. 
Muude päritolustaatuseta põhitekstiilmaterjalide sisalduse protsent ei tohi siiski ületada 10 %.  
Märkus 8  
Muu d teatavate tekstiiltoodete suhtes kohaldatavad lubatud 
kõrvalekalded  
1. Kui lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] viidatakse käesolevale märkusele, võib 
kasutada päritolustaatuseta tekstiilmaterjale (välja arvatud vooder ja vaheriie), mis ei vasta 
asjaomase lisa 2. veeru nõuetele tekstiilist valmistoodete kohta, tingimusel et need materjalid on 
klassifitseeritud mõnda teise rubriiki kui kõnealune toode ning nende väärtus ei ületa 8 % toote 
tehasehinnast.   
 
430 
 2. Päritolustaatuseta materjale, mida ei klassifits eerita gruppidesse 50 –63, võib piiranguta 
kasutada gruppidesse 50 –63 kuuluvate tekstiiltoodete valmistamiseks, olenemata sellest, kas need 
materjalid sisaldavad tekstiili või mitte.  
Näide. Kui lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõue näe b ette, et 
konkreetse tekstiilmaterjalist kaubaartikli, näiteks pükste valmistamiseks tuleb 
kasutada lõnga, ei takista see päritolustaatuseta metallist kaubaartiklite, näiteks 
nööpide kasutamist, kuigi metallist artikleid ei klassifitseerita gruppidesse 50 –63. 
Samadel põhjustel ei takista see päritolustaatuseta tõmblukkude kasutamist, isegi kui 
tõmblukud sisaldavad tavaliselt tekstiili.  
3. Kui lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] sätestatud nõue seisneb päritolustaatuseta 
materjalide maksimaalses väärtu ses, tuleb päritolustaatuseta materjalide väärtuse arvutamisel võtta 
arvesse nende päritolustaatuseta materjalide väärtust, mis ei ole klassifitseeritud gruppidesse 50 –
63. 
Märkus 9  
Põllumajandustooted  
Harmoneeritud süsteemi II jao ja rubriigi 24.01 alla kl assifitseeritud põllumajandustooteid, mis on 
kasvatatud või koristatud poole territooriumil, käsitatakse selle poole territooriumilt pärinevana isegi 
siis, kui need on kasvatatud kolmandast riigist imporditud seemnetest, sibulatest, pookealustest, 
pistikut est, pookeokstest, võsudest, pungadest või muudest elusatest taimeosadest.  
  
 
431 
 LISA ORIG -2. TOOTEPÕHISED PÄRITOLUREEGLID  
1. veerg  
Harmoneeritud süsteemi 
klassifikatsioon (HS 2017) 
koos konkreets e 
kirjeldusega  2. veerg  
Tootepõhine päritolureegel   
I JAOTIS  ELUSLOOMAD; LOOMSED TOOTED  
Grupp  1 Elusloomad  
01.01 –01.06  Kõik gruppi 1 kuuluvad loomad on täielikult saadud.  
Grupp  2 Liha ja söödav rups  
02.01 –02.10  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 1 ja 2 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud.  
Grupp  3 Kalad ja vähid, limused ja muud veeselgrootud  
03.01 –03.08  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud.  
Grupp  4 Piim ja piimatooted; linnumunad; naturaalne mesi; mujal nimetamata 
loomse päritoluga toiduained  
04.01 –04.10  Valmistamine, mille puhul:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvat e päritolustaatuseta materjalide 
kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
Grupp  5 Mujal nimetamata loomsed tooted  
05.01 –05.11  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
II JAOTIS  TAIMSED TOOTED  
Grupp  6 Eluspuud ja muud taimed; taimesibulad, -juured jms; lõikelilled ja 
dekoratiivne taimmaterjal  
06.01 –06.04  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 6 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud.  
Grupp  7 Köögivili ning söödavad juured ja mugulad  
07.01 –07.14  Valmistam ine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid 
 
432 
 on täielikult saadud.  
Grupp  8 Söödavad puuviljad, marjad ja pähklid; tsitrusviljade ja melonite koor  
08.01 –08.14  Valmistamine, mille puhul:  
- kõik kasutatavad gruppi 8 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide 
kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
Grupp  9 Kohv, tee, mate ja vürtsid  
09.01 –09.10  Valmistam ine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
Grupp  10 Teravili  
10.01 –10.08  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 10 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud.  
Grupp  11 Jahvatustööstuse tooted; linnased; tärklis; inuliin; nisugluteen  
11.01 –11.09  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 10 ja 11, 
rubriikidesse 07.01, 07.14, 23.02 ja 23.03 või alamrubriiki 0710.10 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud.  
Grupp  12 Õliseemned ja õliviljad; mitmesugused terad, seemned ja viljad; 
tööstuses kasutatavad taimed ja ravimtaimed; õled ja sööt  
12.01 –12.14  CTH 
Grupp  13 Šellak; kummivaigud, vaigud ja muud taimemahlad ja -ekstraktid  
13.01 –13.02  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest , milles rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
Grupp  14 Taimne punumismaterjal; mujal nimetamata taimsed tooted  
14.01 –14.04  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta  materjalist.  
III JAOTIS  LOOMSED JA TAIMSED RASVAD JA ÕLID NING NENDE 
LÕHUSTAMISSAADUSED; TÖÖDELDUD TOIDURASVAD; LOOMSED JA 
TAIMSED VAHAD  
Grupp  15 Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid ning nende lõhustamissaadused; 
töödeldud toidurasvad; loomsed ja taimsed vahad  
15.01 –15.04  CTH 
 
433 
 15.05 –15.06  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
15.07 –15.08  CTSH  
15.09 –15.10  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad taimsed materjalid on 
täielikult saadud.  
15.11 –15.15  CTSH  
15.16 –15.17  CTH 
15.18 –15.19  CTSH  
15.20  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
15.21 –15.22  CTSH  
IV JAOTIS  VALMISTOIDUKAUBAD; JOOGID, ALKOHOL JA ÄÄDIKAS; TUBAKAS JA 
TÖÖSTUSLIKUD TUBAKAASENDAJAD  
Grupp  16 Tooted lihast, kalast, vähk idest, limustest või muudest veeselgrootutest  
1601.00 –1604.18  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppidesse 1, 2, 3 ja 16 
kuuluvad materjalid on täielikult saadud88. 
1604.19  CC 
1604.20   
- surimitooted:  CC 
- muud:  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 ja 16 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud89. 
1604.31 –1605.69  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 3 ja 16 kuuluvad 
materjalid on täielikult saadud.  
Grupp  17 Suhkur ja suhkrukondiitritooted  
                                                            
88 Alamrubriiki 1604.14 klassifitseeritud kalatooted või -konservid tuunidest, vööttuunidest ja pelamiididest 
(Sarda  spp.), tervena või tükkidena (v.a hakklihana), võidakse aastakvootide ulatuses klassifitseerida 
päritolustaatusega toodetena vastavalt alternatiivsetele tootepõhistele päritolureeglitele, mis on esitatud lisas 
ORIG -2A [Päritolukvoodi ja alternatiivid lisa s ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] esitatud tootepõhiste 
päritolureeglite juurde].  
89 Alamrubriiki 1604.20 klassifitseeritud kalatooted ja -konservid tuunidest, vööttuunidest ja muudest 
perekonna Euthynnus  kaladest (v.a tervena või tükkidena) võidakse aastakvootide ulatuses klassifitseerida 
päritolustaatusega toodetena vastavalt alternatiivsetele tootepõhistele päritolureeglitele, mis on esitatud lisas 
ORIG -2A [Päritolukvoodi ja alternatiivid lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] esitatud tootepõh iste 
päritolureeglite juurde].  
 
434 
 17.01  CTH 
17.02  CTH,  tingimusel et kasutatavate rubriikidesse 11.01 –11.08 ning 17.01 ja 
17.03 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 20  % 
toote massist.  
17.03  CTH 
17.04   
- valge šokolaad:  CTH, tingimusel et:  
a) kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
b) i) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist või  
ii) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide väärtus ei ületa 30  % toote tehasehinnast.  
- muud:  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist.  
Grupp  18 Kakao ja kakaotooted  
18.01 –18.05  CTH 
1806.10  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist.  
1806.20 –1806.90  CTH, tingimusel et:  
a) kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
 
b) i) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist või  
ii) kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
 
435 
 materjalide väärtus ei ületa 30  % toote tehasehinnast.  
Grupp  19 Tooted teraviljast, jahust, tärklisest või p iimast; valikpagaritooted  
19.01 –19.05  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud  
- kasutatavate gruppidesse 2, 3 ja 16 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist ; 
- kasutatavate rubriikidesse 10.06 ja 11.08 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist.  
Grupp 20 Tooted köögi - ja puuviljadest, marjadest, pähklitest või muudest 
taimeosadest  
20.01  CTH 
20.02 –20.03  Valmistamine, mille puhul kõik kasutatavad gruppi 7 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud.  
20.04 –20.09  CTH, tingimusel et kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 40  % toote massist.  
Grupp  21 Mitmesugused toiduvalmistised  
21.01 –21.02  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
2103.10  
2103.20  
2103.90  CTH; päritolustaatus eta sinepipulbrit või valmissinepit võib siiski 
kasutada.  
2103.30  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
21.04 –21.06  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
 
436 
 - kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
Grupp  22 Joogid, alkohol ja äädikas  
22.01 –22.06  CTH, v.a rubriikidesse 22.07 ja 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, tingimusel et:  
- kõik alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61, 2009.69 kuuluvad materjalid 
on täielikult saadud;  
- kõik kasutatavad gruppi 4 kuuluvad materjalid on täielikult saadud või 
toodetud ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 ku uluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
22.07  CTH, v.a rubriiki 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest, 
tingimusel et kõik gruppi 10 ja alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61 ja 
2009.69 kuuluvad kasutatavad mat erjalid on täielikult saadud.  
22.08 –22.09  CTH, v.a rubriikidesse 22.07 ja 22.08 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, tingimusel et kõik alamrubriikidesse 0806.10, 2009.61 ja 
2009.69 kuuluvad kasutatavad materjalid on täielikult saadud.  
Grupp  23 Toiduainetööstuse jäägid ja jäätmed; tööstuslikult toodetud 
loomasöödad  
23.01  CTH 
2302.10 –2303.10  CTH, tingimusel et kasutatavate gruppi 10 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20 % toote massist.  
2303.20 –2308.00  CTH 
23.09  CTH, tingimusel et:  
- kõik kasutatavad gruppide 2 ja 4 materjalid on täielikult saadud või 
toodetud;  
- kasutatavate rubriikidesse 10.01 –10.04, 10.07 ja 10.08, gruppi 11 ning 
rubriikidesse 23.02 ja 23.03 kuuluvate päritolustaatuseta materjalide 
kogumass ei ületa  20 % toote massist ning  
- kasutatavate rubriikidesse 17.01 ja 17.02 kuuluvate päritolustaatuseta 
materjalide kogumass ei ületa 20  % toote massist.  
Grupp  24 Tubakas ja tööstuslikud tubakaasendajad  
24.01  Valmistamine, mille puhul kõik rubriiki 24.01 kuuluvad materjalid on 
täielikult saadud või toodetud.  
 
437 
 2402.10  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, tingimusel et kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumass ei ületa 30  % kasutata vate grupi 
24 materjalide massist.  
2402.20  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, v.a toote rubriiki kuuluv materjal ja alamrubriigi 2403.19 
suitsetamistubakas, ning mille puhul kõikide kasutatavate rubriiki 24.01 
kuuluvate materjalide massist vähemalt 10  % on täielikult saadud või 
toodetud.  
2402.90  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, tingimusel et kasutatavate rubriiki 24.01 kuuluvate 
päritolustaatuseta materjalide kogumas s ei ületa 30  % kasutatavate grupi 
24 materjalide massist.  
24.03  CTH, mille puhul vähemalt 10  % kõigi kasutatavate rubriiki 24.01 
kuuluvate materjalide massist on täielikult saadud või toodetud.  
V JAOTIS  MINERAALSED TOOTED  
Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete 
töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG -1 märkuses 5.  
Grupp  25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement  
25.01 –25.30  CTH 
või 
MaxNOM 70  % (EXW).  
Grupp  26 Maagid, räbu ja tuhk  
26.01 –26.21  CTH 
Grupp  27 Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; 
bituumenained; mineraalvahad  
27.01 –27.09  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
27.10  CTH, v.a alamrubriiki 3824.99 või 3826.00 kuuluv päritolustaatuseta 
biodiisel;  
või 
on läbinud destilleerimise või keemilise reaktsiooni, tingimusel et rubriiki 
27.10 ja alamrubriikidesse 3824.99 ja 3826.00 kuuluv kasutatav biodiisel 
(sh vesinikuga töödeldud taimeõli) on saadud esterdamise, 
ümberes terdamise või vesinikuga töötlemise teel.  
 
438 
 27.11 –27.15  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
VI JAOTIS  KEEMIATÖÖSTUSE JA SELLEGA SEOTUD TÖÖSTUSHARUDE TOOTED  
Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete 
töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG -1 märkuses 5.  
Grupp  28  Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide, 
radioaktiivsete elementide ja isotoopide orgaanilised ja anorgaanilised 
ühendid  
28.01 –28.53  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  29  Orgaanilised kemikaalid  
2901.10 –2905.42  CTSH;  
on läbinud keemilise  reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
2905.43 –2905.44  CTH, v.a rubriiki 17.02 ja alamrubriiki 3824.60 kuuluvatest 
päritolustaatuseta materjalidest.  
2905.45  CTSH, samas tootega samasse alamrubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta 
materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20  % toote 
tehasehinnast;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
2905.49 –2942  CTSH;  
on läbinud keemil ise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
 
439 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  30  Farmaatsiatooted  
30.01 –30.06  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  31  Väetised  
31.01 –31.04  CTH, samas tootega samasse rubriiki  kuuluvaid päritolustaatuseta 
materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20  % toote 
tehasehinnast;  
või 
MaxNOM 40  % (EXW).  
31.05   
- naatriumnitraat  
- kaltsiumtsüaanamiid  
- kaaliumsulfaat  
- 
magneesiumkaaliumsulfaat  CTH, samas tootega samasse rubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta 
materjale võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20  % toote 
tehasehinnast;  
või 
MaxNOM 40  % (EXW).  
- muud  
 CTH, samas tootega samasse rubriiki kuuluvaid päritolustaatuseta 
materjale v õib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20 % toote 
tehasehinnast ja mille puhul kasutatavate päritolustaatuseta materjalide 
koguväärtus ei ületa 50  % toote tehasehinnast;  
või 
MaxNOM 40  % (EXW).  
Grupp  32  Park - ja värvaineekstraktid; tanniinid ja nend e derivaadid; värvained ja 
pigmendid; värvid ja lakid; kitt ja muud mastiksid; tint  
32.01 –32.15  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
 
440 
 eraldamise või biotehnilise  protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  33 Eeterlikud õlid ja resinoidid; parfümeeria - ja kosmeetikatooted ning 
hügieenivahendid  
33.01  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
3302.10  CTH, samas alamrubriiki 3302.10 kuuluvaid päritolustaatuse ta materjale 
võib kasutada, kui nende koguväärtus ei ületa 20  % toote tehasehinnast.  
3302.90  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
33.03  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta  materjalist.  
33.04 –33.07  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  34 Seep, orgaanilised pindaktiivsed ained, pesemisvahendid, määrdeained, 
tehisvahad, vahavalmistised, poleerimis - ja puhastusvahendid, küünlad 
jms tooted; voolimispastad, stomatoloogiline vaha ja hambaravis 
kasutatavad kipsisegud  
34.01 –34.07  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsi ooni, puhastamise, segamise, 
 
441 
 standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  35  Valkained; modifitseeritud tärklis; liimid; ensüümid  
35.01 –35.04  CTH, v.a gruppi 4 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.  
35.05  CTH, v.a rubriiki 11.08 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.  
35.06 –35.07  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise,  isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  36  Lõhkeained; pürotehnilised tooted; tuletikud; pürofoorsed sulamid; 
teatavad kergsüttivad valmistised  
36.01 –36.06  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, se gamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  37  Foto - ja kinokaubad  
37.01 –37.07  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  38  Mitmesugused keemiatooted  
38.01 –38.08  CTSH;  
 
442 
 on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
3809.10  CTH, v.a rubriikidesse 11.08 ja 35.05 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
3809.91 –3822.00  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
38.23  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
3824.10 –3824.50  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
3824.60  CTH, v.a alamrubriikidesse 2905.43 ja 2905.44 kuuluvatest 
päritolustaatuseta materjalidest.  
3824.71 –3825.90  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
38.26  valmistamine, mille käigus biodiisel on saadud ümberesterdami se, 
esterdamise või vesinikuga töötlemise teel.  
VII JAOTIS  PLASTID JA PLASTTOOTED; KAUTŠUK JA KUMMITOOTED  
Jaotise märkus. Käesolevas jaotises esinevate horisontaalsete 
 
443 
 töötlusreeglite määratlused on esitatud lisa ORIG -1 märkuses 5.  
Grupp  39  Plastid ja plasttooted  
39.01 –39.15  CTSH;  
on läbinud keemilise reaktsiooni, puhastamise, segamise, 
standardmaterjalide tootmise, osakeste suuruse muutmise, isomeeride 
eraldamise või biotehnilise protsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.16 –39.19  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EX W). 
39.20  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.21 –39.22  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
3923.10 –3923.50  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
3923.90 –3925.90  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
39.26  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  40 Kautšuk ja kummitooted  
 
444 
 40.01 –40.11  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
4012.11 –4012.19  
 CTSH  
või 
kasutatud rehvide protekteerimine.  
4012.20 –4017.00  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
VIII JAOTIS  TOORNAHAD, NAHK, KARUSNAHK JA TOOTED NENDEST; 
SADULSEPATOOTED JA RAKMED; REISITARBED, KÄEKOTID JMS TOOTED; 
TOOTED LOOMASOOLTEST (V.A JÄMESIIDIST)  
Grupp  41 Toornahad (v.a karusnahad) ja nahk  
41.01 –4104.19  CTH 
4104.41 –4104.49  CTH v.a alamrubriikidesse 4104.41 –4104.49 kuuluvatest 
päritolustaatuseta materjalidest.  
4105.10  CTH 
4105.30  CTSH  
4106.21  CTH 
4106.22  CTSH  
4106.31  CTH 
4106.32 –4106.40  CTSH  
4106.91  CTH 
4106.92  CTSH  
41.07 –41.13  CTH, v.a alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 
ja 4106.92 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest. 
Alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32 või 
4106.92 kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib siiski kas utada, kui 
need läbivad järelparkimise.  
 
445 
 4114.10  CTH 
4114.20  CTH, v.a alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 
4106.92 ja 4107 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest. 
Alamrubriikidesse 4104.41, 4104.49, 4105.30, 4106.22, 4106.32, 4106.92 
ja rubriiki 41.07 kuuluvaid päritolustaatuseta materjale võib siiski 
kasutada, kui need läbivad järelparkimise.  
41.15  CTH 
Grupp  42 Nahktooted; sadulsepatooted ja rakmed; reisitarbed, käekotid jms 
tooted; tooted loomasooltest (v.a jämesii dist)  
42.01 –42.06  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  43 Karusnahk ja tehiskarusnahk; nendest valmistatud tooted  
4301.10 –4302.20  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
4302.30  CTSH  
43.03 –43.04  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
IX JAOTIS  PUIT JA PUITTOOTED; PUUSÜSI; KORK JA KORGIST TOOTED; ÕLGEDEST, 
ESPARTOST JA MUUDEST PUNUMISMATERJALIDEST TOOTED; KORV - JA 
VITSPUNUTISED  
Grupp  44 Puit ja puittooted; puusüsi  
44.01 –44.21  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  45 Kork ja korgist tooted  
45.01 –45.04  CTH 
 
446 
 või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  46 Õlgedest, espartost ja muudest punumismaterjalidest tooted; korv - ja 
vitspunutised  
46.01 –46.02  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
X JAOTIS  KIUMASS PUIDUST VM KIULISEST TSELLULOOSMATERJALIST; RINGLUSSE 
VÕETUD PABERI - VÕI PAPIJÄÄTMED JA -JÄÄGID; PABER JA  PAPP NING 
TOOTED NENDEST  
Grupp  47 Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud 
paberi - või papijäätmed ja jäägid  
47.01 –47.07  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  48 Paber ja papp; paberimassist, paberist või papist tooted  
48.01 –48.23  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  49 Raamatud, ajalehed, pildid jm  
trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ning plaanid ja joonised  
49.01 –49.11  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
XI JAOTIS  TEKSTIIL JA TEKSTIILTOOTED  
Jaotise märkus. Käesolevas jao tises esinevad mõisted ja teatavatele 
tekstiilmaterjalist toodetele kohaldatavad kõrvalekalded on esitatud 
lisa ORIG -1 märkustes 6, 7 ja 8.  
Grupp  50 Siid 
 
447 
 50.01 –50.02  CTH 
 
50.03  
  
- kraasitud või kammitud:  siidijääkide kraasimine või kammimine  
 
- muud:  CTH 
 
50.04 –50.05  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
50.06  
  
- siidlõng ja siidijääkidest 
kedratud lõng:  
 Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos korrutamisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga  
- jämesiid:  
 CTH 
 
50.07  
 Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega  
kudumine koos värvimisega;  
 
448 
 lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine  koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  51 Lambavill ja muude loomade vill ning loomakarvad; hobusejõhvist lõng 
ja riie  
51.01 –51.05  CTH 
 
51.06 –51.10  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
51.11 –51.13  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
kudumine koos värvimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  52 Puuvill  
52.01 –52.03  CTH 
 
52.04 –52.07  
 Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
52.08 –52.12  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
 
449 
 keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;  
kudumine koos värvimis e, pealistamise või lamineerimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  53 Muud taimsed tekstiilkiud; paberlõng ja paberlõngast riie  
53.01 –53.05  CTH 
 
53.06 –53.08  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
53.09 –53.11  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  54 Keemilised filamentkiud; keemiliste tekstiilmaterjalide ribad jms vormid  
54.01 –54.06  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
 
450 
 54.07 –54.08  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketrami ne koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineerimisega;  
korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimis ega 
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  55 Keemilised staapelkiud  
55.01 –55.07  Keemiliste staapelkiudude ekstrusioon  
 
55.08 –55.11  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
55.12 –55.16  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
korrutamine või mis tahes mehaaniline toiming koos kudumisega;  
kudumine koos värvimise, pealist amise või lamineerimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  56 Vatt, vilt ja lausriie; erilõngad; nöörid, paelad, köied ja trossid ning 
tooted nendest  
56.01  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
 
451 
 flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;  
või 
pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos 
vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus - või viimistlustoi minguga (nt 
kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, 
püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast.  
56.02  
  
- nõeltöödeldud vilt:  Keemiliste kiudude ekstrusioon k oos kanga moodustumisega kasutada 
võib siiski:  
- rubriiki 54.02 kuuluvat päritolustaatuseta polüpropüleenfilamenti;  
- rubriiki 55.03 või 55.06 kuuluvaid päritolustaatuseta 
polüpropüleenkiude või või  
- rubriiki 55.01 kuuluvat päritolustaatuseta polüpropüleenköisikut,  
milles iga filamendi või kiu joontihedus on alla 9 detsiteksi, kui nende 
koguväärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast;  
või 
looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine.  
- muud:  Keemiliste kiudude ekstrusioon koo s kanga moodustumisega  
või 
muu looduslikest kiududest vildi puhul ainult lausriide moodustumine.  
5603.11 –5603.14  Valmistamine  
- orienteeritud või orienteerimata filamentidest; või  
- looduslikest või keemilistest ainetest või polümeeridest;  
millele mõlema l juhul järgneb sidumine lausriideks.  
5603.91 –5603.94  Valmistamine  
- orienteeritud või orienteerimata staapelkiududest; või  
- looduslikust või keemilisest hakitud lõngast;  
millele mõlemal juhul järgneb sidumine lausriideks.  
 
452 
 5604.10  Valmistamine tekstiiliga katmata kumminiidist või -paelast.  
 
5604.90  Looduslike kiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
 
56.05  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega  
või 
korrutamine koos mis tahes mehaanilise toiminguga.  
56.06  Keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega;  
korrutamine koos mähkimisega;  
looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine;  
või 
flokeerimine koos värvimisega.  
56.07 –56.09  Looduslike kiudude ketramine  
või 
keemiliste kiudude ekstrusioon koos ketramisega.  
Grupp  57 Vaibad jm tekstiilpõrandakatted  
Märkus grupi kohta. Selle grupi toodete aluskihina võib kasutada 
päritolustaatuseta džuu triiet.  
 
57.01 –57.05  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või 
taftingtöötlusega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;  
valmistamine kookos - või sisal - või džuut - või klassikalisest ringkedratud 
viskooslõngast;  
 
453 
 taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;  
keemilise filamentlõnga taftingtöötlus või kudumine koos pealistamise 
või lamineerimisega;  
flokeerimine koos värvimi se või trükkimisega;  
või 
keemiliste kiudude ekstrusioon koos lausriide valmistamistehnikatega, 
sealhulgas nõeltorkemeetodil.  
Grupp  58 Eririie; taftingriie; pits; seinavaibad; posamendid; tikandid  
58.01 –58.04  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketra mine koos kudumise või 
taftingtöötlusega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;  
kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega;  
taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;  
flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
58.05  CTH 
 
58.06 –58.09  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või 
taftingtöötlusega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;  
kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega;  
taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;  
flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
 
454 
 kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
58.10  Tikandid, mille puhul mis tahes rubriiki (v.a toote enda rubriik) kuuluvate 
kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50  % toote 
tehasehinnast.  
 
58.11  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumise või 
taftingtöötlusega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumise või taftingtöötlusega;  
kudumine koos värvimise või flokeerimise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega;  
taftingtöötlus koos värvimise või trükkimisega;  
flokeerimine koos värvimise või trükkimiseg a;  
lõnga värvimine koos kudumisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
Grupp  59 Impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud tekstiilriie; 
tekstiiltooted tööstuslikuks otstarbeks  
59.01  kudumine koos värvimise,  flokeerimise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega  
või 
flokeerimine koos värvimise või trükkimisega.  
59.02  
  
- 
tekstiilmaterjalisisaldusega 
kuni 90  % massist:  Kudumine.  
- muud:  Keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega.  
 
455 
   
59.03  Kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos impregneerimise, 
pealistamise, katmise, lamineerimise või metalliseerimisega;  
kudumine koos trükkimisega või  
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
59.04  Kalandreerimine koos värvimise, pealistamise, laminee rimise või 
metalliseerimisega. Aluskihina võib kasutada päritolustaatuseta džuutriiet  
või 
Kudumine koos värvimise, pealistamise, lamineerimise või 
metalliseerimisega. Aluskihina võib kasutada päritolustaatuseta 
džuutriiet.  
59.05  
  
- kummi, plasti vm 
ainetega impregneeritud, 
pealistatud, kaetud või 
lamineeritud materjalid:  
 Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos 
impregneerimise, pealistamise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega.  
- muud:  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos kudumisega;  
kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, 
pealistamise või lamineerimisega;  
kudumine koos trükkimisega  
või  
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
59.06  
  
- silmkoelised ja 
heegeldatud kangad:  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise 
või heegeldamisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või 
heegeldamisega;  
 
456 
 silmuskudumine või heegeldamine koos kummeerimisega või  
kummeerimine koos vähemalt kahe muu peamise ettevalmistava või 
viimistlustoiminguga (nagu nt kalandreerimine, kokkutõmbumis vastane 
töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et 
kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50  % toote 
tehasehinnast.  
- muud 
sünteesfilamentlõngast 
kangad 
tekstiilmaterjalisisaldusega 
üle 90  % massist:  
 Keemiliste  kiudude ekstrusioon koos kudumisega.  
- muud:  Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise või 
pealistamise või kummeerimisega;  
lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide 
valmistamisega  
või 
kummeerimine koos vähema lt kahe muu peamise ettevalmistava või 
viimistlustoiminguga (nagu nt kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane 
töötlemine, termofikseerimine, püsiviimistlemine), tingimusel et 
kasutatavate päritolustaatuseta materjalide väärtus ei ületa 50  % toote 
tehasehinnas t. 
59.07  Kudumine, silmuskudumine või lausriide valmistamine koos värvimise, 
pealistamise või lamineerimisega;  
flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;  
või 
trükkimine (iseseisva operatsioonina).  
59.08  
  
- impregneeritud 
hõõgsukad:  
 Valmistamine silmkoes ringkootud või ringis heegeldatud 
hõõgsukakangast.  
 
- muud:  CTH 
 
 
457 
 59.09 –59.11  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos kudumisega;  
keemiliste kiudude ekstrusioon koos kudumisega;  
kudumine koos värvimise, pealistamise või lamineer imisega  
või 
pealistamine, flokeerimine, lamineerimine või metalliseerimine koos 
vähemalt kahe muu peamise ettevalmistus - või viimistlustoiminguga (nt 
kalandreerimine, kokkutõmbumisvastane töötlemine, termofikseerimine, 
püsiviimistlemine), tingimusel et kõikide kasutatavate materjalide väärtus 
ei ületa 50 % toote tehasehinnast.  
 
Grupp  60  Silmkoelised ja heegeldatud kangad (trikookangad)  
60.01 –60.06  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise 
või heegeldamisega;  
keemilise fil amentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või 
heegeldamisega;  
kudumine koos värvimise, flokeerimise, katmise, lamineerimise või 
metalliseerimisega  
flokeerimine koos värvimise või trükkimisega;  
lõnga värvimine koos kudumise, silmuskudumise või lausriide  
valmistamisega või  
korrutamine ja tekstureerimine koos kudumise või heegeldamisega, 
tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta korrutamata või 
tekstureerimata lõnga väärtus ei ületa 50  % toote tehasehinnast.  
Grupp  61 Silmkoelised ja heegeldatud rõivad n ing rõivamanused (trikootooted)  
61.01 –61.17  
  
- saadud kahe või mitme 
trikookangast 
kindlakujuliseks lõigatud 
detaili või kindlakujuliseks 
silmkootud või 
heegeldatud detaili 
kokkuõmblemisel vm viisil 
ühendamisel:  Kudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
 
458 
  
- muud:  Looduslike või keemiliste staapelkiudude ketramine koos silmuskudumise 
või heegeldamisega;  
keemilise filamentlõnga ekstrusioon koos silmuskudumise või 
heegeldamisega või  
kudumine ja lõpptöötlus ühe operatsiooni na. 
Grupp  62 Rõivad ning rõivamanused, v.a silmkoelised või heegeldatud  
62.01  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.02  
  
- tikitud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast.  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh v äljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.03  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.04  
  
- tikitud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
 
459 
 valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast.  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.05  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.06  
  
- tikitud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast.  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.07 –62.08  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.09  
  
- tikitud:  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
 
460 
 päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast.  
- muud:  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptö ötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.10  
  
- tulekaitsevahendid 
aluminiseeritud polüestrist 
fooliumiga kaetud kangast:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, 
tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või 
lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40  % toote tehasehinnast.  
- muud:  
 
 
 
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.11  
  
- naiste või tüdrukute 
tikitud rõivad:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast.  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.12   
 
461 
  
- silmkoelised või 
heegeldatud, saadud 
mitme kindlakujuliseks 
lõigatud või 
kindlakujuliseks kootud või 
heegeldatud silmkootud 
või heegeldatud detaili 
kokkuõmblemisel vm viisil 
ühendamisel:  
 silmkoes kudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh 
väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.13 –62.14  
  
- tikitud:  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega;  
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 40 % toote 
tehasehinnast;  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
- muud:  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.15  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
  
 
462 
 62.16  
 
- tulekaitsevahendid 
aluminiseeritud polüestrist 
fooliumiga kaetud kangast:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
pealistamine või lamineer imine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, 
tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või 
lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40  % toote tehasehinnast.  
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
 või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
62.17  
  
- tikitud:  
 Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
valmistamine tikkimata kangast, tingimusel et kasutatava 
päritolustaatuseta tikkimata kanga väärtus ei ületa 4 0 % toote 
tehasehinnast;  
või 
lõpptöötlus, sh väljalõikamine, millele on eelnenud trükkimine (iseseisva 
operatsioonina).  
- tulekaitsevahendid 
aluminiseeritud polüestrist 
fooliumiga kaetud kangast:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
pealistamine või lamineerimine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega, 
tingimusel et kasutatava päritolustaatuseta pealistamata või 
lamineerimata kanga väärtus ei ületa 40  % toote tehasehinnast.  
 
- vaheriie kraedeks ja 
kätisteks, valmis lõigatud:  CTH, tin gimusel et kasutava päritolustaatuseta materjalide väärtus ei 
ületa 40 % toote tehasehinnast.  
 
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
 
463 
 Grupp  63 Muud tekstiilist valmistooted; komplektid; kantud rõivad ja kasutatud 
tekstiiltooted; kaltsud  
63.01 –63.04  
  
- vildist, lausriidest:  
 lausriide valmistamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
- muud:  
- tikitud:  
  
kudumine või silmuskudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega  
või 
valmistamine tikkimata kangast (v.a silmuskoelisest või heegeldatud 
kangast), tingimusel et kasutava päritolustaatuseta tikkimata kanga 
väärtus ei ületa 40 % toote tehasehinnast.  
- muud:  
 kudumine, silmuskudumine või heegeldamine koos lõpptöötluse, sh 
väljalõikamisega.  
 
63.05  Keemiliste ki udude ekstrusioon või looduslike kiudude või keemiliste 
staapelkiudude ketramine koos kudumise või silmuskudumise ja 
lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
63.06  
  
- lausriidest:  Lausriide valmistamine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
- muud:  Kudumine koos lõpptöötluse, sh väljalõikamisega.  
 
63.07  MaxNOM 40  % (EXW).  
 
63.08  Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes 
juhul, kui see ei kuuluks komplekti; komplektis võib siiski olla 
päritolustaatuseta esemeid, kui nend e koguväärtus ei ületa 15  % 
 
464 
 komplekti tehasehinnast.  
 
63.09 –63.10  CTH 
 
XII JAOTIS  JALATSID, PEAKATTED, VIHMA - JA PÄEVAVARJUD, JALUTUSKEPID, 
ISTMEGA JALUTUSKEPID; PIITSAD, RATSAPIITSAD JA NENDE OSAD; 
TÖÖDELDUD SULED JA SULGEDEST TOOTED; TEHISLILLED; TOOTED 
JUUSTEST  
Grupp  64 Jalatsid, kedrid jms tooted; nende osad  
64.01 –64.05  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest, v.a sisetalla vm tallaosa külge kinnitatud rubriigi 6406 
päritolustaatuseta kokkupandud pealsetest.  
64.06  CTH 
Grupp  65 Peakatted ja nende osad  
65.01 –65.07  CTH 
Grupp  66 Vihma - ja päevavarjud, jalutuskepid, istmega jalutuskepid, piitsad, 
ratsapiitsad ja nende osad  
66.01 –66.03  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  67 Töödeldud suled ja udusuled ning tooted nendest; tehislilled; tooted 
juustest  
67.01 –67.04  CTH 
XIII JAOTIS  KIVIST, KIPSIST, TSEMENDIST, ASBESTIST, VILGUST JMS MATERJALIST 
TOOTED; KERAAMIKATOOTED; KLAAS JA KLAASTOOTED  
Grupp  68 Kivist, kipsist, tsemendist, asbestist, vilgust jms materjalist tooted  
68.01 –68.15  CTH 
või 
MaxNOM 70  % (EXW).  
Grupp  69 Keraamikatooted  
 
465 
 69.01 –69.14  CTH 
Grupp  70 Klaas ja klaastooted  
70.01 –70.09  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
70.10  CTH 
70.11  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
70.13  CTH, v.a rubriiki 70.10 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.  
70.14 –70.20  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
XIV JAOTIS  LOODUSLIKUD JA KULTIVEERITUD PÄRLID, VÄÄRIS - JA 
POOLVÄÄRISKIVID, VÄÄRISMETALLID, VÄÄRISMETALLIGA PLAKEERITUD 
METALLID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED; JUVEELTOODETE 
IMITATSIOONID; MÜNDID  
Grupp  71 Looduslikud ja kultiveeritud pärlid, vääris - ja poolvääriskivid, 
väärismetallid, väärismetallidega plakeeritud metallid, nendest 
valmistatud tooted; juveeltoodete imitatsioonid; mündid  
71.01 –71.05  Valmistamine  mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
71.06   
- survetöötlemata:  CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest 
päritolustaatuseta materjalidest;  
rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismeta llide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine  
või  
rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismetallide sulatamine või legeerimine omavahel või 
mitteväärismetallidega või puhastamine.  
 
466 
 - pooltöödeldud või 
pulbrina:  valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.  
71.07  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
71.08   
- survetöötlemata:  CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest 
päritolustaatuseta mate rjalidest;  
rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine  
või  
rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismetallide sulatamine või legeerimi ne omavahel või 
mitteväärismetallidega või puhastamine.  
- pooltöödeldud või 
pulbrina:  Valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.  
71.09  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
71.10   
- survetöötlemata:  CTH, v.a rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvatest 
päritolustaatuseta materjalidest;  
rubriikidesse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismetallide elektrolüütiline, termiline või keemiline eraldamine  
või  
rubriiki desse 71.06, 71.08 ja 71.10 kuuluvate päritolustaatuseta 
väärismetallide sulatamine või legeerimine omavahel või 
mitteväärismetallidega või puhastamine.  
- pooltöödeldud või 
pulbrina:  Valmistamine survetöötlemata päritolustaatuseta väärismetallidest.  
71.1 1 Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
71.12 –71.18  CTH 
XV JAOTIS  MITTEVÄÄRISMETALLID JA NENDEST VALMISTATUD TOOTED  
Grupp  72 Raud ja teras  
72.01 –72.06  CTH 
 
467 
  
72.07  CTH, v.a rubriiki 72.06 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.  
 
72.08 –72.17  CTH, v.a rubriikidesse 72.08 –72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
 
72.18  CTH 
 
72.19 –72.23  CTH, v.a rubriikidesse 72.19 –72.23 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
 
72.24  CTH 
 
72.25 –72.29  CTH, v.a rubriikidesse 72.25 –72.29 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
 
Grupp  73 Raud - ja terastooted  
7301.10  CC, v.a rubriikidesse 72.08 –72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
7301.20  CTH 
73.02  CC, v.a rubriikidesse 72.08 –72.17 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
73.03  CTH 
73.04 –73.06  CC, v.a rubriikidesse 72.13 –72.17, 72.21 –72.23 ja 72.25 –72.29 
kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest.  
73.07   
- roostevabast terasest 
toruliitmikud:  CTH, v.a päritolus taatuseta sepistatud toorikutest; samas 
päritolustaatuseta sepistatud toorikuid võib kasutada, kui nende väärtus 
ei ületa 50  % toote tehasehinnast.  
- muud:  CTH 
 
468 
 73.08  CTH, v.a alamrubriiki 7301.20 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest.  
7309.00 –7315.19  CTH 
7315.20  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
7315.81 –7326.90  CTH 
Grupp  74  Vask ja vasktooted  
74.01 –74.02  CTH 
74.03  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
74.04 –74.07  CTH 
74.08  CTH ja MaxNOM 50  % (EXW)  
74.09 –74.19  CTH 
Grupp  75 Nikkel ja nikkeltooted  
75.01  CTH 
75.02  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
75.03 –75.08  CTH 
Grupp  76 Alumiinium ja alumiiniumtooted  
76.01  CTH ja MaxNOM 50  % (EXW)  
või  
legeerimata alumiiniumist või alumiiniumijäätmetest ja -jääkidest 
termilise või elektrolüütilise töötlemise teel.  
76.02  CTH 
76.03 –76.16  CTH ja MaxNOM 50  % (EXW)90. 
Grupp  78 Plii ja pliitooted  
                                                            
90 Teatavad alumiiniumtooted võidakse aastakvootide ulatuses klassifitseerida päritolustaatusega toodetena 
vastavalt alternatiivsetele tootepõhistele päritolureeglitele, mis on esitatud lisas ORIG -2A [Päritolukvoodi ja 
alterna tiivid lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] esitatud tootepõhiste päritolureeglite juurde].  
 
469 
 7801.10  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
7801.91 –7806.00  CTH 
Grupp  79 Tsink ja tsinktooted  
79.01 –79.07  CTH 
Grupp  80  Tina ja tinatooted  
80.01 –80.07  CTH 
Grupp  81 Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest  
81.01 –81.13  Valmistamine mis tahes rubriiki kuuluvast päritolustaatuseta materjalist.  
Grupp  82 Mitteväärismetallist tööriistad, terariistad, lusikad ja kahvlid; nende 
mitteväärismetallist osad  
8201.10 –8205.70  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8205.90  CTH, komplektid võivad siiski sisaldada rubriiki 82.05 kuuluva id 
päritolustaatuseta tööriistu, tingimusel et nende koguväärtus ei ületa 
15 % komplekti tehasehinnast.  
82.06  CTH, v.a rubriikidesse 82.02 –82.05 kuuluvatest päritolustaatuseta 
materjalidest; komplektid võivad siiski sisaldada rubriikidesse 82.02 –
82.05 kuu luvaid päritolustaatuseta tööriistu, tingimusel et nende 
koguväärtus ei ületa 15  % komplekti tehasehinnast.  
82.07 –82.15  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW)  
Grupp  83 Mitmesugused mitteväärismetallist tooted  
83.01 –83.11  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
XVI JAOTIS  MASINAD JA MEHAANILISED SEADMED; ELEKTRISEADMED; NENDE 
OSAD; HELISALVESTUS - JA TAASESITUSSEADMED, TELEPILDI JA -HELI 
SALVESTUS - JA TAASESITUSSEADMED, NENDE OSAD JA TARVIKUD  
 
470 
 Grupp  84 Tuumareaktorid, katlad, masinad ja mehaanilised seadmed; nende osad  
84.01–84.06  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.07 –84.08  MaxNOM 50  % (EXW).  
84.09 –84.12  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8413.11 –8415.10  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8415.20  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8415.81 –8415.90  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.16 –84.20  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.21  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.22 –84.24  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
471 
 84.25 –84.30  CTH, v.a rubriiki 84.31 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.31 –84.43  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.44 –84.47  CTH, v.a rubriiki 84.48 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.48 –84.55  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.56 –84.65  CTH, v.a rubriiki 84.66 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.66 –84.68  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.70 –84.72  CTH, v.a rubriiki 84.73 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.73 –84.78  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.10 –8479.40  CTSH  
või 
 
472 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.50  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.60 –8479.82  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.89  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8479.90  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.80  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.81  CTSH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
84.82 –84.87  CTH 
 või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  85 Elektrimasinad ja -seadmed, nende osad; helisalvestus - ja 
taasesitusseadmed, telepildi ja -heli salvestamise ja taasesitamise 
seadmed, nende osad ja tarvikud  
85.01 –85.02  CTH, v.a rubriiki 85.03 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
 
473 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
85.03 –85.06  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.07   
- akud, mis sisaldavad ühte 
või mitut akuelementi, ja 
vooluahelad 
akuelementide 
omavaheliseks 
ühendamiseks,  
mida sageli nimetatakse 
„patareikogumiks“, mida 
kasutatakse rubriikide 
87.02, 87.03 ja 87.04 
sõidukite esmase 
elektritoite allikana  CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;  
või 
MaxNOM 30  % (EXW)91. 
- akuelemendid, 
patareimoodulid ja nende 
osad, mis on mõeldud 
kasutamiseks akudes, mida 
kasutatakse rubriikide 
87.02, 87.03 ja 87.04 
sõidukite esmase 
elektritoite allikana.  CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;  
või 
MaxNOM 35  % (EXW)92. 
- muud  CTH  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.08 –85.18  CTH 
või 
                                                            
91 Alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2026 kohaldatakse alternatiivseid tootepõhiseid 
päritolureegleid, mis on esitatud lisas ORIG -2B [Üleminekuperioodil akude ja elektrisõidukite suhtes 
kohaldatavad tootepõhised reeglid].  
92 Alates kä esoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2026 kohaldatakse alternatiivseid tootepõhiseid 
päritolureegleid, mis on esitatud lisas ORIG -2B [Üleminekuperioodil akude ja elektrisõidukite suhtes 
kohaldatavad tootepõhised reeglid].  
 
474 
 MaxNOM 50  % (EXW).  
85.19 –85.21  CTH, v.a rubriiki 85.22 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.22 –85.23  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.25 –85.27  CTH, v.a rubriiki 85.29 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.28 –85.34  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
85.35 –85.37  CTH, v.a rubriiki 85.38 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8538.10 –8541.90  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8542.31 –8542.39  CTH;  
päritolustaatuseta materjalid läbivad difusiooniprotsessi;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
8542.90 –8543.90  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
475 
 85.44 –85.48  MaxNOM 50  % (EXW).  
XVII JAOTIS  SÕIDUKID, ÕHUSÕIDUKID, VEESÕIDUKID JA MUUD 
TRANSPORDIVAHENDID  
Grupp  86 Raudtee - või trammivedurid, -veerem ning nende osad; raudtee - või 
trammiteeseadmed ja -tarvikud ning nende osad; mitmesugused 
mehaanilised (sh elektromehaanilised) liikluskorraldusseadmed  
86.01 –86.09  CTH, v.a rubriiki 86.07 kuuluvatest päritolustaatuseta materjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  87 Sõidukid, v.a raudtee - ja trammiteevee rem, ning nende osad ja tarvikud  
87.01  MaxNOM 45  % (EXW)  
87.02 –87.04   
- nii 
sisepõlemiskolbmootori 
kui ka elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid, mida 
saab laadimiseks pistikuga 
välise toiteallika külge 
ühendada 
(pistikühendusega 
hübriidsõiduk);  
 - ainult elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid  MaxNOM 45  % (EXW) ja rubriiki 85.07 kuuluvad patareikogumid, mida 
kasutatakse sõiduki käitamisel esmase elektritoite allikana, peavad olema 
päritolustaatusega93. 
- muud  MaxNOM 45  % (EXW)94. 
87.05 –87.07  MaxNOM 45 % (EXW)  
87.08 –87.11  CTH 
või 
                                                            
93 Alates käesoleva le pingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2026 kohaldatakse alternatiivseid tootepõhiseid 
päritolureegleid, mis on esitatud lisas ORIG -2B [Üleminekuperioodil akude ja elektrisõidukite suhtes 
kohaldatavad tootepõhised reeglid].  
94 Selliste hübriidsõidukite suh tes, mille käitamiseks kasutatakse nii sisepõlemismootorit kui ka elektrimootorit 
(v.a sõidukid, mida saab laadimiseks välise toiteallika külge ühendada), kohaldatakse käesoleva lepingu 
jõustumisest kuni 31. detsembrini 2026 alternatiivseid tootepõhiseid p äritolureegleid, mis on esitatud lisas 
ORIG -2B [Üleminekuperioodil akude ja elektrisõidukite suhtes kohaldatavad tootepõhised reeglid].  
 
476 
 MaxNOM 50  % (EXW)  
87.12  MaxNOM 45  % (EXW)  
87.13 –87.16  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW)  
Grupp  88 Õhusõidukid, kosmoseaparaadid ja nende osad  
88.01 –88.05  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW)  
Grupp  89 Laevad, paadid ja ujuvkonstruktsioonid  
89.01 –89.08  CC 
või 
MaxNOM 40  % (EXW).  
XVIII JAOTIS  OPTIKA -, FOTO -, KINO -, MÕÕTE -, KONTROLL -, TÄPPIS -, MEDITSIINI - JA 
KIRURGIAINSTRUMENDID NING -APARATUUR; KELLAD; 
MUUSIKARIISTAD; NENDE OSAD JA TARVIKUD  
Grupp  90 Optika -, foto -, kino -, mõõte -, kontroll -, täppis -, meditsiini - ja 
kirurgiainstrumendid ning -aparatuur; nende osad ja tarvikud  
9001.10 –9001.40  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
9001.50  CTH 
poolvalmis läätsede lihvimine valmis oftalmoloogiliseks läätseks, millel on 
optiline korrigeeriv võime ning mis on ettenähtud prilliraamidesse 
paigutamiseks  
asjakohase töötluse teel läätsede katmine kasutaja nägemise 
parandamiseks ja kaitse tagamiseks  
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
477 
 9001.90 –9033.00  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  91 Kellad ja  nende osad  
91.01 –91.14  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  92 Muusikariistad; nende osad ja tarvikud  
92.01 –92.09  MaxNOM 50  % (EXW).  
XIX JAOTIS  RELVAD JA LASKEMOON; NENDE OSAD JA TARVIKUD  
Grupp  93 Relvad ja laskemoon; nende osad ja tarvikud  
93.01 –93.07  MaxNOM 50  % (EXW).  
XX JAOTIS  MITMESUGUSED TÖÖSTUSTOOTED  
Grupp  94 Mööbel; madratsid, madratsialused, padjad ja muud täistopitud 
mööblilisandid; mujal nimetamata lambid ja valgustid; sisevalgustusega 
sildid, valgustablood jms; kokkupandavad ehitised  
94.01 –94.06  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  95 Mänguasjad, mängud ja spordiinventar; nende osad ja tarvikud  
95.03 –95.08  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
Grupp  96 Mitmesugused tööstustooted  
96.01 –96.04  CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
 
478 
 96.05  Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes 
juhul, kui see ei kuuluks komplekti, tingimusel et komplektis võib olla 
päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15  % 
komplekti tehasehinnast.  
96.06 –9608.40  
 CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW) .  
9608.50  Komplekti iga ese peab vastama reeglile, mida kohaldataks eseme suhtes 
juhul, kui see ei kuuluks komplekti, tingimusel et komplektis võib olla 
päritolustaatuseta esemeid, kui nende koguväärtus ei ületa 15  % 
komplekti tehasehinnast.  
9608.60 –96.20  
 CTH 
või 
MaxNOM 50  % (EXW).  
XXI JAOTIS  KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED  
Grupp  97 KUNSTITEOSED, KOLLEKTSIOONIOBJEKTID JA ANTIIKESEMED  
97.01 –97.06  CTH 
  
 
479 
 LISA ORIG -2A. PÄRITOLUKVOODID JA ALTERNATIIVID LISAS ORIG -2 [TOOTEPÕHISED 
PÄRITOLUREEGLID] ESITATUD TOOTEPÕHISTE PÄRITOLUREEGLITE JUURDE  
 
Üldsätted  
 
1. Allpool esitatud tabelis loetletud toodete puhul on asjaomased päritolureeglid lisas ORIG -2 
[Tootepõhised päritolureeglid] esitatud päritolureeglite alternatiivid, mida kasutatakse aastakvoodi 
piires.  
 
2. Käesoleva lisa kohaselt koostatud päritolukinnitus peab sisaldama järgmist lauset: 
„Päritolukvoodid – lisa ORIG -2A kohane päritolustaatusega toode“.  
 
3. Liidus haldab käesolevas lisas osutatud koguseid Euroopa Komi sjon, kes võtab kõik 
haldusmeetmed, mida ta peab vajalikuks nende tõhusaks haldamiseks liidus kohaldatavate 
õigusaktide kohaselt.  
 
4. Ühendkuningriigis haldavad käesolevas lisas osutatud koguseid tema tolliasutused, kes 
võtavad kõik haldusmeetmed, mida nad  peab vajalikuks nende tõhusaks haldamiseks 
Ühendkuningriigis kohaldatavate õigusaktide kohaselt.  
 
5. Importiv pool haldab päritolukvoote taotluste laekumise järjekorras ning võtab nende 
päritolukvootide raames imporditud toodete koguse arvutamisel aluseks  importiva poole impordi.  
 
1. jagu. Tuunikonservide aastakvoodid  
 
Harmoneeritud 
süsteemi 
klassifikatsioon 
(2017)  Toote kirjeldus  Alternatiivne 
tootepõhine 
reegel  Aastakvoot 
ekspordiks 
liidust 
Ühendkuningriiki  
(netomass)  Aastakvoot 
ekspordiks 
Ühendkuningriigist 
liitu 
(netomass)  
1604.14  Kalatooted või -konservid 
tuunidest, vööttuunidest 
ja pelamiididest ( Sarda  
spp.), tervena või 
tükkidena (v.a hakklihana)  CC 3 000 tonni  
 3 000 tonni  
1604.20  Muud kalatooted ja -konservid  
 tuunist, vööttuunist või 
muudest perekonna 
Euthynnus  kaladest (v.a 
tervena või tükkidena)  CC 4 000 tonni  4 000 tonni  
muudest kaladest  – – – 
 
 
 
 
 
 
480 
 2. jagu. Alumiiniumitoodete aastakvoodid95 
Tabel 1. Alates 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2023 kohaldatavad kvoodid  
Harmoneeritud 
süsteemi 
klassifikatsioon 
(2017)  Toote kirjeldus  Alternatiivne 
tootepõhine 
reegel  Aastakvoot 
ekspordiks 
liidust 
Ühendkuningriiki  
(netomass)  Aastakvoot 
ekspordiks 
Ühendkuningriigist 
liitu 
(netomass)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 –
76.16  Alumiiniumtooted ja 
alumiiniumist tooted 
(v.a alumiiniumtraat 
ja 
alumiiniumfoolium)  CTH 
95 000 tonni  95 000 tonni  76.05  Alumiiniumtraat  CTH, v.a rubriiki 
76.04 kuuluvatest 
päritolustaatuseta 
materjalidest  
76.07  Alumiiniumfoolium  CTH, v.a rubriiki 
76.06 kuuluvatest 
päritolustaatuseta 
materjalidest  
 
Tabel 2. Alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026 kohaldatavad kvoodid  
Harmoneeritud 
süsteemi 
klassifikatsioon 
(2017)  Toote kirjeldus  Alternatiivne 
tootepõhine 
reegel  Aastakvoot 
ekspordiks 
liidust 
Ühendkuningriiki  
(netomass)  Aastakvoot 
ekspordiks 
Ühendkuningriigist 
liitu 
(netomass)  
76.03, 76.04, 
76.06, 76.08 –
76.16  Alumiiniumtooted ja 
alumiiniumist tooted 
(v.a alumiiniumtraat 
ja 
alumiiniumfoolium)  CTH 
72 000 tonni  72 000 tonni  76.05  Alumiiniumtraat  CTH, v.a rubriiki 
76.04 kuuluvatest 
päritolustaatuseta 
materjalidest  
76.07  Alumiiniumfoolium  CTH, v.a rubriiki 
76.06 kuuluvatest 
päritolustaatuseta 
materjalidest  
 
                                                            
95 2. jaos esitatud tabelites loetletud kogused on kõik kvoodikohased kogused (vastavalt ekspordiks liidust 
Ühendkuningri iki ja ekspordiks Ühendkuningriigist liitu) kõigi tabelis loetletud toodete puhul.  
 
481 
 Tabel 3. Alates 1. jaanuarist 2027 kohaldatavad kvoodid  
Harmoneeritud 
süsteemi 
klassifikatsioon 
(2017)  Toote kirjeldus  Alternatiivne 
tootepõhine 
reegel  Aastakvoot 
ekspordiks 
liidust 
Ühendkuningriiki  
(netomass)  Aastakvoot 
ekspordiks 
Ühendkuningriigist 
liitu 
(netomass)  
76.04  Alumiiniumist 
valuplokid, vardad ja 
profiilid  CTH 
57 500 tonni  57 500 tonni  76.06  Alumiiniumist 
plaadid, lehed ja 
ribad paksusega üle 
0,2 mm CTH 
76.07  Alumiiniumfoolium  CTH, v.a rubriiki 
76.06 kuuluvatest 
päritolustaatuseta 
materjalidest  
2. jao tabelis 3 esitatud alumiiniumitoodete kvootide läbivaatamine  
1. Mitte varem kui viis aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist ja mitte varem kui viis aastat 
pärast käesolevas lõikes osutatud läbivaatamise lõpuleviimist vaatab kaubanduspartnerluse 
komitee kummagi poole taotlusel ning tollikoostöö ja päri tolureeglitega tegeleva kaubanduse 
erikomitee abiga läbi alumiiniumikvoodid, mis on esitatud 2. jaotise tabelis 3.   
2.     Lõikes 1 osutatud läbivaatamine põhineb kättesaadaval teabel mõlema poole turutingimuste 
kohta ning teabel nende asjaomaste toodete impordi ja ekspordi kohta.   
3.     Lõike 1 kohaselt läbi viidud läbivaatamise tulemuste põhjal võib partnerlusnõukogu võtta 
vastu otsuse suurendada või säilitada 2. jaotis tabelis 3 esitatud alumiiniumikvootide kogust, 
muuta nende kohaldamisala või jaotust  või muuta nende jagunemist toodete vahel.  
 
 
  
 
482 
 LISA ORIG -2B. ÜLEMINEKUPERIOODIL AKUDE JA ELEKTRISÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVAD 
TOOTEPÕHISED REEGLID  
1. jagu. Ajutised tootepõhised reeglid, mida kohaldatakse alates käesoleva lepingu jõustumisest 
kuni 31. det sembrini 2023.  
 
1. Allpool 1. veerus loetletud toodete suhtes kohaldatakse 2. veerus loetletud tootepõhiseid 
reegleid alates käesoleva lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2023.  
 
1. veerg  
Harmoneeritud süsteemi 
klassifikatsioon (HS 2017) 
koos konkreet se 
kirjeldusega  2. veerg  
Tootepõhised päritolureeglid, mida kohaldatakse alates käesoleva 
lepingu jõustumisest kuni 31. detsembrini 2023  
85.07   
- akud, mis sisaldavad 
ühte või mitut 
akuelementi või 
patareimoodulit ja 
vooluahelad 
akuelementide 
omavaheliseks 
ühendamiseks, mida 
sageli nimetatakse 
„patareikogumiks“, mida 
kasutatakse rubriikide 
87.02, 87.03 ja 87.04 alla 
kuuluvate sõidukite 
esmase elektritoite 
allikana  CTSH  
päritolustaatuseta akuelementidest või patareimoodulitest kokku pandud 
patareikogum  
või 
MaxNOM 70  % (EXW)  
- akuelemendid, 
patareimoodulid ja nende 
osad, mis on mõeldud 
kasutamiseks akudes, 
mida kasutatakse 
rubriikide 87.02, 87.03 ja 
87.04 alla kuuluvate 
sõidukite käitamisel 
esmase elektritoite 
allikana  CTH  
või 
MaxNOM 70  % (EXW)  
87.02 –87.04   
- nii 
sisepõlemiskolbmootori 
kui ka elektrimootoriga MaxNOM 60  % (EXW)  
 
483 
 käitatavad sõidukid (v.a 
sõidukid, mida saab 
laadimiseks välise 
toiteallika külge 
ühendada) 
(hübriidsõiduk);  
- nii 
sisepõlemiskolbmootori 
kui ka elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid, mida 
saab laadimiseks 
pistikuga välise toiteallika 
külge ühendada 
(pistikühendusega 
hübriidsõiduk);  
 - ainult elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid  
 
2. jagu. Ajutised  tootepõhised reeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. 
detsembrini 2026.  
 
1. Allpool 1. veerus loetletud toodete suhtes kohaldatakse 2. veerus loetletud tootepõhiseid 
reegleid alates 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2026.  
 
1. ve erg 
Harmoneeritud süsteemi 
klassifikatsioon (HS 2017) 
koos konkreetse 
kirjeldusega  Veerg 2  
Tootepõhised päritolureeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 
2024 kuni 31. detsembrini 2026  
85.07   
- akud, mis sisaldavad 
ühte või mitut 
akuelementi või 
patareimoodulit ja 
vooluahelad 
akuelementide 
omavaheliseks 
ühendamiseks, mida 
sageli nimetatakse 
„patareikogumiks“, mida 
kasutatakse rubriikide 
87.02, 87.03 ja 87.04 alla 
kuuluvate sõidukite CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsete st katoodmaterjalidest;  
või 
MaxNOM 40  % (EXW)  
 
484 
 esmase elektritoite 
allikana  
- akuelemendid, 
patareimoodulid ja nende 
osad, mis on mõeldud 
kasutamiseks akudes, 
mida kasutatakse 
rubriikide 87.02, 87.03 ja 
87.04 alla kuuluvate 
sõidukite käitamisel 
esmase elektritoite 
allikana  CTH, v.a päritolustaatuseta aktiivsetest katoodmaterjalidest;  
või 
MaxNOM 50  % (EXW)  
87.02 –87.04   
- nii 
sisepõlemiskolbmootori 
kui ka elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid (v.a 
sõidukid, mida saab 
laadimiseks välise 
toiteallika külge 
ühendada) 
(hübriidsõiduk);  
- nii 
sisepõlemiskolbmootori 
kui ka elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid, mida 
saab laadimiseks 
pistikuga välise toiteallika 
külge ühendada 
(pistikühendusega 
hübriidsõiduk);  
 - ainult elektrimootoriga 
käitatavad sõidukid  MaxNOM 55  % (EXW)  
 
3. jagu. Rubriigi  8507 tootepõhiste reeglite läbivaatamine   
1. Mitte varem kui neli aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist vaatab kaubanduspartnerluse 
komitee kummagi poole taotlusel ning tollikoostöö ja päritolureeglitega tegeleva kaubanduse 
erikomitee abiga läbi rubr iigi 8507 tootepõhiste reeglid, mida kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2027 
ja mis on esitatud lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid] . 
2. Lõikes 1 osutatud läbivaatamine tehakse poolte turgude kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks 
teave selle kohta , kas sobivat päritolustaatusega materjali on piisavalt ning kas pakkumine ja 
nõudlus on tasakaalus, ning muu asjakohane teave.  
 
485 
 3. Lõike 1 kohaselt tehtud läbivaatamise tulemuste põhjal võib partnerlusnõukogu võtta vastu 
otsuse, millega muudetakse rubriigi  8507 tootepõhiseid reegleid, mida kohaldatakse alates 1. 
jaanuarist 2027 ja mis on esitatud lisas ORIG -2 [Tootepõhised päritolureeglid].  
 
  
 
486 
 LISA ORIG -3. TARNIJA DEKLARATSIOON  
1. Tarnija deklarat sioon koostatakse käesolevas lisas esitatud teabe põhjal.  
2. Muudel kui punktis 3 osutatud juhtudel koostab tarnija 1. liites esitatud vormi järgi tarnija 
deklaratsiooni iga tootesaadetise kohta ja lisab selle arvele või mõnele muule dokumendile, 
milles kirjeldatakse asjaomaseid tooteid piisava, identifitseerimist võimaldava täpsusega.  
3. Kui tarnija tarnib konkreetsele kliendile regulaarselt tooteid, mille puhul on poole territooriumil 
toimuv tootmisprotsess eeldatavalt teatava aja jooksul ühesugune, võib t a mitme 
kaubasaadetise kohta esitada üheainsa tarnija deklaratsiooni („pikaajaline tarnija 
deklaratsioon“). Pikaajalise tarnija deklaratsiooni kehtivusaeg on tavaliselt kuni kaks aastat 
alates deklaratsiooni koostamise kuupäevast. Selle poole toll, kus dek laratsioon on koostatud, 
võib kehtestada tingimused, mille kohaselt võib kasutada pikemaid ajavahemikke. Tarnija 
koostab pikaajalise tarnija deklaratsiooni 2. liites esitatud vormi järgi ja kirjeldab selles 
asjaomaseid tooteid piisava, identifitseerimist v õimaldava täpsusega. Tarnija teatab kliendile 
viivitamata, kui tarnija pikaajaline deklaratsioon tarnitavate toodete suhtes enam ei kehti.  
4. Deklaratsiooni koostanud tarnija on valmis igal ajal esitama selle poole tolliasutusele, kus 
deklaratsioon koostataks e, kõik asjakohased dokumendid, mis tõendavad deklaratsioonil 
esitatud andmete õigsust.  
 
 
  
 
487 
 1. liide  
TARNIJA DEKLARATSIOON  
Tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste 
märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole si iski vaja uuesti kirjutada.  
 
TARNIJA DEKLARATSIOON  
Mina, allakirjutanu, lisatud dokumendiga hõlmatud toodete tarnija, kinnitan, et:  
1. [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt pärit toodete valmistamiseks on kasutatud 
järgmisi materjale, mis ei ole pär it [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt:  
Tarnitud toodete 
kirjeldus(1) kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide kirjeldus - Kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide HS 
rubriik(2)- -Kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide väärtus(2)(3) 
    
    
    
Koguväärtus   
2. Kõik muud materjalid, mida [märkida asjaomase poole nimi] kasutab nende toodete 
valmistamiseks, on pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt.  
 
Kohustun esitama kõik tõendavad dokumendid, mida nõutakse. 
……………………………………………………………………………………………………………………  
(Koht ja kuupäev)  
…………………………………………………………(allakirjutanu nimi ja ametikoht, ettevõtja nimi ja 
aadress) ………………………………………………………………………………………………………………………… 
(allkiri)(6) _______________  
 
 
 
 
  
 
488 
 2. liide  
PIKAAJALISE TARNIJ A DEKLARATSIOON  
Pikaajaline tarnija deklaratsioon, mille tekst on toodud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste 
märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole siiski vaja uuesti kirjutada.  
 
PIKAAJALISE TARNIJA DEKLARATSIOON  
Mina, allakirjutanu, lisatud do kumendiga hõlmatud ning regulaarselt [kellele](4) …........ tarnitavate 
toodete tarnija, kinnitan, et:  
1. [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt pärit toodete valmistamiseks on kasutatud 
järgmisi materjale, mis ei ole pärit [märkida asjaomase poole ni mi] territooriumilt:  
Tarnitud toodete 
kirjeldus(1) kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide kirjeldus - Kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide HS 
rubriik(2)- -Kasutatud 
päritolustaatuseta 
materjalide 
väärtus(2)(3) 
    
    
    
Koguväärtus   
2. Kõik muud materjalid, mida [märkida asjaomase poole nimi] kasutab nende toodete 
valmistamiseks, on pärit [märkida asjaomase poole nimi] territooriumilt.  
 
Käesolev deklaratsioon kehtib nimetatud toodete kõikide edaspidiste saadetiste kohta  
kellelt  
.................................................................................................................. kellele  
................................................................................................................ ( 5 )  
Kohustun .... ............................................................................................................. ( 4 ) viivitama tult 
teavitama deklaratsiooni kehtivuse lõppemisest.  
 
……………………………………………………………………………………………………………………  
(Koht ja kuupäev)  
………………………………… ………………………(allakirjutanu nimi ja ametikoht, ettevõtja nimi ja 
aadress) ………………………………………………………………………………………………………………………… 
(allkiri)(6)  
 
 
Joonealused märkused  
 
489 
 1) Kui arve või muu dokument, millele käesolev deklaratsioon on lisatud, on seotud mitut liiki 
toodetega või selliste toodetega, mis ei sisalda päritolustaatuseta materjale samas mahus, peab 
tarnija neid selgelt eristama.  
2) Nõutud teave tuleb esitada üksnes juhul, kui see on vajalik.  
Näited:  
grupi 62 rõivaid käsitlevas reeglis on öeldud, et kasuta da võib märget „Kudumine koos 
lõpptöötluse, sh väljalõikamisega“. Seega kui ühe poole territooriumil paiknev rõivatootja 
kasutab tootmisel teise poole territooriumilt imporditud kangast, mis oli seal kootud 
päritolustaatuseta lõngast, piisab sellest, kui v iimati nimetatud poole tarnija esitab oma 
deklaratsioonis lõngana kasutatud päritolustaatuseta materjali kirjelduse ning selle lõnga HS -
rubriiki ja väärtust pole vaja märkida.  
Tootja, kes valmistab HS rubriiki 7217 kuuluvat raudtraati päritolustaatuseta ra udlattidest, 
peab 2. veergu märkima „raudlatid'. Kui seda traati kasutatakse masinate tootmiseks, mille 
suhtes on päritolureegliga kindlaks määratud kõigi kasutatavate päritolustaatuseta 
materjalide väärtuse piirmäär, tuleb 3. veergu märkida päritolustaatu seta lattide väärtus.  
3) „valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide väärtus“ tähendab nende toodete 
valmistamisel kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus impordi ajal, sealhulgas veo -, 
kindlustus - (kui see on asjakohane), pakenda mis- ja kõik muud kulud, mis on seotud materjalide 
transportimisega selle poole impordisadamasse, kus toote tootja paikneb; kui päritolustaatuseta 
materjalide väärtus ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis kasutatakse esimest 
tuvastatavat  hinda, mida makstakse päritolustaatuseta materjalide eest liidus või Ühendkuningriigis.  
4) Kliendi nimi ja aadress  
5) Sisesta kuupäevad  
6) Sellel väljal võib esitada e -allkirja või vajaduse korral originaalallkirjade asemel allkirjastaja käsitsi 
antud all kirja skaneeritud kujutise või muu visuaalse kujutise.  
 
 
  
 
490 
 LISA ORIG -4. PÄRITOLUKINNITUSE TEKST  
Käesoleva lepingu artiklis ORIG.19 [Päritolukinnitus] osutatud päritolukinnitus koostatakse, 
kasutades allpool sätestatud teksti ühes esitatud keeleversioonis, ning kooskõlas eksportiva poole 
õigusnormidega. Kui päritolukinnitus täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja trükitähtedega. 
Päritolukinnituse koostamisel tuleb arvesse võtta vastavaid  joonealuseid märkusi. Joonealuseid 
märkusi ei ole vaja uuesti esitada.  
Bulgaariakeelne tekst  
Horvaadikeelne tekst  
Tšehhikeelne tekst  
Taanikeelne tekst  
Hollandikeelne tekst  
Ingliskeelne tekst  
Eestikeelne tekst  
Soomekeelne tekst  
Prantsuskeelne tekst  
Saksakeelne tekst  
Kreekakeelne tekst  
Ungarikeelne tekst  
Itaaliakeelne tekst  
Lätikeelne tekst  
Leedukeelne tekst  
Maltakeelne tekst  
Poolakeelne tekst  
Portugalikeelne tekst  
Rumeeniakeelne tekst  
Slovakikeelne tekst  
Sloveenikeelne tekst  
Hispaaniakeelne tekst  
Rootsikeelne tekst  
 
(Ajavahemik: alates ___________ kuni __________ (1))  
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (eksportija viitenumber ... (2)) deklareerib, et 
need tooted on ... (3) sooduspäritolu,  välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.  
…………………………………………………………….............................................(4) 
(Koht ja kuupäev)  
…………………………………………………………….............................................  
(Tootja nimi)  
 
1 Kui päritolukinnitus on koostatud mitme saadetise kohta, mis koosnevad ühesuguse 
päritolustaatusega toodetest käesoleva lepingu artikli ORIG.19 [Päritolukinnitus]  lõike 4 punkti  b 
tähenduses, tuleb märkida ajavahemik, mille kohta päritolukinnitus kehtib. Ajavahemik ei tohi 
 
491 
 ületad a 12 kuud. Toote kogu import peab toimuma märgitud ajavahemiku jooksul. Kui ajavahemikku 
ei kohaldata, võib välja tühjaks jätta.  
2 Märkida viitenumber, mille järgi eksportija tuvastatakse. Liidu eksportija puhul on selleks liidu 
õigusnormide kohaselt antu d number. Ühendkuningriigi eksportija puhul on selleks 
Ühendkuningriigis kohaldatavate õigusnormide kohaselt antud number. Kui eksportijale ei ole 
registreerimisnumbrit antud, võib välja tühjaks jätta.  
3 Märkida toote päritolu: Ühendkuningriik või liit.  
4 Koha ja aja võib märkimata jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.  
 
  
 
492 
  LISA ORIG -5. ÜHISDEKLARATSIOON ANDORRA VÜRSTIRIIGI KOHTA  
1. Ühendkuningriik aktsepteerib Andorra Vürstiriigist pärit harmoneeritud süsteemi gruppidesse 25 –97 
kuuluvaid tooteid li idust pärit toodetena käesoleva lepingu tähenduses.  
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse üksnes tingimusel, et tulenevalt nõukogu 26. novembri 1990. aasta otsusega 
90/680/EMÜ (Euroopa Majandusühenduse ja Andorra Vürstiriigi vahel kirjade vahetuse teel 
kokkuleppe sõlmimi se kohta) asutatud tolliliidust kohaldab Andorra Vürstiriik Ühendkuningriigist 
pärit toodete suhtes samasugust tariifset sooduskohtlemist nagu liit selliste toodete suhtes 
kohaldab.  
 
3. Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] I  jaotise teist peatükki kohaldatakse 
mutatis mutandis  käesoleva ühisdeklaratsiooni lõikes 1 osutatud toodete päritolustaatuse 
määratlemiseks.  
 
 
  
 
493 
 LISA ORIG -6. SAN MARINO VABARIIKI KÄSITLEV ÜHISDEKLARATSIOON  
1. Ühendkuningriik aktsepteerib San Marino Vabariigist pärit tooteid liidust pärit toodetena 
käesoleva lepingu tähenduses.  
 
2. Lõiget 1 kohaldatakse üksnes tingimusel, et tulenevalt 16. detsembril 1991. aastal Brüsselis 
sõlmitud Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahelise koostöö - ja tolliliidu lepingust 
kohaldab  San Marino Vabariik Ühendkuningriigist pärit toodete suhtes samasugust tariifset 
sooduskohtlemist nagu liit selliste toodete suhtes kohaldab.  
 
3. Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] I  jaotise teist peatükki 
kohaldatakse mutatis mutandis  käesoleva ühisdeklaratsiooni lõikes 1 osutatud toodete 
päritolustaatuse määratlemiseks.  
 
 
 
  
 
494 
 LISA SPS -1. ARTIKLI  SPS.19 PUNKTIS D OSUTATUD KRITEERIUMID  
Artikli SPS.19 punktis d osutatud kriteeriumid on järgmised : 
 
a) teave, mille eksportiv pool teeb kättesaadavaks selleks, et saada impordiluba konkreetse 
toote importimiseks importiva poole territooriumile kooskõlas käesoleva lepingu artikli SPS.7 
[Imporditingimused ja -menetlused] lõikega 3;  
 
b) importiva poole auditite ja kontrollide tulemused kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 
SPS.11 [Auditid ja kontrollid];  
 
c) importiva poole poolt eksportiva poole toodete puhul tuvastatud mittevastavuse sagedus ja 
tõsidus;  
 
d) eksportiva ettevõtja varasem tegevus seoses importiva poole  nõuete täitmisega ning  
 
e) olemasolevad teaduslikud hindamised ning kogu muu asjakohane teave toodetega seotud 
riskide kohta.  
  
 
495 
 LISA TBT -1. MOOTORSÕIDUKID NING NENDE SEADMED JA OSAD  
Artikkel 1. Mõisted  
 
1. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
a) „WP.29“ – ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) raames tegutsev sõidukeid 
käsitlevate eeskirjade ühtlustamise ülemaailmne foorum;  
 
b) „1958. aasta kokkulepe“ – 20. märtsil 1958. aastal Genfis sõlmitud ja WP.29 hallatav 
kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel 
kasutatavatele seadmetele ja osadele ÜRO ühtlustatud tehniliste normide 
kehtestamist ning nende ÜRO normide alusel väljastatud tüübikinnituste 
vastastikuse tunnustamise ting imusi, ning kõik selle kokkuleppe hilisemad 
muudatused;  
 
c) „1998. aasta kokkulepe“ – 25. juunil 1998. aastal Genfis sõlmitud ja WP.29 hallatav 
kokkulepe, mis käsitleb ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel 
kasutatavatele seadmetele ja osadele üldiste tehniliste normide kehtestamist, ning 
kõik selle kokkuleppe hilisemad muudatused ja täiendused;  
 
d) „ÜRO normid“ – normid, mis on vastu võetud vastavalt 1958. aasta kokkuleppele;  
 
e) „üldine tehniline norm“ – norm, mis on koostatud ja kantu d üldisesse registrisse 
vastavalt 1998. aasta kokkuleppele;  
 
f) „HS 2017“ – Maailma Tolliorganisatsiooni välja antud harmoneeritud süsteemi 
nomenklatuuri 2017. aasta väljaanne;  
 
g) „tüübikinnitus“ – menetlus, millega kinnitusasutus tõendab, et sõiduki, sü steemi, 
osise või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele haldusnormidele ja 
tehnilistele nõuetele;  
 
h) „tüübikinnitustunnistus“ – dokument, millega tüübikinnitusasutus kinnitab 
ametlikult sõidukitüübile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule tü übikinnituse 
andmist;  
 
2. Käesolevas lisas kasutatud mõistetel on sama tähendus nagu 1958. aasta kokkuleppes ja 
tehniliste kaubandustõkete lepingu 1. lisas.  
 
Artikkel 2. Hõlmatud tooted  
 
Käesolevat lisa kohaldatakse pooltevahelise kaubanduse suhtes, mis h õlmab kõiki mootorsõidukite 
ning nende seadmete ja osade kategooriaid, mis on määratletud UNECE sõidukite ehitust käsitleva 
konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3)96 punktis 1.1 ja mis kuuluvad muu hulgas HS 2017 gruppidesse 
40, 84, 85, 87 ja 94 (edaspidi „hõ lmatud tooted“).  
 
Artikkel 3. Eesmärgid  
                                                            
96 ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, 11. juuli 2017.  
 
496 
  
Hõlmatud toodete osas on käesoleva lisa eesmärgid järgmised:  
 
a) kõrvaldada ja vältida tarbetuid tehnilisi tõkkeid kahepoolsele kaubandusele;  
 
b) edendada eeskirjade ühilduvust ja nende omavahelist lähendamist lähtuvalt 
rahvusvahelistest standarditest;  
 
c) edendada WP.29 hallatavate lepingute alusel kohaldatavatel tüübikinnituskavadel 
põhinevate kinnituste tunnustamist;  
 
d) tugevdada konkurentsipõhiseid turutingimusi, lähtudes avatuse, võrdse kohtlemise 
ja läbip aistvuse põhimõttest;  
 
e) edendada inimeste tervise, ohutuse ja keskkonna kõrgetasemelist kaitset ning  
 
f) jätkata koostööd vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, et edendada kaubanduses 
jätkuvalt vastastikku kasulikku arengut.  
 
Artikkel 4. Asjakohased rahvusvahelised standardid  
 
Pooled tunnistavad, et WP.29 on asjakohane rahvusvaheline standardiorganisatsioon ning et 1958. 
aasta kokkuleppe ja 1998. aasta kokkuleppe kohased ÜRO normid ja üldised tehnilised normid on 
asjakohased rahvusvahelised standardi d käesoleva lisaga hõlmatud toodete jaoks.  
 
Artikkel 5.  Asjakohastel rahvusvahelistel standarditel põhinev õigusnormide lähendamine  
 
1. Pooled hoiduvad kehtestamast või säilitamast siseriiklikke tehnilisi norme, märgistust või 
vastavushindamismenetlusi, mis lahknevad ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest 
selliste normide või üldiste tehniliste normidega käsitletud valdkondades, sh juhul, kui asjaomased 
ÜRO normid või üldised tehnilised normid ei ole lõpule viidud, kuid viiakse peatselt lõpule, v. a juhul, 
kui on olemas nõuetekohased põhjendused, miks konkreetne ÜRO norm või üldine tehniline norm ei 
ole tõhus või asjakohane vahend õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks, nt liiklusohutuse või 
keskkonna - või inimeste tervise kaitse valdkonnas.  
 
2. Pool, kes kehtestab lahkneva siseriikliku tehnilise normi, märgistuse või 
vastavushindamismenetluse, nagu on osutatud lõikes 1 , määrab teise poole nõudmisel kindlaks 
siseriikliku tehnilise normi, märgistuse või vastavushindamismenetluse need osad, mis lahknevad  
oluliselt asjakohastest ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest, ning põhjendab 
lahknevust.  
 
3. Kumbki pool kaalub süsteemselt pärast käesoleva lepingu jõustumist vastu võetud ÜRO 
normide kohaldamist ning teavitab teist poolt kõigist muudatustest,  mis on seotud kõnealuste ÜRO 
normide rakendamisega tema vastavas siseriiklikus õigussüsteemis 1958. aasta kokkuleppega 
kehtestatud protokolli alusel ning kooskõlas artiklitega 8 ja 9.  
 
4. Kui pool on kehtestanud või säilitab siseriiklikud tehnilised normid, märgistused või 
vastavushindamismenetlused, mis lahknevad ÜRO normidest või üldistest tehnilistest normidest, 
nagu on lubatud lõikes 1 , vaatab kõnealune pool need siseriiklikud tehnilised normid, märgistused 
või vastavushindamismenetlused läbi korrapärast e ajavahemike järel, mis eelistatavalt ei ületa viit 
aastat, et lähendada neid norme asjakohastele ÜRO normidele või üldistele tehnilistele normidele. 
 
497 
 Oma siseriiklike tehniliste normide, märgistuste ja vastavushindamismenetluste läbivaatamisel 
kaalub pool , kas lahknevus on endiselt õigustatud. Teise poole taotlusel teatatakse talle, millised olid 
läbivaatamise tulemused ning millist teaduslikku ja tehnilist teavet kasutati.  
 
5. Kumbki pool ei kehtesta ega säilita siseriiklikke tehnilisi norme ega 
vastavushind amismenetlusi, mis takistavad või piiravad ÜRO normide reguleerimisvaldkonda 
kuuluvate ja ÜRO normide kohaselt antud tüübikinnitusega toodete importi või suurendavad nende 
importimise ja riigisisesel turul kasutuselevõtmistega seotud nõudeid, v.a juhul, ku i sellised 
siseriiklikud tehnilised normid või vastavushindamismenetlused on selgesõnaliselt ette nähtud 
kõnealuste ÜRO normidega.  
 
Artikkel 6.  Tüübikinnitus ja turujärelevalve  
 
1. Kumbki pool tunnistab oma turul kehtiva ÜRO tüübikinnitustunnistusega toote d vastavaks 
oma siseriiklikele tehnilistele normidele, märgistusele ja vastavushindamismenetlustele, nõudmata 
täiendavat katsetamist või märgistamist, et kontrollida või tõendada vastavust asjaomase ÜRO 
tüübikinnitustunnistusega hõlmatud nõuetele. Sõidukit e tüübikinnituste puhul loetakse ÜRO 
rahvusvaheline kogu sõiduki tüübikinnitus (U -IWVTA) kehtivaks U -IWVTAga hõlmatud nõuete suhtes. 
Poole välja antud ÜRO tüübikinnitustunnistusi võib lugeda kehtivaks üksnes juhul, kui pool on 
ühinenud asjakohaste ÜRO norm idega.  
 
2. Kumbki pool on kohustatud tunnustama ainult kehtivaid ÜRO tüübikinnitustunnistusi, mis on 
välja antud vastavalt ÜRO normide viimasele versioonile, millega ta on ühinenud.  
 
3. Lõike 1 kohaldamisel loetakse kehtiva ÜRO tüübikinnituse olemasolu pii savaks tõendiks 
järgmist:  
 
a) komplektsete sõidukite puhul kehtiv ÜRO vastavusdeklaratsioon, mis tõendab 
vastavust U -IWVTA -le; 
 
b) seadmete ja osade puhul tootele kinnitatud kehtiv ÜRO tüübikinnitustähis; või  
 
c) seadmete ja osade puhul, millele ei saa kinnitada ÜRO tüübikinnitustähist, kehtiv 
ÜRO tüübikinnitustunnistus.  
 
4. Turujärelevalve eesmärgil võivad poole pädevad asutused kontrollida, kas hõlmatud tooted 
vastavad  
a) kõigile kõnealuse poole siseriiklikele t ehnilistele normidele; või  
 
b) ÜRO eeskirjadele, millele vastavust on käesoleva artikli kohaselt tõendatud kehtiva 
ÜRO vastavusdeklaratsiooniga, mis tõendab vastavust U -IWVTA -le komplektsete 
sõidukite puhul, või tootele kinnitatud kehtiva ÜRO tüübikinnitus tähisega või kehtiva 
ÜRO tüübikinnitustunnistusega seadmete ja osade puhul.  
 
Selliseid kontrolle tehakse turul pisteliselt ja vastavalt käesoleva lõike punktis a või b osutatud 
tehnilistele normidele.  
  
5.  Pooled püüavad teha turujärelevalve valdkonnas ko ostööd, et aidata tuvastada ja käsitleda 
sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike mittevastavusi.  
 
 
498 
 6.  Pool võib võtta mis tahes asjakohaseid meetmeid sõidukite, süsteemide, osade või eraldi 
seadmestike suhtes, mis kujutavad endast tõsist ohtu seoses inimeste tervise või ohutusega või 
avalike huvide kaitsmise muude aspektidega või mis muul viisil ei vasta k ohaldatavatele nõuetele. 
Sellised meetmed võivad hõlmata asjaomaste sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike 
turul kättesaadavaks tegemise, registreerimise või kasutuselevõtmise keelamist või piiramist või 
nende turult kõrvaldamist või tagasivõt mist. Pool, kes võtab või säilitab selliseid meetmeid, teatab 
nendest viivitamata teisele poolele ning esitab teise poole nõudmisel nende meetmete võtmise 
põhjused.  
 
Artikkel 7.  Uut tehnoloogiat sisaldavad või uute omadustega tooted  
 
1. Kumbki pool ei tak ista ega piira põhjendamatult käesoleva lisaga hõlmatud ja eksportiva 
poole poolt heaks kiidetud toote turulelaskmist seetõttu, et toode sisaldab uut tehnoloogiat või 
sellel on uusi omadusi, mida importiv pool ei ole veel reguleerinud, kui ta ei suuda tõen dada, et tal 
on mõjuv põhjus arvata, et see uus tehnoloogia või omadus kujutab endast riski inimeste tervisele, 
ohutusele või keskkonnale.  
 
2. Kui pool otsustab keelata teise poole käesoleva lisaga hõlmatud toote laskmise oma turule 
või nõuab toote oma turult kõrvaldamist seetõttu, et selle valmistamisel on kasutatud uut 
tehnoloogiat või sellel on uusi omadusi, mis kujutavad endast riski inimeste  tervisele, ohutusele või 
keskkonnale, teavitab ta sellest otsusest viivitamata teist poolt ja asjaomast ettevõtjat või 
asjaomaseid ettevõtjaid. Teade peab sisaldama kogu asjakohast teaduslikku või tehnilist teavet, 
millele otsus tugineb.  
 
Artikkel 8.  Koostöö  
 
1.  Selleks et veelgi hõlbustada mootorsõidukite, nende osade ja seadmetega kauplemist ning 
vältida turulepääsu probleeme, tagades samal ajal inimeste tervise, ohutuse ja keskkonna kaitse, 
püüavad pooled teha vajaduse korral koostööd ja vahetada teav et. 
 
2.  Käesoleva artikli kohased koostöövaldkonnad võivad hõlmata eelkõige järgmist:  
  
a)  tehniliste eeskirjade või seonduvate standardite väljatöötamine ja kehtestamine;  
 
b)  sõidukeid käsitlevate uute ohutuseeskirjade või seonduvate standardite 
väljatöötamise, kõrgetasemelise heite vähendamise ja uute sõidukitehnoloogiatega 
seotud uuringute, teabe ja tulemuste vahetamine võimalikult suures ulatuses;  
 
c)  ohutuse või heitega seotud puudujääkide ja tehniliste eeskirjade eiramise 
kindlakstegemist käsit leva olemasoleva teabe vahetamine; ning  
 
d)  tehniliste eeskirjade suurema rahvusvahelise ühtlustamise edendamine 
mitmepoolsete foorumite kaudu, nagu 1958. aasta kokkulepe ja 1998. aasta 
kokkulepe, tehes muu hulgas koostööd sellist ühtlustamist toetavate a lgatuste 
kavandamisel;   
 
 
Artikkel 9.  Mootorsõidukite ja nende osade töörühm  
 
 
499 
 1. Mootorsõidukite ja nende osade töörühm abistab tehniliste kaubandustõketega tegelevat 
kaubanduse erikomiteed käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle 
nõuetekohase toimimise tagamisel.  
 
2. Mootorsõidukite ja nende osade töörühma ülesanded on järgmised:  
 
 a) arutada poole taotluse korral kõiki käesoleva lisaga seotud küsimusi;  
  
b) edendada koostööd ja teabevahetust vastavalt artiklile 8;  
 
c) pidada  tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilised arutelud] 
käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes; ning  
 
d) pidada käesoleva lisaga seotud küsimuste eest vastutavate kontaktpunktide nimekirja.  
  
 
500 
 LISA TBT -2.RAVIMID  
Artikkel 1. Mõisted  
 
1.  Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
(a) „asutus“ – poole asutus, mis on loetletud A liites;  
 
 b) „hea tootmistava“ – see osa kvaliteedi tagamisest, millega tagatakse, et toodete tootmisel ja 
kontrollimisel täidetakse pidevalt kvaliteedistandardeid, mis vastavad toodete kavandatud 
kasutusele ning kehtivate müügilubade või tootekirjelduste nõuetele, mis on loetletud B 
liites.    
 
 c) „kontroll“ – tootmisüksuse hindamine, et teha kindlaks, kas too tmisüksus tegutseb 
kooskõlas hea tootmistavaga ja/või toote turustamise lubamise raames võetud 
kohustustega; kontroll viiakse läbi kooskõlas asjaomase poole õigus - ja haldusnormidega 
ning hõlmab turustamiseelset ja -järgset kontrolli;  
 
 d) „hea tootmistava  ametlik dokument“ – poole asutuse poolt pärast tootmisüksuse 
kontrollimist väljastatud dokument, nt kontrolliaruanded, sertifikaadid, mis tõendavad 
tootmisüksuse vastavust hea tootmistava nõuetele, või hea tootmistava rikkumise avaldus.  
 
Artikkel 2. Kohal damisala  
 
Käesoleva lisa sätteid kohaldatakse C liites loetletud ravimite suhtes.  
 
Artikkel 3.  Eesmärgid  
 
Hõlmatud toodete osas on käesoleva lisa eesmärgid järgmised:  
 
a) lihtsustada ravimite kättesaadavust kummagi poole territooriumil;  
 
b)  kehtestada tingimused kontrollide tunnustamiseks ning hea tootmistava ametlike 
dokumentide vahetamiseks ja aktsepteerimiseks poolte vahel;  
 
c) edendada rahvatervist, kaitstes patsiendi ohutust ning loomade tervist ja heaolu, ning 
vajaduse korral kaitsta t arbija - ja keskkonnakaitse kõrget taset, edendades reguleerimist 
kooskõlas asjakohaste rahvusvaheliste standarditega.  
 
Artikkel 4.  Rahvusvahelised standardid  
 
Käesoleva lisaga hõlmatud toodete asjakohaste standarditega tagatakse rahvatervise 
kõrgetasemeline kaitse kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO), Majanduskoostöö ja 
Arengu Organisatsiooni (OECD), inimravimite tehniliste nõuete rahvusvahelise ühtlus tamisnõukogu 
(ICH) ja veterinaarravimite tehniliste registreerimisnõuete rahvusvahelise ühtlustamiskonverentsi 
(VICH) standardite, tavade ja suunistega.  
 
Artikkel 5. Kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimine  
 
 
501 
 1.  Kum bki pool tunnustab teise poole tehtud kontrolle ja aktsepteerib teise poole väljastatud 
hea tootmistava ametlikke dokumente vastavalt B liites loetletud õigusnormidele ja tehnilistele 
suunistele.  
 
2.  Teatavatel asjaoludel võib poole asutus mitte aktseptee rida hea tootmistava ametlikku 
dokumenti, mille on välja andnud teise poole asutus nende tootmisüksuste kohta, mis asuvad 
dokumendi välja andnud asutuse piirkonnas. Sellised asjaolud on näiteks kontrolliaruandes esinenud 
olulised vasturääkivused või puudus ed, turustamisjärgse järelevalve käigus tuvastatud 
kvaliteedivead või muu konkreetne tõendusmaterjal, millest nähtuvad toote kvaliteedi või patsiendi 
ohutuse probleemid. Kumbki pool tagab, et kui poole asutus otsustab mitte aktsepteerida teise 
poole asutus e väljastatud hea tootmistava ametlikku dokumenti, teavitab kõnealune asutus teise 
poole asjaomast asutust dokumendi aktsepteerimata jätmise põhjustest ja võib nõuda teise poole 
asutuselt selgitust. Asjaomane pool tagab, et tema asutus püüab vastata selgit use taotlusele 
õigeaegselt.  
 
3.  Üks pool võib aktsepteerida teise poole asutuse välja antud hea tootmistava ametlikke 
dokumente ka sellise tootmisüksuste puhul, mis asuvad väljaspool dokumendi väljastanud asutuse 
piirkonda.  
 
4.  Kumbki pool võib määrata t ingimused, mille alusel ta aktsepteerib lõike  3 alusel välja antud 
hea tootmistava ametlikke dokumente.  
 
Artikkel 6.  Hea tootmistava ametlike dokumentide vahetamine  
 
1.  Kumbki pool tagab, et kui poole asutus taotleb teise poole asutuselt hea tootmistava 
ametlikku dokumenti, püüab teise poole asutus edastada selle dokumendi 30 kalendripäeva jooksul 
alates taotluse kuupäevast.  
 
2.   Kumbki pool käsitleb lõike 1 kohaselt saadud dokumendis sisalduvat teavet 
konfidentsiaalsena.  
 
Artikkel 7. Kaitsemeetmed  
 
1.  Kummalgi poolel on õigus kontrollida ise teise poole poolt nõuetele vastavaks tunnistatud 
tootmisüksusi.  
 
2.  Kumbki pool tagab, et enne lõike 1 kohase kontrolli läbiviimist teavitab kontrolli teostada 
kavatseva poole asutus teise poole asjaomast asutus t kontrollist kirjalikult, esitades omapoolse 
kontrolli läbiviimise põhjused. Kontrolli teostada kavatseva poole asutus püüab sellest teise poole 
asutusele kirjalikult teatada vähemalt 30 päeva enne kavandatavat kontrolli, kuid võib 
kiireloomulistes olukor dades ette näha lühema etteteatamisaja. Teise poole asutus võib kontrolliga 
liituda.  
 
Artikkel 8. Kohaldatavate õigusnormide muutmine  
 
1. Kumbki pool teavitab teist poolt vähemalt 60 päeva enne hea tootmistavaga seotud mis 
tahes uute meetmete või muudatuste vastuvõtmist seoses B liites loetletud asjakohaste 
õigusnormide ja tehniliste suunistega.  
 
 
502 
 2. Pooled vahetavad kogu vajalikku teavet, sh h ea tootmistavaga seotud õigusnormide, 
tehniliste suuniste või kontrollimenetluste muudatusi, et kumbki pool saaks kaaluda, kas artikli 5 
lõike 1 kohase kontrollide tunnustamise ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimise 
tingimused on jätkuvalt  täidetud.  
 
3. Kui pool leiab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud mis tahes uue meetme või muudatuse 
tulemusena, et ta ei saa enam tunnustada teise poole kontrolle või aktsepteerida teise poole 
väljastatud hea tootmistava ametlikke dokumente, teatab ta teise le poolele oma kavatsusest 
kohaldada artiklit 9 ning pooled alustavad konsultatsioone ravimite töörühmas.  
 
4. Käesoleva artikli kohane teavitamine toimub ravimite töörühma määratud kontaktpunktide 
kaudu.  
 
Artikkel 9. Peatamine  
 
1.  Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2 kohaldamist, on kummalgi poolel õigus täielikult või 
osaliselt peatada teise poole kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide 
aktsepteerimine vastavalt artikli 5 lõikele 1 kõigi või mõnede C liites loetletud toodete puhul. Sed a 
õigust kasutatakse objektiivselt ja põhjendatult. Sellist õigust kasutav pool teavitab teist poolt ja 
esitab kirjaliku põhjenduse. Pool aktsepteerib jätkuvalt teise poole hea tootmistava ametlikke 
dokumente, mis on välja antud enne sellist peatamist, v.a  juhul, kui pool otsustab tervise või 
ohutusega seotud kaalutlustel teisiti.  
 
2. Kui pool pärast artikli 8 lõikes 3 osutatud konsultatsioone siiski peatab kontrollide 
tunnustamise ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimise vastavalt artikli 5 lõi kele 1, 
võib ta seda teha kooskõlas käesoleva artikli lõikega 1 mitte varem kui 60 päeva pärast 
konsultatsioonide algust. Selle 60 päeva jooksul tunnustavad mõlemad pooled jätkuvalt teise poole 
asutuse tehtud kontrolle ja aktsepteerivad teise poole asutuse  väljastatud hea tootmistava 
ametlikke dokumente.  
 
3. Kui kontrollide tunnustamine ja hea tootmistava ametlike dokumentide heakskiitmine 
vastavalt artikli 5 lõikele 1 on peatatud, arutavad pooled küsimust ühe poole taotlusel ravimite 
töörühmas ning teevad kõi k endast oleneva, et kaaluda võimalikke meetmeid, mis võimaldaksid 
kontrollide tunnustamist ja hea tootmistava ametlike dokumentide aktsepteerimist taastada.  
 
Artikkel 10. Regulatiivne koostöö  
 
1.  Pooled püüavad teineteisega konsulteerida, kui nende õigus  seda lubab, ettepanekute osas, 
mis käsitlevad oluliste muudatuste tegemist tehnilistes normides või kontrollimenetlustes, sh nende 
ettepanekute osas, mis mõjutavad teise poole dokumentide tunnustamist vastavalt artiklile 5, ning 
annavad vajaduse korral võ imaluse selliste ettepanekute kohta märkusi esitada, ilma et see piiraks 
artikli 8 kohaldamist.  
 
2.  Pooled püüavad teha koostööd, et tugevdada, arendada ja edendada rahvusvaheliselt 
kokkulepitud teaduslike või tehniliste suuniste vastuvõtmist ja rakendamist, muu hulgas esitades 
võimaluse korral ühiseid algatusi, ettepanekuid ja lähenemisviise artiklis 4 osutatud asjaomastes 
rahvusvahelistes organisatsioonides ja asutustes.  
 
Artikkel 11. Liidete muudatused  
 
 
503 
 Partnerlusnõukogul on õigus muuta A liidet, et ajakohastada asutuste loetelu, B liidet, et 
ajakohastada kohaldatavate õigusnormide ja tehniliste suuniste loetelu, ning C liidet, et 
ajakohastada hõlmatud toodete loetelu.  
 
Artikkel 12. Ravimite töörühm  
 
1.   Ravimite töörühm abistab tehniliste  kaubandustõketega tegelevat kaubanduse erikomiteed 
käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle nõuetekohase toimimise 
tagamisel.  
 
2.  Töörühmal on järgmised ülesanded:  
 
(a) arutada poole taotluse korral kõiki käesoleva lisaga seotud k üsimusi;  
 
(b) edendada koostööd ja teabevahetust artiklite 8 ja 10 kohaldamisel;  
 
(c) toimida konsultatsioonide ja arutelude foorumina artikli 8 lõike 3 ja artikli 9 lõike 3 
kohaldamisel;  
 
d) pidada tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilise d arutelud] 
käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes; ning  
 
e) pidada käesoleva lisaga seotud küsimuste eest vastutavate kontaktpunktide 
nimekirja.  
 
Artikkel 13. Vaidluste lahendamise kohaldamata jätmine  
 
Käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotist [Vaidluste lahendamine] ei kohaldata käesoleva lisa 
tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidluste suhtes.  
 
  
 
504 
 A LIIDE – POOLTE AMETIASUTUSED  
1) Euroopa Liit  
 
Riik  Inimravimid  Veterinaarravimid  
   
Belgia  Ravimite ja tervisetoodete 
föderaalne asutus  /  
Federaal Agentschap voor 
geneesmiddelen en 
gezondheidsproducten / Agence 
fédérale des médicaments et 
produits de santé  Vt inimravimite asutust  
Bulgaaria  Bulgaaria ravimiamet  /  
ИЗПЪЛНИТЕЛНА АГЕНЦИЯ ПО 
ЛЕКАРСТВАТА  Bulgaaria toiduohutusamet /  
Българска агенция по безопасност 
на храните  
   
Tšehhi  Ravimikontrolli riiklik instituut /  
Státní ústav pro kontrolu léčiv (SÚKL)  Bioloogiliste veterinaarravimite ja 
veterinaarravimite kontrolli riiklik 
instituut /  
Ústav pro státní kontrolu 
veterinárních biopreparátů a léčiv 
(ÚSKVBL)  
   
Taani  Taani ravimiamet /  
Laegemiddelstyrelsen  Vt inimravimite asutust  
 
505 
 Saksamaa  Saksamaa Liitvabariigi ravimi - ja 
meditsiiniseadmete instituut /  
Bundesinstitut für Arzneimittel und 
Medizinprodukte (BfArM)  
Paul Ehrlichi Instituut (PEI) – 
Saksamaa Liitvabariigi vaktsiinide ja 
bioravimite instituut / Paul -Ehrlich -
Institut (PEI) Bundesi nstitut für 
Impfstoffe und biomedizinische 
Arzneimittel  
Saksamaa Liitvabariigi 
tervishoiuministeerium  / Bundesmini
sterium für Gesundheit 
(BMG)  / Zentralstelle der Länder für 
Gesundheitsschutz bei Arzneimitteln 
und Medizinprodukten (ZLG)97 Saksamaa Liitvabariigi tarbijakaitse ja 
toiduohutuse amet /  
Bundesamt für Verbraucherschutz 
und Lebensmittelsicherheit (BVL)  
Saksamaa Liitvabariigi toidu ja 
põllumajanduse 
ministeerium  / Bundesministerium für 
Ernährung und Landwirtschaft  
Eesti  Ravimia met /  
Ravimiamet  Vt inimravimite asutust  
Iirimaa  
 
Kreeka  Tervisetoodete valdkonna reguleeriv 
asutus / Health Products Regulatory 
Authority (HPRA)  
 
Riiklik Ravimiamet /  
Ethnikos Organismos Farmakon 
(EOF) - (ΕΘΝIΚΟΣ ΟΡΓΑΝIΣΜΟΣ 
ΦΑΡΜΑΚΩΝ))  Vt inimravimite asutust  
Vt inimravimite asutust  
Hispaania  Hispaania ravimite ja 
meditsiiniseadmete amet /  
Agencia Española de Medicamentos 
y Productos  
Sanitarios 98 Vt inimravimite asutust  
                                                            
97  Käesoleva lisa kohaldamiseks ja ilma et see piiraks Saksamaa pädevuse jaotumist käesoleva lisa 
kohaldamisalas, käsitatakse ZL Gd kõiki liidumaade selliseid pädevaid asutusi hõlmavana, kes annavad välja 
head tootmistava käsitlevaid dokumente ja teostavad farmatseutilist kontrollimist.  
 
98  Käesoleva lisa kohaldamiseks ja ilma et see piiraks Hispaania pädevuse jaotumist käesoleva l isa 
kohaldamisalas, käsitatakse ametit Agencia Española de Medicamentos y Productos Sanitarios kõiki 
selliseid piirkondlikke pädevaid asutusi hõlmavana, kes annavad välja head tootmistava käsitlevaid 
dokumente ja teostavad farmatseutilist kontrollimist.  
 
506 
    
Prantsusmaa  Prantsusmaa riiklik ravimite ja 
tervisetoodete ohutuse amet / 
Agence nationale de sécurité du 
médicament et des produits de 
santé (ANSM)  Prantsusmaa toidu -, keskkonna -ja 
tööohutuse riiklik amet – 
Veterinaarravimite riiklik amet /  
Agence Nationale de Sécur ité 
Sanitaire de l’alimentation, de 
l’environnement et du travail -Agence 
Nationale du Médicament Vétérinaire 
(Anses -ANMV)  
Horvaatia  
 Ravimite ja meditsiiniseadmete 
amet  /  
Agencija za lijekove i medicinske 
proizvode (HALMED)  Põllumajandusministeerium, 
veterinaaria ja toiduohutuse 
direktoraat  /  
Ministarstvo Poljoprivrede, Uprava za 
veterinarstvo i sigurnost hrane  
   
Itaalia  Itaalia ravimiamet  / Agenzia Italiana 
del Farmaco  Loomatervise ja veterinaarravimite 
peadirektoraat  /  
Ministero della Salute, Direzione 
Generale della Sanità Animale e dei 
Farmaci Veterinari  
Küpros  
 
 
 
 
 
Läti  Tervishoiuministeerium – 
ravimiteenistus /  
Φαρμακευτικές Υπηρεσίες, 
Υπουργείο Υγείας  
 
 
 
Ravimiamet /  
Zāļu valsts aģentūra  Põllumajandus -, maaelu arendamise 
ja keskkonnaministeerium –  
veterinaarteenistus /  
Κτηνιατρικές Υπηρεσίες - Υπουργείο 
Γεωργίας, Αγροτικής Ανάπτυξης και 
Περιβάλλοντος  
 
Toidu - ja veterinaarteenistuse 
hindamis - ja registre erimisosakond / 
Pārtikas un veterinārā dienesta 
Novērtēšanas un reģistrācijas 
departaments  
Leedu  Riiklik ravimikontrolliamet  /  
Valstybinė vaistų kontrolės tarnyba  Riiklik toidu - ja veterinaarteenistus  /  
Valstybinė s maisto ir veterinarijo s 
                                                                                                                                                                                         
 
 
507 
 tarnyba  
Luksemburg  Tervishoiuministeerium, farmaatsia ja 
ravimite osakond / Minìstère de la 
Santé, Division de la Pharmacie et  
des Médicaments  Vt inimravimite asutust  
Ungari  
 
 
 
 
Malta  Országos Gyógyszerészeti és 
Élelmezés -egészségügyi Intézet / 
Riiklik farmaatsia ja toitumise 
instituut  
 
 
Ravimivaldkonna reguleeriv asutus  Riiklik toiduahela ohutuse büroo, 
veterinaarmeditsiinitoodete 
direktoraat  / Nemzeti Élelmiszerlánc -
biztonsági Hivatal,  
Állatgyógyászati Termékek 
Igazgatósága (ÁTI)  
Riikliku veterinaarl abori (NVL) 
veterinaarravimite osakond  
loomatervise ja loomade heaolu 
ministeeriumis (AHWD)   
Madalmaad  Tervishoiu - ja noorsooinspektsioon / 
Inspectie Gezondheidszorg en Youth 
(IGJ)  Ravimite hindamise nõukogu  /  
Bureau Diergeneesmiddelen, College 
ter Be oordeling van Geneesmiddelen 
(CBG)  
Austria  
 
 
 
 
Poola  Austria tervise - ja toiduohutuse 
amet  /  
Österreichische Agentur für 
Gesundheit und Ernährungssicherheit 
GmbH  
 
Ravimite peainspektsioon  /  
Główny Inspektorat Farmaceutyczny 
(GIF) /  Vt inimravimite asutust  
 
 
 
Vt inimravimite asutust  
Portugal  Ravimite ja tervisetoodete riiklik 
amet /  
INFARMED, I.P  
Autoridade Nacional do 
Medicamento e Produtos de Saúde, 
I.P  Toidu ja veterinaaria peadirektoraat / 
DGAV – Direção Geral de 
Alimentação e Veterinária (PT)  
 
508 
 Rumeenia  Riiklik ravimite ja meditsiiniseadmete 
amet /  
Agenţia Naţională a Medicamentului 
şi a Dispozitivelor Medicale  Riiklik veterinaaria - ja 
toiduohutusamet / Autoritatea 
Națională Sanitară Veterinară și 
pentru Siguranța Alimentelor  
   
Sloveenia  Sloveenia Vabariigi ravimite ja  
meditsiiniseadmete amet  /  
Javna agencija Republike Slovenije za 
zdravila in medicinske pripomočke 
(JAZMP)  Vt inimravimite asutust  
 Slovakkia  Ravimikontrolli riiklik instituut  /  
Štátny ústav pre kontrolu liečiv 
(ŠÚKL )  Bioloogiliste veterinaarravimite ja  
veterinaarravimite riikliku kontrolli 
instituut /  
Ústav štátnej kontroly veterinárnych 
biopreparátov a liečiv (USKVBL)  
Soome  
 
 
Rootsi  Soome ravimiamet  /  
Lääkealan turvallisuus - ja 
kehittämiskeskus (FIMEA)  
 
Ravimiamet / Läkemedelsverket  Vt inimravimite asutust  
 
Vt inimravimite asutust  
 
2) Ühendkuningriik  
 
Ravimite ja tervisetoodete valdkonda reguleeriv amet  / Medicines and Healthcare products 
Regulatory Agency  
Veterinaarravimite direktoraat / Veterinary Medicines Directorate  
  
 
509 
 B LIIDE – Hea tootmistavaga seotud kohaldatavate õigusnormide ja tehniliste suuniste loetelu  
 
1) Euroopa Liit  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6.  novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius 
kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta99;  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6.  novembri 2001. aasta direktiiv 2001/82/EÜ veterinaarravimeid 
käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta100; 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4.  aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus - ja 
haldusnormide ühtlustam ise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius 
kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes101; 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 536/2014, milles käsitletakse 
inimtervishoius kasutatavate ravimi te kliinilisi uuringuid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 
2001/20/EÜ102; 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse 
ühenduse kord inim - ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve koht a ning millega 
asutatakse Euroopa Ravimiamet103; 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007 uudsete 
ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta104; 
komisjoni 8.  oktoobri 2003. aasta direkt iiv 2003/94/EÜ, millega kehtestatakse inimestele mõeldud 
ravimite ning inimestele mõeldud uuritavate ravimite hea tootmistava põhimõtted ja suunised105; 
komisjoni 23. juuli 1991. aasta direktiiv 91/412/EMÜ, millega kehtestatakse veterinaarravimite hea 
tootmi stava põhimõtted ja suunised106; 
komisjoni 15. septembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1572, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavate ravimite hea tootmistava 
põhimõtete ja suuniste osas107; 
komisj oni 28.  mai 2014. aasta delegeeritud määrus (EL)  1252/2014, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ seoses inimtervishoius kasutatavate ravimite 
toimeainete head tootmistava käsitlevate põhimõtete ja suunistega108; 
                                                            
99  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.  
100  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1.  
101  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.  
102  ELT L 158, 27.5.2014, lk 1.  
103  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.  
104  ELT L 324, 10.12.2007, lk 121.  
105  ELT L 262, 14.10.2003, lk 22.  
106  EÜT L 228, 17.8.1991, lk 70.  
107  ELT L 238, 16.9.2017, lk 44.  
108  ELT L 337, 25.11.2014, lk 1.  
 
510 
 komisjoni 23. mai 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/1569, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr  536/2014, et täpsustada inimtervishoius kasutamiseks 
uuritavate ravimite hea tootmistava põhimõtteid ja suuniseid ning inspekteerimis e korda109; 
Euroopa Liidu heade tootmistavade juhendi IV osas esitatud Euroopa Liidu ravimieeskirjade kehtiv 
versioon ning ühenduse inspekteerimis - ja teabevahetusmenetluste kogumik.  
 
2) Ühendkuningriik  
Inimravimite 2012. aasta eeskirjad (S.I. 2012/1916)   
Inimtervishoius kasutatavaid ravimeid (kliinilised uuringud) käsitlevad 2004. aasta eeskirjad (S.I. 
2004/1031)  
Veterinaarravimite 2013. aasta eeskirjad (S.I. 2013/2033)  
2012. aasta inimravimite eeskirjade eeskirja B17 kohaselt avaldatud eeskirjad hea tootm istava kohta 
ja eeskirja C17 kohaselt avaldatud suunised hea tootmistava kohta  
2013. aasta veterinaarravimite eeskirja loetelu 2 kohaldamisel kohaldatavad head tootmistava 
käsitlevad põhimõtted ja suunised  
   
                                                            
109  ELT L 238, 16.9.2017, lk 12.  
 
511 
 C LIIDE – HÕLMATUD TOOTED  
Inim - ja veterinaarra vimid:  
 inimeste ja loomade raviks turustatavad ravimid, sh inimeste ja loomade raviks turustatavad 
bioloogilised ja immunoloogilised ravimid,  
 uudsed ravimid,  
 inimeste või loomade raviks kasutatavad ravimite toimeained,  
 uuritavad ravimid.  
  
 
512 
 LISA TBT -3. KEMIKAALID  
Artikkel 1. Mõisted  
 
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „vastutavad asutused“ –  
 
(i) Euroopa Liidus: Euroopa Komisjon;  
 
(ii) Ühendkuningriigis: Ühendkuningriigi valitsus.   
 
(b) „ÜRO GHS“ – Ühinenud Ra hvaste Organisatsiooni ühtne ülemaailmne kemikaalide 
klassifitseerimise ja märgistamise süsteem.    
 
Artikkel 2. Kohaldamisala  
 
Käesolevat lisa kohaldatakse liidu ja Ühendkuningriigi vahelise kemikaalidega kauplemise, nende 
reguleerimise, impordi ja ekspordi suhtes seoses nende registreerimise, hindamise, autoriseerimise, 
piiramise, heakskiitmise, klassifitseerimise, märgistamise j a pakendamisega.     
 
Artikkel 3.  Eesmärgid  
1.  Käesoleva lisa eesmärgid on:  
 a)  hõlbustada kemikaalide ja nendega seotud toodetega kauplemist poolte vahel;  
 b)  tagada keskkonna ning inimeste ja loomade tervise kaitse kõrge tase; ning  
 c)  näha ette l iidu ja Ühendkuningriigi vastutavate asutuste vaheline koostöö.   
 
2.  Pooled tunnistavad, et käesoleva lisa alusel võetud kohustused ei takista kumbagi poolt 
seadmast kemikaalide reguleerimisel oma prioriteete, sh kehtestamast oma keskkonnakaitse ning 
inimeste ja loomade tervise kaitse tasemeid.    
 
Artikkel 4.  Asjakohased rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused  
Pooled tunnistavad, et rahvusvahelised organisatsioonid ja asutused, eelkõige OECD ning ÜRO 
Majandus - ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) ühtse ülema ailmse kemikaalide klassifitseerimise ja 
märgistamise süsteemi ekspertide allkomitee (SCEGHS) on kemikaalidega seotud teaduslike ja 
tehniliste suuniste väljatöötamisel asjakohased.    
 
Artikkel 5.  Osalemine asjakohastes rahvusvahelistes organisatsioonides ja asutustes ning 
regulatiivsed arengud  
 
1. Pooled aitavad aktiivselt kaasa artiklis 4 osutatud teaduslike või tehniliste suuniste 
väljatöötamisele seoses kemikaalidega seotud ohtude ja riskide hindamisega ning selliste hindamiste 
tulemuste dokumenteerimis e vormiga.  
 
2. Kumbki pool rakendab kõiki artiklis 4 osutatud rahvusvaheliste organisatsioonide ja asutuste 
välja antud suuniseid, v.a juhul, kui need suunised oleksid selle poole õiguspäraste eesmärkide 
saavutamiseks ebatõhusad või ebasobivad.  
 
 
513 
 Artikkel 6. Kemikaalide klassifitseerimine ja märgistamine  
 
1. Kumbki pool rakendab ÜRO GHSi nii ulatuslikult, kui ta peab oma vastava süsteemi raames 
teostatavaks, sh kemikaalide puhul, mis ei kuulu käesoleva lisa kohaldamisalasse, v.a juhul, kui on 
konkreetsed põ hjused kohaldada lõppkasutajale mõeldud valmis keemiatoodete suhtes teistsugust 
märgistussüsteemi. Kumbki pool ajakohastab korrapäraselt ÜRO GHSi rakendamist, võttes aluseks 
selle korrapärased muudatused.  
 
2. Kui poole vastutav asutus kavatseb klassifitsee rida üksikuid aineid oma vastavate normide ja 
menetluste kohaselt, annab ta teise poole vastutavale asutusele võimaluse väljendada 
kohaldatavate tähtaegade jooksul oma seisukohti vastavalt kõnealustele normidele ja menetlustele.  
 
3. Kumbki pool teeb ainet e klassifitseerimisega seotud menetlusi käsitleva teabe avalikult 
kättesaadavaks kooskõlas oma vastavate normide ja menetlustega. Kumbki pool püüab vastata teise 
poole poolt lõike 2 kohaselt esitatud märkustele.  
 
4. Käesolevas artiklis ei kohusta miski ku mbagi poolt saavutama konkreetset tulemust seoses 
ÜRO GHSi rakendamisega oma territooriumil või konkreetse aine klassifitseerimisega või edasi viima, 
peatama või edasi lükkama oma vastavaid menetlusi ja otsustusprotsesse.  
 
Artikkel 7.  Koostöö  
 
1. Pooled tu nnistavad, et vabatahtlik koostöö kemikaalide reguleerimise valdkonnas võib 
edendada kaubandust viisil, mis toob kasu tarbijatele, ettevõtjatele ja keskkonnale ning aitab kaasa 
inimeste ja loomade tervise kaitse parandamisele.    
 
2. Pooled kohustuvad edendama mittekonfidentsiaalse teabe vahetamist oma vastutavate 
asutuste vahel, sh elektrooniliste vormingute ja andmete säilitamiseks kasutatavate vahendite alase 
koostöö kaudu.   
 
3. Pooled teevad vajaduse korral koostööd, et tugevdada,  arendada ja edendada 
rahvusvaheliselt kokkulepitud teaduslike või tehniliste suuniste vastuvõtmist ja rakendamist, muu 
hulgas esitades võimaluse korral ühiseid algatusi, ettepanekuid ja lähenemisviise eelkõige artiklis 4 
osutatud asjaomastes rahvusvahelis tes organisatsioonides ja asutustes.    
 
4. Kui mõlemad pooled seda kasulikuks peavad, teevad nad koostööd kemikaaliohutusega 
seotud andmete levitamisel ning teevad sellise teabe üldsusele kättesaadavaks, et tagada eri 
sihtrühmadele hõlbus juurdepääs kõnea lusele teabele ja selle arusaadavus.  Ühe poole taotluse 
korral esitab teine pool taotluse esitanud poolele kemikaaliohutust käsitleva mittekonfidentsiaalse 
teabe.    
 
5. Kui üks pool seda taotleb ja teine pool sellega nõustub, alustavad pooled konsultatsi oone 
teadusliku teabe ja andmete üle seoses uute ja esilekerkivate küsimustega, mis on seotud 
kemikaalidest inimeste tervisele või keskkonnale tulenevate ohtude või riskidega, et luua ühine 
teadmistepagas ning võimaluse korral edendada ühist arusaamist sel liste küsimustega seotud 
teadusaspektidest.  
 
Artikkel 8. Teabevahetus  
 
 Pooled teevad tehniliste kaubandustõketega tegelevas kaubanduse erikomitees koostööd ja 
vahetavad teavet kõikides küsimustes, mis on seotud käesoleva lisa rakendamisega.  
 
514 
   
 
515 
 LISA TBT -4. MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED  
Artikkel 1. Eesmärk ja kohaldamisala  
 
1.  Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada sätted ja menetlused mahepõllumajanduslike 
toodetega kauplemise edendamiseks kooskõlas mittediskrimineeri mise ja vastastikkuse 
põhimõtetega, tunnustades poolte vastavate õigusaktide samaväärsust.    
 
2.  Käesolevat lisa kohaldatakse A ja B liites loetletud mahepõllumajanduslike toodete suhtes, 
mis vastavad C või D liites loetletud õigusnormidele. Partnerlusnõ ukogul on õigus muuta liiteid A, B, 
C ja D.  
 
Artikkel 2. Mõisted  
 
Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
„pädev asutus“ – ametiasutus, kelle jurisdiktsiooni alla kuuluvad C või D liites loetletud õigusnormid 
ning kes vastutab käesoleva lisa rake ndamise eest;  
 
„kontrolliasutus“ – asutus, millele pädev asutus on kooskõlas C või D liites loetletud õigusnormidega 
kas tervikuna või osaliselt delegeerinud oma pädevuse mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas 
kontrolle teostada ja sertifikaate väljasta da;     
 
„kontrollorgan“ – üksus, keda pädev asutus on volitanud tegema kontrolle ja väljastama sertifikaate 
mahepõllumajandusliku tootmise valdkonnas vastavalt C või D liites loetletud õigusnormidele; ning    
 
„samaväärsus“ – eri õigusnormide ning kontrol li- ja sertifitseerimissüsteemide võime täita samu 
eesmärke;  
 
Artikkel 3. Samaväärsuse tunnustamine  
 
1.  A liites loetletud toodete puhul tunnustab liit C liites loetletud Ühendkuningriigi õigusnorme 
samaväärsetena D liites loetletud liidu õigusnormidega.   
 
2.  B liites loetletud toodete puhul tunnustab Ühendkuningriik D liites loetletud liidu 
õigusnorme samaväärsetena C liites loetletud Ühendkuningriigi õigusnormidega.    
 
3. Pidades silmas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määruse (EL) 2018/848 
(mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist 
ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007) kohaldamise kuupäeva (1. 
jaanuar 2022), hindab kumbki pool lõigetes 1 ja 2 osutatud s amaväärsuse tunnustamist uuesti 31. 
detsembriks 2023. Kui pool ei kinnita nimetatud uuesti hindamise tulemusena samaväärsust, 
peatatakse samaväärsuse tunnustamine.  
 
4. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, käsitletakse C ja D liites loetletud õigusnormi de 
muutmisel, tühistamisel või asendamisel uusi õigusnorme samaväärsetena teise poole 
õigusnormidega, v.a juhul, kui teine pool selle vastavalt lõigetes  5 ja 6 sätestatud korrale vaidlustab.   
 
5. Kui üks pool leiab pärast teiselt poolelt taotletud lisatea be saamist, et teise poole 
õigusnormid või haldusmenetlused või -tavad ei vasta enam samaväärsuse nõuetele, esitab 
kõnealune pool teisele poolele põhjendatud taotluse vastavate õigusnormide või haldusmenetluste 
 
516 
 või -tavade muutmiseks ning annab teisele poo lele samaväärsuse tagamiseks piisava ajavahemiku, 
mis ei ole lühem kui kolm kuud.    
 
6. Kui asjaomane pool leiab pärast lõikes 5 sätestatud tähtaja möödumist endiselt, et 
samaväärsuse nõuded ei ole täidetud, võib ta võtta vastu otsuse peatada ühepoolselt C või D liites 
loetletud asjaomaste õigusnormide samaväärsuse tunnustamine A või B liites loetletud asjaomaste 
mahepõllumajanduslike toodete suhtes.     
 
7. A või B liites loetletud asjaomaste toodete suhtes C või D liites loetletud õigusnormide 
samaväärsu se tunnustamise ühepoolse peatamise otsuse võib pärast kolmekuulise 
etteteatamistähtaja möödumist teha ka juhul, kui pool ei ole esitanud artikli  6 kohaselt nõutavat 
teavet või ei nõustu artikli  7 kohase vastastikuse hindamisega.    
 
8. Kui samaväärsuse tu nnustamine on vastavalt käesolevale artiklile peatatud, arutavad pooled 
küsimust ühe poole taotlusel mahepõllunduslike toodete töörühmas ning teevad kõik endast 
oleneva, et kaaluda võimalikke meetmeid, mis võimaldaksid samaväärsuse tunnustamist taastada.  
 
9. A ja B liites loetlemata toodete samaväärsust arutab poole taotlusel mahepõllumajanduslike 
toodete töörühm.  
 
Artikkel 4. Import ja turule laskmine  
 
1. Liit aktsepteerib A liites loetletud toodete importi oma territooriumile ja nende toodete 
turule las kmist mahepõllumajanduslike toodetena, tingimusel et need tooted vastavad C liites 
loetletud Ühendkuningriigi õigusnormidele ja nendega on kaasas kontrollsertifikaat, mille on välja 
andnud Ühendkuningriigi poolt tunnustatud ja liidule teatatud kontrollorga n, nagu on osutatud 
lõikes 3.   
 
2. Ühendkuningriik aktsepteerib B liites loetletud toodete importi oma territooriumile ja nende 
toodete turule laskmist mahepõllumajanduslike toodetena, tingimusel et need tooted vastavad D 
liites loetletud liidu õigusnormi dele ja nendega on kaasas kontrollisertifikaat, mille on välja andnud 
liidu poolt tunnustatud ja Ühendkuningriigile teatatud kontrollorgan, nagu on osutatud lõikes 3.    
 
3. Pooled tunnustavad kontrolliasutusi või kontrollorganeid, millest teine pool on te atanud kui 
asutusest või organist, mis vastutab artiklis  3 osutatud samaväärsuse tunnustamise alla kuuluvate 
mahetoodete asjakohase kontrollimise eest ning käesoleva artikli lõigetes  1 ja 2 osutatud 
kontrollsertifikaadi väljastamise eest, mis on vajalik to odete importimiseks ja turule laskmiseks teise 
poole territooriumil.    
 
4. Koostöös teise poolega määrab importiv pool igale teise poole poolt teatatud asjaomasele 
kontrolliasutusele ja kontrollorganile koodnumbri.  
 
 
 
Artikkel 5. Märgistus  
 
1. Käesoleva lisa kohaselt poole territooriumile imporditud tooted peavad vastama importiva 
poole C ja D liites loetletud õigusnormides sätestatud märgistamisnõuetele. Kõnealustel toodetel 
võib olla liidu mahepõllumajandusliku toote logo, Ühendkuningriigi mah epõllumajandusliku toote 
logo või mõlemad logod, nagu on sätestatud asjakohastes õigusnormides, tingimusel et need tooted 
vastavad kõnealuse logo või mõlema logo märgistusnõuetele.    
 
517 
  
2. Pooled kohustuvad vältima mahepõllumajanduslikule tootmisele viitava te terminite 
kuritarvitamist seoses mahepõllumajanduslike toodetega, mille samaväärsust tunnustatakse 
käesoleva lisa alusel.  
 
3. Pooled kohustuvad kaitsma asjaomastes õigusaktides sätestatud liidu 
mahepõllumajanduslike toodete logo ja Ühendkuningriigi mah epõllumajanduslike toodete logo 
väärkasutuse ja jäljendamise eest. Pooled tagavad, et liidu mahepõllumajanduslike toodete logo ja 
Ühendkuningriigi mahepõllumajanduslike toodete logo kasutatakse ainult C ja D liites loetletud 
õigusnormidele vastavate toodet e märgistusel, reklaamides ja äridokumentides.  
 
Artikkel 6. Teabevahetus  
 
1. Pooled vahetavad kogu asjakohast teavet, mis on seotud käesoleva lisa rakendamise ja 
kohaldamisega. Eelkõige esitavad pooled teineteisele käesoleva lepingu jõustumisele järgneva teise 
aasta 31.  märtsiks ning seejärel iga aasta 31.  märtsiks järgmised dokumendid:  
 
 a) aruanne, mis sisaldab teavet käesoleva lisa raames eksporditud 
mahepõllumajanduslike toodete liikide ja koguste kohta ning hõlmab ajavahemikku 
eelmise aasta jaanuaris t kuni detsembrini;  
 
 b)   aruanne pädevate asutuste poolt teostatud järelevalve ja kontrolli kohta ning 
saavutatud tulemuste ja võetud parandusmeetmete kohta; aruanne hõlmab 
ajavahemikku eelmise aasta jaanuarist kuni detsembrini; ning  
 
 c)  andmed C või  D liites loetletud õigusnormide täheldatud rikkumiste kohta.   
 
2.  Kumbki pool teatab teisele poolele viivituseta järgmisest:  
 
 a)   kõikidest muudatustest, mis on seotud tema pädevate asutuste, kontrolliasutuste ja 
kontrollorganite loeteluga, sh asjaom aste kontaktandmetega (eelkõige aadress ja 
internetiaadress);  
 
 b)   C või D liites loetletud õigusnormide kavandatud muutmisest või kehtetuks 
tunnistamisest, uute õigusaktide ettepanekutest ning mis tahes asjakohastest 
muudatustest seoses käesoleva lisag a hõlmatud mahepõllumajanduslike toodete 
suhtes kohaldatavate haldusmenetluste ja -tavadega; ning  
 
 c)   C ja D liites loetletud õigusnormide vastu võetud muudatustest või kehtetuks 
tunnistamisest, uutest õigusaktidest ning mis tahes asjakohastest muudatustest 
seoses käesoleva lisaga hõlmatud mahepõllumajanduslike toodete suhtes 
kohaldatavate haldusmenetluste  ja -tavadega.  
 
 
 
Artikkel 7. Vastastikune hindamine  
 
1. Pärast vähemalt kuuekuulist etteteatamist lubab kumbki pool teise poole määratud 
ametnikel või ekspertidel viia oma territooriumil läbi vastastikuseid hindamisi, et kontrollida, kas 
asjaomased kontr olliasutused ja kontrollorganid teostavad käesoleva lisa rakendamiseks ette nähtud 
kontrollimisi.    
 
518 
  
2. Pooled teevad koostööd ja abistavad teist poolt kohaldatava õigusega lubatud ulatuses 
lõikes  1 osutatud vastastikuste hindamiste teostamisel, mis võiva d hõlmata visiite asjaomaste 
kontrolliasutuste ja kontrollorganite kontoritesse, töötlemisrajatistesse ja sertifitseeritud ettevõtjate 
juurde.     
 
Artikkel 8. Mahepõllumajanduslike toodete töörühm  
 
1. Mahepõllumajanduslike toodete töörühm abistab tehnilis te kaubandustõketega tegelevat 
kaubanduse erikomiteed käesoleva lisa rakendamise järelevalvel ja läbivaatamisel ning selle 
nõuetekohase toimimise tagamisel.  
 
2. Mahepõllumajanduslike toodete töörühma ülesanded on järgmised:  
 
 a)  arutada poole taotlusel kõiki käesolevast lisast tulenevaid küsimusi, sh kõiki 
võimalikke käesoleva lisa või selle liidete muutmise vajadusi;  
 
 b)  edendada käesoleva lisaga hõlmatud mahepõllumajanduslikke tooteid käsitlevate 
õigusnormide, standardite ja menetluste alast koostöö d, sh arutelusid normide ja 
kontrollisüsteemidega seotud tehniliste või regulatiivsete küsimuste üle; ning  
 
 c) pidada tehnilisi arutelusid käesoleva lepingu artikli TBT.10 [Tehnilised arutelud] 
käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes;  
 
  
 
  
 
519 
 A LIIDE  
ÜHENDKUNINGRIIGIST PÄRIT MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED, MILLE SAMAVÄÄRSUST LIIT 
TUNNUSTAB  
Kirjeldus  Märkused  
Töötlemata taimsed saadused    
Elusloomad või töötlemata loomsed saadused  Kaasa arvatud mesi  
Vesiviljelustooted ja merevetikad    
Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette 
nähtud toiduna kasutamiseks    
Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette 
nähtud söödana kasutamiseks   
Seemned ja paljundusmaterjal    
 
Käesolevas liites loetletud mahepõllumajanduslikud tooted on Ühendkuningriigis toodetud 
töötlemata põllumajandus - või vesiviljelustooted või toidu või söödana kasutamiseks ette nähtud 
töödeldud põllumajandustooted, mis on töödeldud Ühendkuningriigis koostisosadega, mis on 
kasvatatud Ühendkuningriigis või mis on Ühen dkuningriiki imporditud vastavalt Ühendkuningriigi 
õigusnormidele.  
 
  
 
520 
 B LIIDE  
LIIDU MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKUD TOOTED, MILLE SAMAVÄÄRSUST ÜHENDKUNINGRIIK 
TUNNUSTAB  
Kirjeldus  Märkused  
Töötlemata taimsed saadused    
Elusloomad või töötlemata loomsed saadused  Kaasa arvatud mesi  
Vesiviljelustooted ja merevetikad    
Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette 
nähtud toiduna kasutamiseks    
Töödeldud põllumajandustooted, mis on ette 
nähtud söödana kasutamiseks   
Seemned ja paljundusmaterjal    
 
Käesolevas liites loetletud mahepõllumajanduslikud tooted on liidus toodetud töötlemata 
põllumajandus - või vesiviljelustooted või toidu või söödana kasutamiseks ette nähtud töödeldud 
põllumajandustooted, mis on töödeldud liidus koostisosadega, mis on kasvatatud liidu s või mis on 
liitu imporditud vastavalt liidu õigusnormidele.  
  
 
521 
 C LIIDE  
ÜHENDKUNINGRIIGIS KOHALDATAVAD MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKKE TOOTEID KÄSITLEVAD 
ÕIGUSNORMID110 
Järgmised Ühendkuningriigis kohaldatavad õigusnormid:  
1. Säilitatud MÄÄRUS (EÜ) nr 834/2007  
2. Säilita tud MÄÄRUS (EÜ) nr 889/2008  
3. Säilitatud MÄÄRUS (EÜ) nr 1235/2008  
4. Mahepõllumajanduslikke tooteid käsitlevad 2009. aasta eeskirjad  
 
  
                                                            
110  Käesolevas loetelus sisalduvaid viiteid säilitatud liidu õigusaktidele käsitatakse viidetena nendele 
õigusaktidele Ühendkuningriigi poolt Ühendkuningriigis kohaldamiseks muudetud sõnastuses.  
 
522 
 D LIIDE  
LIIDUS KOHALDATAVAD MAHEPÕLLUMAJANDUSLIKKE TOOTEID KÄSITLEVAD ÕIGUSNORMID   
Järgmised liidus kohaldatavad õigusnormid:  
1. Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning 
mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks 
tunnistamise kohta111 
2. Komisjoni 5. septembr i 2008. aasta määrus (EÜ) nr 889/2008, millega kehtestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 834/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike 
toodete märgistamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses mahepõllumajandusliku 
tootmise, mär gistamise ja kontrolliga112 
3. Komisjoni 8. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1235/2008, millega sätestatakse nõukogu 
määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad mahepõllumajanduslike toodete 
kolmandatest riikidest importimise korra kohta113 
  
                                                            
111  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.  
112  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.  
113  ELT L 334, 12.12.2008, lk 25.  
 
523 
 LISA TBT -5. VEINIKAUBANDUS  
Artikkel 1. Kohaldamisala ja mõisted  
 
1. Käesolevat lisa kohaldatakse harmoneeritud süsteemi rubriiki 22.04 kuuluvate veinide 
suhtes.  
 
2. Käesolevas lisas tähendab „toodetud vein“ värskeid viinamarju, viinamarjavirret ja käärivat 
viinamarjavirret, mis on eksportiva poole territooriumil muudetud veiniks või lisatud veinile.  
 
Artikkel 2. Tootemääratlused, veinivalmistustavad ja -menetlused  
 
1. Veinivalmistustavasid, mida Rahvusvaheline Viinamarja - ja Veiniorganisatsioon (OIV) 
soovitab j a avaldab, käsitatakse käesoleva lisa kohaldamisel asjakohaste rahvusvaheliste 
standarditena.  
 
2. Üks pool lubab teise poole territooriumil toodetud veini importida ja müüa tarbimiseks, kui 
see vein on toodetud kooskõlas:   
(a) mõlema poole poolt A liites osutatu d õigusnormide kohaselt lubatud 
tootemääratlustega;  
(b) veinivalmistustavadega, mis pooled on kehtestanud A liites osutatud õigusnormide 
alusel ja mis on kooskõlas asjakohaste OIV standarditega; ning  
(c)  kummagi poole veinivalmistustavade ja piirangutega, mis e i ole kooskõlas asjakohaste 
OIV standarditega ja on loetletud B liites.  
 
3. Partnerlusnõukogul on õigus muuta lõikes 2 osutatud liiteid.  
 
Artikkel 3. Poolte territooriumile toimuva impordi sertifitseerimisnõuded  
 
1. Poole territooriumil toodetud ja teise poole turule lastud veini puhul piirduvad dokumendid 
ja sertifitseerimine, mida kumbki pool võib nõuda, C liites sätestatud sertifikaadiga, mille autentsust 
on kinnitatud kooskõlas eksportiva poole õigusnormidega.  
 
2. Lõike 1 alusel nõutav sertifikaat võib olla digitaalne dokument.  Selle poole pädevate 
asutuste taotlusel, kus kaup lubatakse vabasse ringlusse, annab teine pool juurdepääsu digitaalsele 
dokumendile või selle loomiseks vajalikele andmetele. Kui juurdepääs as jaomastele elektroonilistele 
süsteemidele ei ole kättesaadav, võib vajalikke andmeid nõuda ka paberdokumendil.   
  
3. Partnerlusnõukogul on õigus C liidet muuta.  
 
4. OIV poolt standardmeetoditena tunnustatud ja avaldatud analüüsimeetodid on 
standardmeetodid veini  analüütilise koostise määramiseks kontrollitoimingute raames.  
 
  
 
524 
 Artikkel 4. Toidualane teave ja partiikoodid   
 
1. Kui käesolevas artiklis ei ole sätestatud teisiti, märgistatakse käesoleva lepingu alusel 
imporditud ja turustatud vein kooskõlas importiva poo le territooriumil kohaldatavate 
õigusnormidega.  
 
2.  Pool ei nõua veini mahutile, etiketile ega pakendile järgmiste või samaväärsete kuupäevade 
lisamist:  
(a) pakendamise kuupäev;  
(b) villimise kuupäev;  
(c) tootmise kuupäev;  
(d) kõlblikkusaja lõpp, kasutamise lõppkuupäev, kasutamise või tarbimise lõppkuupäev, 
aegumiskuupäev;  
(e) minimaalne säilivusaeg, „parim enne“ kuupäev, „parim kvaliteet enne“ kuupäev; või  
(f) viimane müügikuupäev;  
 
Erandina esimese lõigu punktist e võib pool nõuda toodete puhul minimaalse säilivusaja esitamist,  
kui kiiresti riknevate koostisosade lisamise tõttu võib minimaalne säilivusaeg olla lühem, kui tarbija 
tavaliselt eeldaks.  
 
3. Kumbki pool tagab, et pakendatud toodete märgistusel on esitatud kood, mis võimaldab 
identifitseerida partiid, millesse toode kuulu b, vastavalt pakendatud toodet eksportiva poole 
õigusaktidele. Partii kood peab olema hästi nähtav, selgesti loetav ja kustumatu. Kumbki pool ei luba 
turustada pakendatud tooteid, mis ei vasta käesolevas lõikes sätestatud nõuetele.  
 
4. Kumbki pool lubab esit ada kohustuslikku teavet, sh tõlkeid või vajaduse korral märget 
standardmõõdus joogiühikute arvu või alkoholiühikute arvu kohta, veini mahutile kinnitatud 
lisaetiketil. Lisaetiketid võib veini mahutile kinnitada pärast importimist, kuid enne toote turule 
laskmist poole territooriumil, tingimusel et kohustuslik teave on täielikult ja täpselt esitatud.  
 
5. Importiv pool ei nõua veini tootmisel kasutatud, kuid lõpptootes puuduvate allergeenide 
esitamist etiketil.  
 
Artikkel 5. Üleminekumeetmed  
 
Veini, mis on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval toodetud, kirjeldatud ja märgistatud vastavalt 
poole õigusnormidele, kuid viisil, mis ei vasta käesolevale lisale, võib jätkuvalt märgistada ja turule 
lasta järgmiselt:  
a) hulgimüüjad või tootjad kahe aasta jooksul al ates käesoleva lepingu jõustumisest; ning  
b) jaemüüjad varude ammendumiseni.  
 
Artikkel 6. Teabevahetus  
 
Pooled teevad tehniliste kaubandustõketega tegelevas kaubanduse erikomitees koostööd ja 
vahetavad teavet kõikides küsimustes, mis on seotud käesoleva li sa rakendamisega.  
 
 
525 
 Artikkel 7. Läbivaatamine  
 
Hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist kaaluvad pooled edasisi samme, et 
hõlbustada pooltevahelist veinikaubandust.  
 
 
526 
 A LIIDE. POOLTE ÕIGUSNORMID  
 
Ühendkuningriigi õigusnormid114 
 
Artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormid, mis käsitlevad:  
 
a) toote määratlusi:  
(i) säilitatud määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinisektori tootmiseeskirjad vastavalt 
määruse artiklitele 75, 81 ja 91, II lisa IV osale ja VII lisa II osale, ning selle 
rakendussätted, sh hilisemad muudatused;  
(ii) säilitatud komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/33, eelkõige selle artiklid 47, 52 -
54 ning III, V ja VI lisa, sh hilisemad muudatused;  
(iii) säilitatud määrus (EL) nr 1169/2011 ja selle rakendussätted, sh hilisemad 
muudatused;  
b) veinivalmi stustavasid ja piiranguid:  
(i) säilitatud määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinivalmistustavad ja piirangud 
vastavalt kõnealuse määruse artiklitele 80 ja 83 ja VIII lisale, ning selle 
rakendussätted, sh hilisemad muudatused;  
(ii) säilitatud komisjoni delegeeritu d määrus (EL) 2019/934 ja selle hilisemad 
muudatused.  
 
Liidu õigusnormid  
 
 Artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormid, mis käsitlevad:  
 
a) toote määratlusi:  
(i) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1308/2013115, eelkõige veinisektori 
tootmiseeskirjad vastaval t määruse artiklitele 75, 81 ja 91, II lisa IV osale ja VII lisa II 
osale, ning selle rakendussätted, sh hilisemad muudatused;  
(ii) komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/33116, eelkõige selle artiklid 47, 52 –54 ning 
III, V ja VI lisa, sh hilisemad muudatused;  
(iii) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1169/2011117, sh hilisemad 
muudatused.  
                                                            
114  Käesolevas loetelus sisalduvaid viiteid säilitatud liidu õigusaktidele käsitatakse viidetena nendele 
õigusaktidele Ühendkuningriigi poolt Ühendkuningriigis kohaldamiseks muudetud sõnastuses.  
115  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1308/2013, millega 
kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehte tuks nõukogu 
määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 347, 
20.12.2013, lk 671).  
116  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määru st (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste 
tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, 
tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusv iisi osas (ELT L 9, 11.1.2019, lk 2).  
 
527 
  
a) veinivalmistustavasid ja piiranguid:  
(i) Määrus (EL) nr 1308/2013, eelkõige veinivalmistustavad ja piirangud vastavalt 
kõnealuse määruse artiklitele 80 ja 83 ja VIII lisale, ning selle rakendussätted, sh 
hilisemad muudatused;  
(ii) Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2019/934118, sh selle hilisemad muudatused.  
  
                                                                                                                                                                                         
117  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1169/2011, milles käsitletakse 
toidualase teabe esitamist tarbijatele ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi 
(EÜ) nr 1924/ 2006 ja (EÜ) nr 1925/2006 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni direktiiv 87/250/EMÜ, 
nõukogu direktiiv 90/496/EMÜ, komisjoni direktiiv 1999/10/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 
2000/13/EÜ, komisjoni direktiivid 2002/67/EÜ ja 2008/5/EÜ ning komi sjoni määrus (EÜ) nr 608/2004 (ELT 
L 304, 22.11.2011, lk 18).  
118  Komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/934, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 seoses viinamarjakasvatusaladega, kus saaduste  
alkoholisisaldust võib suurendada, viinamarjasaaduste tootmisele ja säilitamisele kehtivate lubatud 
veinivalmistustavade ja piirangutega, kõrvalsaaduste minimaalse alkoholisisalduse ja nende 
kõrvaldamisega ning Rahvusvahelise Viinamarja - ja Veiniorganisat siooni (OIV) toimikute avaldamisega (ELT 
L 149, 7.6.2019, lk 1).  
 
528 
 B LIIDE – TÄIENDAVAD VEINIVALMISTUSTAVAD JA PIIRANGUD, MIDA POOLED ÜHISELT 
AKTSEPTEERIVAD  
1)  Kontsentreeritud viinamarjavirret, puhastatud kontsentreeritud viinamarjavirret ja sahharoosi 
võib rikastamiseks ja magustamiseks kasutada määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas ja 
säilitatud määruse (EL) nr 1308/2013 VIII lisa I osas sätestatud konkreetsetel ja piirat ud 
tingimustel; nende toodete kasutamine lahjendatud kujul käesoleva protokolliga hõlmatud 
veinides ei ole lubatud.  
 
2)  Vee lisamine veini valmistamisel ei ole lubatud, v.a juhul, kui see on konkreetsel tehnilisel 
põhjusel vajalik.  
 
3)  Värsket käärimisse tet võib kasutada konkreetsetel ja piiratud tingimustel, mis on sätestatud 
komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 11.2 ja säilitatud 
komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/934 I lisa A osa tabeli 2 reas 11.2.  
 
  
 
529 
  
C LIIDE – [EUROOPA LIIDUST/ÜHENDKUNINGRIIGIST] [ÜHENDKUNINGRIIKI/EUROOPA LIITU] 
IMPORDITAVA VEINI SERTIFIKAADI VORM ENESESERTIFITSEERIMISVOLITUSTEGA TOOTJATE JAOKS 
(1) 
 
1. Eksportija (nimi ja aadress)  
 2. Seerianumber (2)  
 
 
 
 
3. Importija (nimi ja aadress)  
 4. [Euroopa Liidus/Ühendkuningriigis] asuva 
lähtekoha pädev asutus (3)  
 
5. Tollitempel (ainult [ELis/Ühendkuningriigis] ametlikuks kasutamiseks)  
 
 
 
6. Transpordivahend ja veo üksikasjad  (4) 
 
 7. Mahalaadimiskoht (kui erineb lahtrist 3)  
8. Imporditava toote  kirjeldus  (5) 9. Kogus l/hl/kg  
 
 
10. Mahutite arv  (6) 
 
 
11. Sertifikaat  
 
„Eespool kirjeldatud toode on ette nähtud otseseks inimtarbimiseks ning vastab tootemääratlusele ja 
veinivalmistustavadele, mis on sätestatud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse 
ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu 
lisas TBT -5 (veinikaubandus). Selle on valmistanud tootja, kelle suhtes kohaldab kontrolli ja järelevalvet 
järgmine pädev asutus (7) : 
 
 
 
Eespool esitatud teavet kinnitav kaubasaatja (8)  
 
 
Kaubasaatja identifitseerimisandmed (9)  
 
 
Koht, kuupäev ja kaubasaatja allkiri  
 
  
 
530 
  
(1) Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt 
Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa TBT -5 
(veinikaubandus) artikli 3 lõikele 1.  
(2) Märkida saadetise jälgimisnumber, st eksportija registris saadetise identifitseerimiseks vajalik 
seerianumber.  
(3) Märkida selle saadetist eksportiva Euro opa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi pädeva 
asutuse, kes vastutab käesolevas sertifikaadis osutatud teabe kontrollimise eest, täielik nimi, 
aadress ja kontaktandmed.  
(4) Märkida Euroopa Liitu või Ühendkuningriiki sissetoomise kohta toimetamiseks kasutat ud 
transpordiliik; märkida transpordiliik (laev, lennuk jne) ja transpordivahendi nimi (laeva nimi, 
lennu number jne)  
(5) Märkida järgmine teave:  
 müüginimetus, nagu see on märgisel,  
 tootja nimi,  
 viinamarjakasvatuspiirkond,  
 tootjariigi nimi (üks Euroopa Liidu liikmesriikidest või Ühendkuningriik),  
 geograafilise tähise nimetus, kui see on asjakohane,  
 üldalkoholisisaldus mahuprotsentides,  
 toote värv (märkida ainult „punane“, „roosa“ või „valge“),  
 kaupade koondnomenklatuuri kood (CN -kood).  
(6) Mahuti on veini sisaldav  anum, mille maht on alla 60 liitri. Mahutite arv võib olla pudelite arv.  
(7) Märkida Euroopa Liidu liikmesriigi või Ühendkuningriigi asjaomase pädeva asutuse täielik nimi, 
aadress ja kontaktandmed.  
(8) Märkida kaubasaatja täielik nimi, aadress ja kontaktandmed.  
(9) Märkida:  
 Euroopa Liidu puhul: aktsiisiandmete vahetamise süsteemi (SEED) aktsiisinumber või 
käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui kaubasaatjal ei ole SEED -numbrit, 
või viide komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/273119 artikli 8 lõikes 3 sät estatud 
loetelus või registris olevale numbrile;  
 Ühendkuningriigi puhul: aktsiisiandmete vahetamise süsteemi (SEED) aktsiisinumber või 
käibemaksukohustuslasena registreerimise number, kui kaubasaatjal ei ole SEED -numbrit, 
või viide WSB -numbrile.   
                                                            
119  Komisjoni 11. detsembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/273, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 viinapuude istutuseks antavate lubade sü steemi, 
istandusregistri, saatedokumentide ja sertifitseerimise, sissetulevate ja väljaminevate kaupade registri, 
kohustuslike deklaratsioonide, teavituste ja teabe avaldamise osas, millega täiendatakse Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1306/20 13 asjakohase kontrolli ja karistuste osas ning millega 
muudetakse komisjoni määrusi (EÜ) nr 555/2008, (EÜ) nr 606/2009 ja (EÜ) nr 607/2009 ning tunnistatakse 
kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 436/2009 ja komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/560 (ELT L  58, 
28.2.2018, lk 1).  
 
531 
 LISA TBT -XX – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 4 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS 
TOIDUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE OHUTUSE NING SEONDUVATE ENNETAVATE, PIIRAVATE JA 
PARANDUSMEETMETE KOHTA  
 
[Käesoleva lisaga kehtestatakse kord korrapäraseks teabevahetuseks toiduks mi ttekasutatavate 
toodete kiire teabevahetuse süsteemi (RAPEX) või selle õigusjärglase ning Ühendkuningriigi 2005. 
aasta üldiste tooteohutuse eeskirjadega loodud turujärelevalve ja tooteohutuse andmebaasi või selle 
õigusjärglase vahel.  
Kooskõlas artikli TBT. 9 lõikega 8 määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise tingimused 
ning konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse normide kohaldamine.]  
  
 
532 
 LISA TBT -ZZ – ARTIKLI TBT.9 LÕIKES 5 OSUTATUD KORD KORRAPÄRASEKS TEABEVAHETUSEKS 
NÕUETELE MITTEVASTAVATE TOI DUKS MITTEKASUTATAVATE TOODETE SUHTES VÕETUD MEETMETE 
KOHTA, MIS EI OLE HÕLMATUD ARTIKLI TBT.9 LÕIKEGA 4  
 
[Käesoleva lisaga kehtestatakse kord korrapäraseks teabevahetuseks, sh teabe korrapäraseks 
vahetamiseks elektrooniliselt, nõuetele mittevastavate toid uks mittekasutatavate toodete suhtes 
võetud meetmete kohta, mis ei ole hõlmatud artikli TBT.9 lõikega  4.   
Kooskõlas artikli TBT.9 lõikega 8 määratakse kindlaks vahetatava teabe liik, vahetamise tingimused 
ning konfidentsiaalsuse ja isikuandmete kaitse nor mide kohaldamine.]   
 
533 
 LISA CUSTMS -1. VOLITATUD ETTEVÕTJAD  
Artikkel 1. Volitatud ettevõtjate kriteeriumid ja kohtlemine  
1. Käesoleva lepingu artiklis CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad] osutatud volitatud ettevõtjaks 
kvalifitseerumise täpsustatud kriteeriumid keh testatakse poolte õigusnormide või menetlustega. 
Konkreetsed avaldatavad kriteeriumid hõlmavad:  
a) tolli - ja maksuõigusaktide mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine, 
sealhulgas taotleja majandustegevusega seotud raskete kuritegude p uudumine;  
b) taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, 
kasutades asjakohast tollikontrolli võimaldavat äri - ja vajaduse korral ka veoandmete haldamise 
süsteemi;  
c) maksevõime, mis loetakse tõendatuks, kui taotlejal on hea finantsseisund, mis võimaldab tal oma 
kohustusi täita, võttes vajalikul määral arvesse asjaomase äritegevuse eripära; ning  
d) turvalisus - ja ohutusstandardid, mis loetakse vastavaks, kui volitatud ettevõtja staatuse taotleja 
näitab, et ta on võtnud asjakohased meetmed rahvusvahelise tarneahela turvalisuse ja ohutuse 
tagamiseks, sealhulgas füüsilise puutumatuse ja juurdepääsukontrolli, logistiliste protsesside ja 
teatavat liiki kauba käsitlemise ning personali ja äripartnerite tuvastamise va ldkonnas.  
2. Kindlaksmääratud kriteeriume volitatud ettevõtjaks kvalifitseerumiseks ei tohi kavandada ega 
kohaldada nii, et need võimaldaksid või tekitaksid samasugustes tingimustes olevate ettevõtjate 
vahel meelevaldset või põhjendamatut diskrimineerimist. Need kriteeriumid võimaldavad väikestel 
ja keskmise suurusega ettevõtjatel kvalifitseeruda volitatud ettevõtjaks.  
3. Käesoleva lepingu artiklis CUSTMS.9 [Volitatud ettevõtjad] osutatud kaubanduspartnerluse 
programm hõlmab järgmist kohtle mist:  
 a) teise poole antud volitatud ettevõtja staatuse positiivne arvessevõtmine riski hindamisel, et 
vähendada inspekteerimisi ja kontrolle, ning muude turvalisuse ja julgeolekumeetmete puhul;  
b) volitatud ettevõtja esitatud väljumise või sisenemise üld deklaratsiooniga hõlmatud saadetiste 
eelisjärjekorras kontrollimine, kui tolliasutus otsustab kontrolli teha;  
 c) teise poole antud volitatud ettevõtja staatuse arvessevõtmine selleks, et kohelda volitatud 
ettevõtjat turvalise ja kindla partnerina, kui äri partnerite kohta kehtivaid nõudeid hinnatakse 
taotlejate puhul, kes esitavad taotluse poole enda programmi raames; ning  
d) püüe luua ühine äritegevuse järjepidevuse mehhanism kaubavoogude tõsiste häirete korral, mis 
on tekkinud julgeolekualaste valmisoleku  tasemete tõstmise, piiride sulgemise ja/või 
loodusõnnetuste, ohtlike vahejuhtumite või muude suuremate intsidentide tõttu, et tolliasutused 
saaksid võimalikult palju hõlbustada ja kiirendada volitatud ettevõtjatega seotud esmatähtsate 
kaupade saadetisi.  
Artikkel 2. Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus  
1. Liidu ja Ühendkuningriigi kaubanduspartnerluse programmide raames antud volitatud ettevõtja 
staatust tunnustatakse kokkusobivana ning iga programmi alusel antud volitatud ettevõtja staatust 
omavaid isikuid koheldakse viisil, mis on kooskõlas artikliga 4.  
 
534 
 2. Asjaomased kaubanduspartnerluse programmid on järgmised:  
a) Euroopa Liidu volitatud ettevõtja (turvalisus ja julgeolek) (liidu tolliseadustiku artikli 38 lõike 2 
punkt b) ning  
b) Ühendkunin griigi volitatud ettevõtja programm (ohutus ja julgeolek) (liidu tolliseadustiku artikli 38 
lõike 2 punkt b, nagu see on säilitatud Ühendkuningriigi siseriiklikus õiguses).  
3. Käesoleva lisa sätete rakendamise eest vastutavad tolliasutused, nagu on määratl etud artikli 
OTH.1 [Mõisted] punktis b („tolliasutused“).  
Artikkel 3. Kokkusobivus  
1. Pooled teevad koostööd, et tagada oma kaubanduspartnerluse programmide suhtes 
kohaldatavate nõuete kokkusobivus järgmistes küsimustes:  
a) ettevõtjatele volitatud ettevõtj a staatuse andmise taotlemise protsess;  
b) volitatud ettevõtja staatuse taotluste hindamine;  
c) volitatud ettevõtja staatuse andmine; ning  
d) volitatud ettevõtja staatuse haldamine, järelevalve, peatamine, ümberhindamine ja tühistamine.  
Pooled tagavad, et nende tolliasutused kontrollivad volitatud ettevõtjate poolset tingimuste ja 
kriteeriumide täitmist.  
2. Pooled viivad lõpule ühise tööprogrammi, milles sätestatakse minimaalne arv iga 
kaubanduspartnerluse programmi alusel antud volitatud ettevõtja staatuse  omanike ühiseid 
valideerimisi, mis tuleb lõpule viia hiljemalt 2021. aasta lõpuks.  
3. Pooled tagavad, et nende kaubanduspartnerluse programmid toimivad SAFE raamistiku 
asjakohaste standardite kohaselt.  
Artikkel 4. Staatuse omanike kohtlemine  
1. Kumbki poo l tagab teise poole kaubanduspartnerluse programmi raames volitatud ettevõtjatele 
võimaldatava kohtlemisega võrreldava kohtlemise. See kohtlemine hõlmab eelkõige artikli 1 lõikes 3 
sätestatud käsitlust.  
2. Kumbki pool võib peatada artikli 1 lõikes 3 osutat ud kohtlemise volitatud ettevõtja suhtes teise 
poole käesoleva lepingu kohase kaubanduspartnerluse programmi raames, kui kõnealune volitatud 
ettevõtja ei vasta enam õiguslikele nõuetele. Sellisest peatamisest teatatakse kohe teisele 
tolliasutusele, edastad es vajaduse korral kogu võimaliku lisateabe peatamise aluse kohta.  
3. Kui pool avastab, et teiselt tolliasutuselt volituse saanud volitatud ettevõtja on eeskirju eiranud, 
teatab ta sellest viivitamata teisele poolele, et viimane saaks teha teadliku otsuse asjaomase 
ettevõtja liikmesuse võimaliku tühistamise või peatamise kohta.  
 
535 
 Artikkel 5. Teabevahetus ja teavitamine  
1. Pooled püüavad omavahel tõhusalt suhelda käesoleva lepingu rakendamisel. Nad vahetavad oma 
kaubanduspartnerluse programmidega seotud teavet ja toetavad asjaomast suhtlemist eelkõige 
järgmiselt:  
a) ajakohastades õigel ajal oma kaubanduspartnerlusprogrammide toimimise ja arenguga seotud 
teavet;  
b) tegeledes tarneahela turvalisusega seotud vastastikku kasuliku teabevahetusega;  
c) määrates oma vastavate kaubanduspartnerluse programmide kontaktpunktid ja esitades nende 
kontaktpunktide kontaktandmed teisele poolele; ning  
d) hõlbustades tõhusat asutustevahelist teabevahetust Euroopa Komisjoni maksunduse ja tolliliidu 
peadirektoraadi ning Ühendk uningriigi maksu - ja tolliameti ( Her Majesty’s Revenue and Customs ) 
vahel, et tõhustada oma vastavate kaubanduspartnerluse programmide raames riskijuhtimistavasid 
seoses volitatud ettevõtjate tarneahela turvalisusega.  
2. Teabevahetus toimub süsteemselt ele ktrooniliste vahendite abil.  
3. Volitatud ettevõtjate kohta vahetatakse järgmisi andmeid:  
a) nimi;  
b) aadress;  
c) liikmestaatus;  
d) valideerimise või loa andmise kuupäev;  
e) peatamised ja kehtetuks tunnistamised;  
f) individuaalne loanumber või tunnuskood ( tolliasutuste poolt ühiselt kindlaks määratud kujul) ning  
g) muud üksikasjad, mille tolliasutused võivad ühiselt kindlaks määrata, kohaldades asjakohasel juhul 
tagatisi.  
Andmevahetus algab käesoleva lepingu jõustumisega.  
4. Pooled annavad endast parima, et kehtestada kuue kuu jooksul alates käesoleva lepingu 
jõustumisest kord lõikes 3 osutatud andmete täielikuks automaatseks vahetamiseks, ning 
rakendavad seda korda igal juhul hiljemalt ühe aasta jooksul pärast käesoleva le pingu jõustumist.  
 Artikkel 6. Andmete käsitlemine  
Igasugune käesoleva lisa kohane teabevahetus poolte vahel toimub mutatis mutandis  vastavalt 
tolliküsimustes vastastikuse haldusabi andmist käsitleva protokolli artiklis  12 sätestatud teabe 
konfidentsiaals use ja kaitse nõuetele.  
 
 
536 
 Artikkel 7. Konsulteerimine ja läbivaatamine  
Tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee vaatab käesoleva lisa sätete 
rakendamise korrapäraselt läbi. See läbivaatamine hõlmab:  
a) kummagi poole antud volitatud e ttevõtja staatuste ühist valideerimist, et teha kindlaks käesoleva 
lisa rakendamise tugevad ja nõrgad küljed;  
b) arvamuste vahetamist andmete jagamise ja ettevõtjate kohtlemise kohta.  
Artikkel 8. Peatamine ja lõpetamine  
1. Pool võib jätkata lõikes 2 sätestatu d menetlust, kui ilmneb üks järgmistest asjaoludest:  
a) enne käesoleva lepingu jõustumist või kolme kuu jooksul pärast selle jõustumist on teine 
pool teinud artikli 2 lõikes 2 osutatud õigusnormidesse olulisi muudatusi, mida hinnati, 
et teha kindlaks kaubanduspartnerluse programmide kokkusobivus, nii et artikli  2 lõike 1 
kohaseks tunnustamiseks nõutav kokkusobivus on lakanud olemast;  
b) käesoleva lisa artikli 5 [Teabevahetus ja teavitamine] lõike 2 sätted ei kehti.  
2. Kui ilmneb üks lõike 1 punktis a või b sätestatud asjaoludest, võib pool peatada artikli 2 
[Vastasti kune tunnustamine ja rakendamise kohustus] lõikes 1 sätestatud tunnustamise 60 
päeva jooksul pärast seda, kui ta on teatanud teisele poolele oma kavatsusest.  
3. Kui pool teatab oma kavatsusest peatada artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja rakendamise 
kohus tus] lõikes 1 sätestatud tunnustamine vastavalt käesoleva artikli lõikele 2, võib teine pool 
taotleda konsultatsioone tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelevas kaubanduse erikomitees. 
Konsultatsioonid toimuvad 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist.  
4. Pool võib jätkata lõikes 5 sätestatud menetlust, kui ilmneb üks järgmistest asjaoludest:  
a) teine pool muudab oma volitatud ettevõtja programmi või selle rakendamist nii, et 
artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja rakendamise kohustus] lõike 1 kohaseks 
tunnu stamiseks nõutav kokkusobivus on lakanud olemast;  
b) artikli 3 [Kokkusobivus] lõikes 2 sätestatud ühised valideerimised ei kinnita poole 
vastavate volitatud ettevõtja programmide kokkusobivust.  
5. Lõike 4 punktides a või b sätestatud kummagi asjaolu ilmnemisel v õib pool taotleda 
konsultatsioone teise poolega tollikoostöö ja päritolureeglite tegeleva kaubanduse erikomitee 
raames. Konsultatsioonid toimuvad 60 päeva jooksul pärast taotluse saamist. Kui lepinguosaline 
leiab 90 päeva pärast taotluse esitamist endiselt , et artikli 2 [Vastastikune tunnustamine ja 
vastutus rakendamise eest] lõike 1 kohaseks tunnustamiseks vajalik ühilduvus on lõppenud, võib 
ta teavitada teist lepinguosalist oma kavatsusest peatada tolle programmi tunnustamine. 
Peatamine jõustub 30 päeva p ärast teatamist.  
 
  
 
537 
 LISA SERVIN -1. KEHTIVAD MEETMED  
Märkused  
1.  Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu loendites on vastavalt artiklile SERVIN 2.7 [Nõuetele 
mittevastavad meetmed – investeeringute liberaliseerimine], artiklile SERVIN.3.6 [Nõuetele 
mittevastavad meetmed – piiriülene teenuskaubandus] ja artiklile 5.50 [Nõuetele mittevastavad 
meetmed – õigusteenused] sätestatud Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu reservatsioonid seoses 
olemasolevate meet metega, mis ei ole kooskõlas kohustustega, mis on kehtestatud:  
(a) artiklis SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine] või SERVIN.3.2 
[Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus];  
(b) artiklis SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskauba ndus];  
(c) artiklis SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine – investeeringute liberaliseerimine] või 
SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine – piiriülene teenuskaubandus];  
(d) artiklis SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim – investeeringute liberaliseerimine] või 
SERVIN.3.5 [Enamsoodustusr ežiim – piiriülene teenuskaubandus];  
(e) artiklis SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus];  
(f) artiklis SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] või  
(g) artiklis SERVIN.5.49 [Kohustused – õigusteenused].  
2. Poole reservatsioonid ei piira poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad teenuskaubanduse 
üldlepingust (GATS).  
3. Iga reservatsioon hõlmab järgmisi osi:  
(a) sektor osutab üldisele sektorile, kus reservatsioon tehakse;  
(b) allsektor osutab konkreetsele sektorile, kus reservatsioon tehakse;  
(c) tegevusala liigitus osutab vajaduse korral rese rvatsiooniga hõlmatud CPC või ISIC rev 3.1 
vastavale tegevusele või selles reservatsioonis sõnaselgelt teisiti kirjeldatud tegevusele;  
(d) reservatsiooni liik tähendab lõikes 1 osutatud kohustust, mille suhtes reservatsioon 
tehakse;  
(e) valitsustasand näitab, mil lisel valitsustasandil juhitakse meedet, mille suhtes 
reservatsioon tehakse;  
(f) meetmed hõlmavad õigusakte või muid meetmeid, mille suhtes reservatsioon tehakse, 
vastavalt sellele, kuidas neid kirjelduses esitatakse. Osas „Meetmed“ kirjeldatud meede:  
(i) tähendab  meedet nagu see on muudetuna, jätkatuna või uuendatuna käesoleva 
lepingu jõustumiskuupäeval;  
(ii) hõlmab võimalikke allmeetmeid, mis on heaks kiidetud või mis kehtivad 
kõnealuse meetme alusel või on sellega kooskõlas, ning  
 
538 
 (iii) seoses Euroopa Liidu loendiga hõlmab  kõiki õigusakte või muid meetmeid, 
millega rakendatakse direktiivi liikmesriigi tasandil ning  
(g) kirjelduses esitatakse kehtiva meetme nõuetele mittevastavad aspektid, mille suhtes 
reservatsioon tehakse.  
4.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et kui poo l võtab vastu uue meetme valitsuse 
tasandil, mis erineb tasandist, millel reservatsioon algselt tehti, ning see uus meede asendab – 
territooriumil, mille suhtes seda kohaldatakse – meetmete osas viidatud algse meetme nõuetele 
mittevastava aspekti, käsitata kse uut meedet esialgse meetme muutmisena artikli SERVIN.2.7 
[Nõuetele mittevastavad meetmed – investeeringute liberaliseerimine] lõike 1 punkti c; artikli 
SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad meetmed – piiriülene teenuskaubandus] lõike 1 punkti c ning 
artik li 4.5 [Nõuetele mittevastavad meetmed – füüsiliste isikute ärilisel eesmärgil sisenemine riiki ja 
ajutine viibimine] punkti c ja artikli SERVIN.5.50 [Nõuetele mittevastavad meetmed – õigusteenused] 
tähenduses.  
5.  Reservatsiooni tõlgendamisel võetakse ar vesse reservatsiooni kõiki osi. Reservatsiooni 
tõlgendatakse nende peatükkides või jagudes esitatud asjaomaste kohustuste valguses, mille suhtes 
reservatsioon tehakse. Meetmete osa on teiste osade suhtes ülimuslik.  
6.  Ühendkuningriigi ja liidu loendites k asutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „ISIC Rev 3.1“ – rahvusvaheline majandustegevusalade klassifikaator, mis on esitatud 
ÜRO statistikaameti väljaandes Statistical Papers  (Series M, nr 4, ISIC REV 3.1, 2002);  
(b) „ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne  tooteklassifikaator ( Statistical 
Papers , Series M, nr 77, Department of International Economic and Social Affairs, 
Statistical Office of the United Nations , New York, 1991).  
7.  Ühendkuningriigi ja liidu loendite kohaldamisel tehakse reservatsioon seoses  nõudega, et 
kohapealne esindatus peab olema liidu või Ühendkuningriigi territooriumil, artiklist SERVIN 3.3 
[Kohapealne esindatus] ja mitte artiklist SERVIN 3.2 [Turulepääs] või SERVIN 3.4 [Võrdne 
kohtlemine]. Lisaks ei tehta selle nõude suhtes reservatsi ooni artiklist SERVIN.2.3 [Võrdne 
kohtlemine].   
8.  Liidu tasandil võetud reservatsioon kehtib liidu ja liikmesriigi meetme suhtes riiklikul tasandil 
või valitsuse meetme suhtes liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on reservatsiooni 
kohaldam isalast välja jäetud. Liikmesriigi reservatsiooni kohaldatakse selle liikmesriigi tsentraalse, 
piirkondliku või kohaliku tasandi valitsuse meetme suhtes. Reservatsioonide kohaldamisel Belgias 
hõlmab tsentraalne valitsemistasand föderaalvalitsust ning piirk ondade ja kogukondade valitsusi, 
sest neil kõigil on võrdsed seadusandlikud volitused. Liidu ja selle liikmesriikide reservatsioonide 
kohaldamisel tähendab piirkondlik valitsemistasand Soomes Ahvenamaad. Ühendkuningriigi tasandil 
tehtud reservatsioon kehti b keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse meetme 
suhtes.   
9.  Alljärgnev reservatsioonide loend ei sisalda kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste 
standardite ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui n eed ei kujuta endast 
piirangut artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.2.3 
[Võrdne kohtlemine – Investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene 
teenuskaubandus], artikli SERVIN.3.3  [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskaubandus]; artikli 
SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine – piiriülene teenuskaubandus] või artikli SERVIN 5.49 [Kohustused –
õigusteenused]  tähenduses.  Nende meetmete hulka võivad kuuluda eelkõige nõuded saada 
 
539 
 tegevusluba,  täita universaalteenuse osutamise kohustust, omada reguleeritud sektorites 
tegutsemisel tunnustatud kvalifikatsiooni, sooritada teatavad eksamid, sealhulgas 
keeleeksamid, vastata teataval kutsealal tegutsemise nõuetele, näiteks kuuluda 
kutseorganisatsioon i, omada teenuse osutamiseks kohalikku esindajat või omada kohalikku 
aadressi, või mis tahes muud mittediskrimineerivad nõuded, mille kohaselt teatavaid 
tegevusi ei tohi ellu viia kaitstavates piirkondades või kaitstavatel aladel.  Kuigi neid meetmeid 
ei ol e loetletud, kohaldatakse neid jätkuvalt.  
10.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise 
kohustusega nõue laiendada Ühendkuningriigi füüsilistele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida 
liikmesriigis kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt 
võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides, järgmiste isikute suhtes:  
(i) muu liikmesriigi füüsilised isikud või residendid või  
(ii) juriidilised isikud, kes on asutatud või organiseeritud teise liikmesriigi  või liidu õiguse 
alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on 
liidus.  
11.  Kohtlemine, mis tagatakse juriidilistele isikutele, kelle on asutanud poole investorid vastavalt 
teise poole õigusele (sealhulgas liidu puhu l liikmesriigi õigusele) ning kelle registrijärgne asukoht, 
juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on teise poole territooriumil, ei piira võimalike teise osa 
[Kaubandus, transport ja kalandus] esimese rubriigi [Kaubandus] II jaotise [Teenused ja 
investe erimine] 2. peatükiga [Investeeringute liberaliseerimine] kooskõlas olevate tingimuste või 
kohustuste kohaldamist, mis kehtestati nende juriidiliste isikute suhtes siis, kui nad teise poole 
territooriumil asutati, ning nende kohaldamist jätkatakse.  
12.  Loendeid kohaldatakse üksnes Ühendkuningriigi ja liidu territooriumi suhtes vastavalt 
artiklile FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] ja artikli OTH.9 [Geograafiline kohaldamisala] 
lõikele 2 ning need kehtivad üksnes liidu ja selle liikmesriikide ning Üh endkuningriigi vaheliste 
kaubandussuhete kontekstis. Need ei mõjuta liidu õigusest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja 
kohustusi.  
13.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et mittediskrimineerivad meetmed ei kujuta endast 
turulepääsu piirangut artikli S ERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine], artikli 
SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus] või artikli SERVIN.5.49 [Kohustused – 
õigusteenused] tähenduses mis tahes meetme  puhul:  
(a) millega nõutakse taristu omandiõiguse eraldami st selle taristu kaudu pakutavate 
kaupade või osutatavate teenuste omandiõigusest, et tagada aus konkurents, näiteks 
energeetika, transpordi ja telekommunikatsiooni valdkonnas;  
(b) millega ausa konkurentsi tagamiseks piiratakse omandiõiguse koondumist;  
(c) mille eesmärk on tagada loodusvarade ja keskkonna kaitse ja säilitamine, sealhulgas 
antavate kontsessioonide kättesaadavuse, arvu ja ulatuse piirang ning moratooriumi või 
keelu kehtestamine;  
(d) millega tehniliste või füüsiliste piirangute tõttu, näiteks seoses tel ekommunikatsiooni 
spektrite ja sagedustega, piiratakse antavate lubade arvu; või  
 
540 
 (e) millega nõutakse, et teatav protsent ettevõtte aktsionäridest, omanikest, osanikest või 
juhtidest oleks kvalifitseeritud või tegutseks teataval kutsealal, nagu juristid või 
raamatupidajad.  
14.  Seoses finantsteenustega: erinevalt välismaistest tütarettevõtjatest ei kohaldata väljaspool 
Euroopa Liitu asuva finantseerimisasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a 
teatavad piiratud erandid, liidu tasand il ühtlustatud usaldatavusnõuete kohast reguleerimist, mis 
võimaldab sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu liidus piiriüleste 
teenuste osutamiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seetõttu antakse nimetatud filiaalidele liikmesrii gi 
territooriumil tegutsemise luba samadel tingimustel, mis kehtivad liikmesriigi kodumaiste 
finantsasutuste kohta, ning neilt võidakse nõuda vastavust mitmele konkreetsele 
usaldatavusnõudele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisat siooni nõudele 
ja muudele maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete 
avaldamise nõuetele, ning kindlustuse puhul vastavust tagatiste ja hoiustamisega seotud 
erinõuetele, iseseisva kapitalisatsiooni nõudele, nõudele, et ki ndlustustehniliste eraldiste kattevarad 
paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suuruse solventsusmarginaali 
nõudele.  
 
Alljärgnevas reservatsioonide loendis kasutatakse järgmisi lühendeid:  
 
UK Ühendkuningriik  
EL Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmesriigid   
AT Austria  
BE Belgia   
BG Bulgaaria  
CY Küpros  
CZ Tšehhi Vabariik  
DE Saksamaa  
DK Taani  
EE Eesti  
EL Kreeka  
ES Hispaania  
FI Soome  
FR Prantsusmaa  
HR Horvaatia  
HU Ungari  IE Iirimaa  
IT Itaalia  
LT Leedu  
LU Luksemburg  
LV Läti  
MT: Malta  
NL Madalmaad  
PL Poola  
PT: Portugal  
RO Rumeenia  
SI Sloveenia  
SK Slovakkia  
SK Slovaki Vabariik  
 
 
  
 
541 
 Liidu loend  
Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (v.a tervishoiuga seotud kutsealad)  
Reservatsioon nr  3 – kutseteenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)  
Reservatsioon nr  4 – teadus - ja arendusteenused  
Reservatsioon nr 5 – kinnisvarateenused  
Reservatsioon nr 6 – äriteenused  
Reservatsioon nr  7 – sidetee nused  
Reservatsioon nr  8 – ehitusteenused  
Reservatsioon nr  9 – turustusteenused  
Reservatsioon nr  10 – haridusteenused  
Reservatsioon nr  11 – keskkonnateenused  
Reservatsioon nr  12 – finantsteenused  
Reservatsioon nr  13 – tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Reservatsioon nr  14 – turismi - ja reisiteenused  
Reservatsioon nr  15 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Reservatsioon nr  16 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Reservatsioon nr  17 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Reservatsioon nr  18 – põllumajandus, kalapüük ja tootmine  
 
  
 
542 
 Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Sektor:  kõik sektorid  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
toimimisnõuded  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
õigusteenustega seotud kohustused  
 
Peatükk/punkt:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus ja 
õigusteenuste õigusraamistik  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a) Ettevõtte liik  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja õigusteenuste õigusraamistik – 
kohustused:  
Euroopa Liit : Euroopa Liidu toimimise lepingu kohaselt liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud 
juriidilistele isikutele, kelle registrijär gne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on 
liidus, sealhulgas neile, kelle on asutanud liidus Ühendkuningriigi investorid, võimaldatavat 
kohtlemist ei võimaldata väljaspool liitu asutatud juriidilistele isikutele ega nende filiaalidele või 
esindustele, sealhulgas Ühendkuningriigi juriidiliste isikute filiaalidele või esindustele.  
Vähemsoodsat kohtlemist võib kohaldada Euroopa Liidu või liikmesriigi õiguse kohaselt asutatud 
juriidilistele isikutele, millel on liidu territooriumil üksnes registr ijärgne asukoht, v.a kui on võimalik 
näidata, et neil on tegelik ja püsiv side ühe liikmesriigi majandusega.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Liidu toimimise leping.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkon d ja 
juhatus:  
Reservatsiooni kohaldatakse üksnes tervishoiu -, sotsiaal - või haridusteenuste suhtes:   
Euroopa Liit  (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): iga liikmesriik võib olemasoleva 
tervishoiu -, sotsiaal - või haridusteenuseid (CPC 93, 92) osutava riigiettevõtte või valitsusüksuse 
omakapitaliosaluste või varade müümisel või võõrandamisel keelata nende omakapitaliosaluste või 
varade omamise Ühendkuningriigi investorite või nende ettevõtete poolt või seda omandit piirata 
ja/või piirata sellist e omakapitaliosaluste ja varade omanike võimalusi kontrollida võimalikke 
ettevõtteid, mis müümise või võõrandamise tulemusel tekivad. Seoses sellise müügi või muu 
võõrandamisega võib iga liikmesriik vastu võtta või säilitada meetmed, mis on seotud kõrgema 
juhtkonna või juhatuse liikmete kodakondsusega, ning meetmed, millega piiratakse tarnijate arvu.  
 
543 
 Käesolevas reservatsioonis:  
(i) käsitatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist säilitatud või vastu võetud meedet, 
millega müügi või muu võõrandamise hetkel kee latakse omakapitali või vara omamine 
või kehtestatakse sellele piirangud või kodakondsusnõuded või kehtestatakse piirangud 
tarnijate arvule, nagu on kirjeldatud käesolevas reservatsioonis, kehtiva meetmena ning  
(ii) „riigiettevõte“ on ettevõte, mida omab või k ontrollib oma osaluse kaudu ükskõik 
milline liikmesriik, sealhulgas ettevõte, mis on asutatud pärast käesoleva lepingu 
jõustumist üksnes selleks, et müüa või võõrandada olemasolevasse riigiettevõttesse või 
valitsusasutusse paigutatud omakapitali või sellis e ettevõtte või asutuse vara.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : vastavalt kirjelduse osale, nagu on osutatud eespool.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja õigusteenuste õigusraamistik – 
kohustused:  
AT: filiaali käitamiseks peavad väljastpoolt Euroopa Majanduspiirkonda (EMP) pärit äriühingud 
määrama ennast esindama vähemalt ühe isiku, kes elab Austrias.  
Austria kaubandus - ja tööstusseadustiku ( Gewerbeordnung ) järgimise eest vastutavate 
juhtivtöötajate (tegevdirektorid, füüsilised isikud) elukoht peab olema Austrias.  
BG: Välisriikide juriidilised isikud, kes ei ole asutatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriigi 
õigusaktide alusel, võivad tegeleda äritegevusega, kui nad on registreeritud äriühinguna Bulgaaria 
Vabariigi äriregistris. Filiaalide asutamiseks on nõutav  luba.  
Välisriigi ettevõtete esinduskontorid tuleb registreerida Bulgaaria kaubandus - ja tööstuskojas. 
Sellised kontorid ei tohi tegeleda majandustegevusega – neil on üksnes õigus reklaamida oma 
omanikku ja tegutseda esindaja või agendina.  
EE: kui vähema lt poolte osaühingu, aktsiaseltsi või filiaali juhatuse liikmete elukoht ei ole Eestis, EMP 
teises liikmesriigis või Šveitsi Konföderatsioonis, peab osaühing, aktsiaselts või välisriigi äriühing 
määrama kontaktpunkti, mille Eesti aadressi saab kasutada ett evõtjale adresseeritud 
menetlusdokumentide ja tahteavalduste edastamiseks (s.t välisriigi äriühingu filiaal).   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine; piiriülene teenuskaubandus – 
turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – kohust used:  
FI: vähemalt ühel täisühingu osanikul või usaldusühingu täisosanikul peab olema elukoht EMPs või 
kui osanik on juriidiline isik, peab tema alaline asukoht (mitte filiaalid) olema EMPs. 
Registreerimisasutus võib teha erandeid.  
Eraettevõtjana tegutsem iseks on nõutav elukoht EMP riigis.  
Kui organisatsioon, mis on pärit mõnest EMPsse mittekuuluvast riigist, kavatseb tegeleda 
äritegevuse või kaubandusega Soome filiaali asutamise kaudu, on nõutav kauplemisluba.  
Vähemalt üks juhatuse tava - ja asendusliikm etest ning tegevdirektor peavad elama EMP riigis. 
Registreerimisasutus võib teha äriühingutele erandeid.  
 
544 
 SE: välisriigi äriühing, kes ei ole asutanud Rootsis juriidilist isikut või kes tegeleb ettevõtlusega 
kaubandusagendi vahendusel, teostab kommertstehi ngud Rootsis registreeritud filiaali kaudu, millel 
on sõltumatu juhatus ja eraldi raamatupidamine. Filiaali tegevdirektor ja vajaduse korral 
asetegevdirektor peavad elama EMP riigis. Väljaspool EMPd elav füüsiline isik, kes teostab Rootsis 
kommertstehingui d, peab ametisse määrama ja registreerima residendist esindaja, kes vastutab 
äritegevuse eest Rootsis. Rootsis toimuva äritegevuse kohta peetakse eraldi 
raamatupidamisarvestust. Pädev asutus võib üksikjuhtumitel teha filiaali - ja elukohanõudest 
erandeid. A lla aasta kestvate ehitusprojektide puhul, mida teostab väljaspool EMPd asuv äriühing või 
füüsiline isik, tehakse filiaali asutamise või residendist esindaja määramise nõudest erand.  
Piiratud vastutusega äriühingute ning majandusühistute puhul peab vähema lt 50  % juhatuse 
liikmetest, vähemalt 50  % juhatuse asendusliikmetest, tegevdirektor, asetegevdirektor ja vähemalt 
üks äriühingu nimel allkirjastamise õigust omav isik (kui sellised isikud on olemas) elama EMP riigis. 
Pädev asutus võib kõnealuse tingimuse puhul teha erandeid. Kui ükski äriühingu või ühistu 
esindajatest ei ela Rootsis, peab juhatus määrama ja registreerima Rootsis elava isiku, kellel on 
volitused tegutseda äriühingu või ühistu nimel.  
Vastavad tingimused kehtivad kõikide muude juriidilise is iku liikide asutamise suhtes.  
SK: välisriigi füüsiline isik, kelle nimi kantakse asjakohasesse äriregistrisse (äriregister, 
ettevõtlusregister või muu kutseregister) ettevõtja nimel tegutsema volitatud isikuna, peab esitama 
Slovakkia elamisloa.  
Meetmed:  
AT: Aktiengesetz, BGBL. Nr. 98/1965, § 254 (2);  
GmbH -Gesetz, RGBL. Nr. 58/1906, § 107 (2) ja Gewerbeordnung, BGBL. Nr. 194/1994, § 39 (2a).  
BG: äriseadus, artikkel 17a, ning  
investeerimise elavdamise seadus, artikkel 24.  
EE: äriseadustiku §  631 lõiked  1, 2 ja  4.  
FI: laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (ettevõtlusega tegelemise õiguse seadus) (122/1919), § 
1;  
osuuskuntalaki (ühistuseadus) (1488/2001);  
osakeyhtiölaki (piiratud vastutusega äriühingu seadus) (624/2006) ning  
laki luottolaitostoimi nnasta (krediidiasutuste seadus) (121/2007).  
SE: lag om utländska filialer m.m (välisfiliaalide seadus) (1992:160);  
aktiebolagslag (äriühingute seadus) (2005:551);  
majandusühistute seadus (2018:672) ja Euroopa majandushuviühingute seadus (1994:1927).  
SK: seadus nr 513/1991 äriseadustiku kohta (artikkel 21) seadus nr 455/1991 kauplemislubade kohta 
ning  
 
545 
 seadus nr 404/2011 välismaalaste elamise kohta (artiklid 22 ja 32).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded ja 
õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:  
BG: asutatud ettevõtted võivad võtta kolmandate riikide kodanikke tööle ainult sellistele 
ametikohtadele, mille puhul Bulgaaria kodakondsusnõue puudub. Asutatud ettevõtte poolt eelneva 
12 kuu jooksul tööle võetud kolmandate riikide kodanike koguarv ei tohi ületada 20  % (väikeste ja 
keskmise suurusega ettevõtjate puhul 35  %) töölepingu alusel tööle võetud Bulgaaria, teiste  
liikmesriikide, EMP lepingu osalisriikide või Šveitsi Konföderatsiooni kodanike keskmisest arvust. 
Lisaks peab tööandja enne kolmanda riigi kodaniku töölevõtmist tööturutesti abil tõendama, et 
vastavale ametikohale sobivat Bulgaaria, Euroopa Liidu, EMP võ i Šveitsi töötajat ei ole.  
Kõrgelt kvalifitseeritud, hooaja - ja lähetatud töötajate, ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate ning 
teadlaste ja üliõpilaste puhul ei ole ühe ettevõtte heaks töötavate kolmandate riikide kodanike arv 
piiratud. Nendesse kategoor iatesse kuuluvate kolmandate riikide kodanike töölevõtmiseks ei ole 
tööturutest nõutav.  
Meetmed:  
BG: tööjõurände ja tööjõu liikuvuse seadus.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
PL: Esinduse majandustegevus võib h õlmata üksnes välisriigi emaettevõtja reklaamimist ja 
edendamist. Kõigis sektorites peale õigusteenuste sektori võivad väljastpoolt Euroopa Liitu pärit 
investorid ja nende ettevõtted asutada üksnes usaldusühingu, piiratud vastutusega kapitaliühingu, 
osaühi ngu või aktsiaseltsi; kodumaised investorid ja ettevõtted võivad kasutada ka mitteärilise 
partnerluse vormis tegutsevate ettevõtete vorme (täisühing ja piiramatu vastutusega ühing).  
Meetmed:  
PL: 6. märtsi 2018.  aasta seadus välisriigi ettevõtjate ja muud e välisriigi isikute majandustegevust 
Poola Vabariigi territooriumil käsitlevate eeskirjade kohta.  
b) Kinnisvara omandamine  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:  
AT (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil): väljastpoolt Eu roopa Liitu pärit füüsilised isikud ja 
ettevõtjad peavad kinnisvara omandamiseks, ostmiseks, rentimiseks või kasutusrendiks saama loa 
pädevatelt piirkondlikelt asutustelt ( Länder ). Luba antakse üksnes juhul, kui kinnisvara omandamine 
leitakse olevat avalik es huvides (silmas pidades eeskätt majandus -, sotsiaal - ja kultuurihuve).  
CY: Küproslased, Küprose päritolu isikud ja liikmesriikide kodanikud saavad omandada Küprosel mis 
tahes vara ilma piiranguteta. Ükski välismaalane ei saa omandada (välja arvatud sur ma tõttu) 
kinnisvara ilma ministrite nõukogu loata. Kui välismaalase omandatav kinnisvara on suurem kui 
krunt, mis on vajalik maja ehitamiseks või ametipinna rajamiseks, või ületab muul moel kaht 
donumit (2,676 ruutmeetrit), kohaldatakse ministrite nõukogu  loa väljastamisel tingimusi, piiranguid 
ja kriteeriume, mis on sätestatud ministrite nõukogu koostatud ja esindajatekoja heakskiidetud 
määrustes. Välismaalane on iga isik, kes ei ole Küprose Vabariigi kodanik, sh välismaalase kontrollitav 
 
546 
 äriühing. Mõiste  ei hõlma Küprose päritolu välismaalasi ja Küprose Vabariigi kodanike Küprose 
kodakondsuseta abikaasasid.  
CZ: riigi omandis oleva põllumajandusmaa suhtes kohaldatakse erieeskirju. Riigi põllumajandusmaad 
võivad omandada ainult Tšehhi Vabariigi, mõne teise  liikmesriigi või EMP lepingu osalisriigi või Šveitsi 
Konföderatsiooni kodanikud. Juriidilised isikud võivad riigilt põllumajandusmaad omandada üksnes 
juhul, kui nad on Tšehhi Vabariigi põllumajandusettevõtjad või samasuguse staatusega isikud mõnes 
teises Euroopa Liidu liikmesriigis, EMP lepingu osalisriigis või Šveitsi Konföderatsioonis.  
DK: füüsilised isikud, kes ei ela Taanis ja kes ei ole varem elanud Taanis vähemalt viis aastat, peavad 
Taani omandamise seaduse kohaselt saama justiitsministeeriumilt loa , et omandada õigus Taanis 
asuvale kinnisasjale. See kehtib ka juriidilistele isikutele, kes ei ole Taanis registreeritud. Füüsilised 
isikud võivad kinnisasja omandada juhul, kui taotleja kavatseb kinnisasja kasutada oma peamise 
elukohana.  
Taanis registre erimata juriidilistel isikutel on üldjuhul lubatud kinnisasja omandada juhul, kui 
omandamine on eelduseks ostja äritegevusele. Luba on vaja ka juhul, kui taotleja kavatseb kinnisasja 
kasutada sekundaarse elukohana. Selline luba antakse üksnes siis, kui üld ise ja konkreetse hindamise 
teel leitakse, et taotlejal on eriti tugev side Taaniga.   
Omandamise seaduse kohane luba antakse üksnes konkreetse kinnisasja omandamise korral. 
Põllumajandusmaa omandamist eraisikute või juriidiliste isikute poolt reguleerib k a Taani seadus 
põllumajandusliku kinnisvara kohta ( lov om landbrugsejendomme ), millega on kehtestatud 
põllumajandusliku kinnisvara omandamisel piirangud kõikidele isikutele, nii taanlastele kui ka 
välismaalastele. Seega peavad kõik põllumajanduskinnistut o mandada soovivad füüsilised või 
juriidilised isikud vastama kõnealuses seaduses sätestatud nõuetele. Üldiselt tähendab see, et 
põllumajandusliku majapidamise suhtes kohaldatakse piiratud elukohanõuet. Elukohanõue ei ole 
personaalne. Juriidilised isikud pea vad olema seaduse § -des 20 ja  21 loetletud liiki ning nad peavad 
olema registreeritud liidus (või EMPs).  
EE: OECD liikmesriigi juriidilisel isikul on õigus omandada kinnisvara, mis hõlmab  
i. kokku vähem kui kümme hektarit põllumajandusmaad, metsamaad või põl lumajandus - ja 
metsamaad, ilma piiranguteta;  
ii. kümme hektarit või rohkem põllumajandusmaad, kui juriidiline isik on kinnisasja omandamisele 
vahetult eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud Euroopa Liidu toimimise lepingu I  lisas 
loetletud põllumajandustoodet e tootmisega, välja arvatud kalandustooted ja puuvill (edaspidi 
„põllumajandustooted“);  
iii. kümme hektarit või rohkem metsamaad, kui juriidiline isik on kinnisasja omandamisele vahetult 
eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud metsa majandamisega metsaseaduse t ähenduses 
(edaspidi „metsamajandamine“) või põllumajandustoodete tootmisega;  
iv. vähem kui kümme hektarit põllumajandusmaad ja vähem kui kümme hektarit metsamaad, kuid 
kokku kümme hektarit või rohkem põllumajandus - ja metsamaad, kui juriidiline isik on kinnis asja 
omandamisele vahetult eelnenud kolme aasta jooksul tegelenud põllumajandustoodete 
tootmise või metsa majandamisega.  
 
547 
 Kui juriidiline isik ei vasta alapunktides ii –iv sätestatud nõuetele, võib ta omandada kinnisasja, mis 
hõlmab kümme hektarit või rohke m põllumajandusmaad, metsamaad või põllumajandus - ja 
metsamaad kokku, üksnes omandatava kinnisasja asukohajärgse kohaliku omavalitsuse volikogu loal.  
EMP -väliste riikide kodanike suhtes kohaldatakse teatavates geograafilistes piirkondades kinnisvara 
omand amise piiranguid.  
EL: kinnisvara omandamine või rentimine piirialadel on keelatud füüsilistele või juriidilistele isikutele, 
kelle kodakondsus või asukoht on väljaspool liikmesriike ja Euroopa Vabakaubanduse 
Assotsiatsiooni. Keelu võib tühistada kaalutlusotsusega, mille võtab  vastu asjaomase 
detsentraliseeritud haldusüksuse komitee (või riigi kaitseminister, kui kasutatav kinnisvara kuulub 
era- ja riigiomandi kasutamise fondile). .  
HR: Välisriikide äriühingud tohivad omandada teenuste osutamiseks kinnisvara üksnes juhul, kui nad 
on asutatud ja registreeritud Horvaatias juriidilise isikuna. Kinnisvara omandamiseks teenuste 
osutamiseks filiaalide poolt on vaja justiitsministeeriumi heakskiitu. Välismaalased ei saa omandada 
põllumajandusmaad.  
MT: Isikud, kes ole liikmesriigi kodanikud, ei saa omandada kinnisvara kaubanduslikel eesmärkidel. 
Äriühingud, mille aktsiatest 25 % (või rohkem) kuulub isikutele väljastpoolt Euroopa Liitu, peavad 
saama kaubanduslikel või ärilistel eesmärkidel kinnisvara os tuks pädevalt asutuselt 
(rahandusministrilt) loa. Pädev asutus otsustab, kas kavandatav omandamine toob Malta 
majandusele puhaskasu.  
PL: Välismaalased vajavad kinnisvara otseseks või kaudseks omandamiseks luba. Luba antakse 
siseministri haldusaktiga kaits eministri nõusolekul, ning põllumajandusliku kinnisvara puhul ka 
põllumajanduse ja maaelu arengu ministri nõusolekul.  
Meetmed:  
AT: Burgenländisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr  25/2007;  
Kärntner Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr  9/2004;  
NÖ – Grundverkehrs gesetz, LGBl. 6800;  
OÖ – Grundverkehrsgesetz, LGBl. nr  88/1994;  
Salzburger Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr  9/2002;  
Steiermärkisches Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr  134/1993;  
Tiroler Grundverkehrsgesetz, LGBL. nr  61/1996; Voralberger Grundverkehrsgesetz, LG BL. nr  42/2004; 
ning  
Wiener Ausländergrundverkehrsgesetz, LGBL. nr  11/1998.  
CY: (välismaalaste poolt) kinnisvara omandamise seadus (109.  peatükk), kehtivas sõnastuses.  
CZ: seadus nr  503/2012 Coll. (riikliku maa -ameti kohta), kehtivas sõnastuses.  
 
548 
 DK: Taani kinnisvara omandamise seadus (konsolideeritud seadus nr  265 kinnisvara omandamise 
kohta,  
21 märts 2014);  
korraldus omandamise kohta (18.  septembri 1995.  aasta korraldus nr  764) ja 
põllumajandusettevõtete seadus (4.  jaanuari 2017.  aasta konsolideeritu d seadus nr  27). 
EE: kinnisasja omandamise kitsendamise seadus, 2.  peatüki §  4, 3.  peatüki §  10, 2017.  
EL: seadus 1892/1990, kehtivas sõnastuses, ning taotluste puhul ka kaitseministri ja kodanikukaitse 
ministrite otsus F.110/3/330340/S.120/7 -4-14.   
HR: omandiõigust ja muid varalisi õigusi käsitlev seadus (OG 91/96, 68/98, 137/99, 22/00, 73/00, 
129/00, 114/01, 79/06, 141/06, 146/08, 38/09, 143/12, 152/14), artiklid 354 –358.b; 
põllumajandusmaa seadus (OG 20/18, 115/18, 98/19), artikkel  2; üldise haldusmene tluse seadus.  
MT: kinnisvaraseadus (omandamine mitteresidentide poolt), 246. peatükk, ja ELi ühinemislepingu 
protokoll nr  6 lisaeluasemete omandamise kohta Maltal.  
PL: 24. märtsi 1920. aasta seadus kinnisvara omandamise kohta välismaalaste poolt (2016. aa sta 
Poola ametlik väljaanne nr  1061, mida on muudetud).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
HU: Mitteresidendid peavad saama kinnisvara omandamiseks loa haldusasutuselt, mis vastutab 
asjaomase kinnisvara geograafil ise asukoha eest.  
Meetmed:  
HU: valitsuse dekreet nr  251/2014 (X. 2) välismaalaste poolt  
kinnisvara, välja arvatud põllumajanduslikel või metsanduslikel eesmärkidel kasutatava maa, 
omandamise kohta ja 1993.  aasta seadus nr  LXXVIII (paragrahv 1/A).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
LV: Ühendkuningriigi kodanikul on lubatud omandada linnamaad Lätis või mõnes teises liikmesriigis 
registreeritud juriidiliste isikute kaudu:  
(i) kui üle 50 % äriühingu omakapitalist kuulub liikmesriikide kodanikele, Läti valitsusele ja/või 
omavalitsusele;  
(ii) kui üle 50  % äriühingu omakapitalist kuulub sellise kolmanda riigi füüsilistele isikutele ja 
äriühingutele, kellega Läti on sõlminud investeerin gute edendamist ja vastastikust kaitset 
käsitleva kahepoolse lepingu, mille Läti parlament on heaks kiitnud enne 31.  detsembrit 1996;  
(iii) kui üle 50  % äriühingu omakapitalist kuulub sellise kolmanda riigi füüsilistele isikutele ja 
äriühingutele, kellega Läti on sõlminud investeeringute edendamist ja vastastikust kaitset 
käsitleva kahepoolse lepingu pärast 31.  detsembrit 1996, kui kõnealuses lepingus on kindlaks 
määratud Läti füüsiliste isikute ja äriühingute õigused maa omandamisel asjaomases 
kolmandas riigis;   
 
549 
 (iv)  kui üle 50  % äriühingu omakapitalist kuulub ühiselt punktides i –iii osutatud isikutele; või  
(v) mis on riigile kuuluv piiratud vastutusega äriühing, kui talle kuuluvad äriühingu aktsiad on 
noteeritud börsil.  
Kui Ühendkuningriik lubab Läti kodanikel ja ett evõtjatel osta oma territooriumil asuvates linnades 
kinnisvara, lubab Läti Ühendkuningriigi kodanikel ja ettevõtjatel osta Läti linnades kinnisvara 
samadel tingimustel kui Läti kodanikel.  
Meetmed:  
LV: Läti Vabariigi linnade maareformi seadus, jaotised 20  ja 21.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
DE: kinnisvara omandamise suhtes võidakse kohaldada teatavaid vastastikkuse tingimusi.  
ES: et teha välisinvesteeringuid tegevusse, mis on otseselt seotud ELi mi ttekuuluvate riikide 
diplomaatiliste esinduste jaoks tehtavate kinnisvarainvesteeringutega, on vaja Hispaania ministrite 
nõukogu haldusluba, välja arvatud juhul, kui on sõlmitud vastastikune liberaliseerimisleping.  
RO: välismaalased, kodakondsuseta isikud  ja juriidilised isikud (välja arvatud liikmesriigi või EMP riigi 
kodanikud ja juriidilised isikud) võivad omandada maa omandiõiguse rahvusvaheliste lepingutega 
reguleeritud tingimustel vastastikkuse põhimõttel. Välismaalased, kodakondsuseta isikud ja 
juriidilised isikud ei või omandada maa omandiõigust soodsamatel tingimustel kui need, mida 
kohaldatakse Euroopa Liidu füüsiliste või juriidiliste isikute suhtes.  
Meetmed:  
DE: Einführungsgesetz zum Bürgerlichen Gesetzbuche (EGBGB, tsiviilseadustiku sissejuha tav seadus).  
ES: 23. aprilli 1999. aasta kuninglik dekreet nr  664/1999 välisinvesteeringute kohta.  
RO: seadus nr  17/2014 teatavate meetmete kohta, millega reguleeritakse väljaspool linna asuva 
põllumajandusmaa müümist ja ostmist (muutmisel), ning  
seadus nr 268/2001 riigi - ja eraomandis olevat põllumajandusmaad haldavate ettevõtete erastamise 
kohta ning selleks erastamisagentuuri asutamise kohta, kehtivas sõnastuses.  
  
 
550 
 Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (v.a tervishoiuga seotud kutsealad)  
Sektor – allsek tor: kutseteenused – õigusteenused; patendivolinik, tööstusomandi volinik, 
intellektuaalomandi volinik; majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused; auditeerimisteenused, maksualase 
nõustamise teenused; arhitektuuri - ja linnaplaneerimise teenused, 
inseneri teenused ja integreeritud inseneriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 861, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 879 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
õigusteenustega seotud kohustused  
 
Peatükk/punkt:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus ja 
õigusteenuste õigusraamistik  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a)  õigusteenused (CPC 861 osa)120  
                                                            
120 Käesolevas reservatsioonis:  
a) „vastuvõtva jurisdiktsiooni õigus “ – konkreetse liikmesriigi õigus ja Euroopa Liidu õigus;  
„päritolujurisdiktsiooni õigus “ – Ühendkuningriigi õigus;  
b) „rahvusvaheline õigus “ – rahvusvaheline avalik õ igus, välja arvatud Euroopa Liidu õigus, ning see 
hõlmab rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonidega kehtestatud õigust ning rahvusvahelist tavaõigust;  
c) „õigusnõustamisteenused “ – klientide nõustamine ja nendega konsulteerimine küsimustes, sealhulgas 
tehingutes, suhetes ja vaidlustes, mis hõlmavad õiguse kohaldamist või tõlgendamist; klientidega või nende 
nimel osalemine kolmandate isikutega sellistes küsimustes peetavatel läbirääkimistel ja muudes tehingutes; 
ning täielikult või osaliselt seadusega re guleeritud dokumentide koostamine ja mis tahes liiki dokumentide 
kontrollimine seadusest tulenevatel eesmärkidel ja sellega kooskõlas;  
d) „seadusjärgse esindamise teenused “ – selliste dokumentide ettevalmistamine, mis on mõeldud 
esitamiseks haldusasutustel e, kohtutele või muudele nõuetekohaselt moodustatud ametlikele kohtutele; ning 
ilmumine haldusasutustesse, kohtutesse või muudesse nõuetekohaselt moodustatud ametlikesse kohtutesse;  
e) „vahekohtu -, lepitus - ja vahendusteenused “ – vahekohtunikule, lepitajal e või lepitajale esitatavate 
dokumentide ettevalmistamine ning ettevalmistamine nende ette ilmumiseks ja nende ette ilmumine 
vaidluses, mis on seotud õiguse kohaldamise ja tõlgendamisega. See ei hõlma vahekohtu -, lepitus - ja 
vahendusteenuseid vaidlustes, m is ei ole seotud õiguse kohaldamise ja tõlgendamisega ning mis kuuluvad 
juhtimiskonsultatsiooniteenuste alla. Samuti ei hõlma see tegutsemist vahekohtuniku, lepitaja või 
 
551 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – 
kohustused  
Euroopa Liit : igas liikmesriigis kohaldatakse konkreetseid mittediskrimineerivaid õigusliku vormi 
nõudeid.  
i)  Määratud õigusteenused, mida osutatakse p äritolujurisdiktsiooni kutsenimetuse all (CPC 
861 osa – õigusabi -, vahekohtu -, lepitus - ja vahendusteenused seoses kodujurisdiktsiooniga ja 
rahvusvahelise õigusega, mida reguleeritakse teise osa (Kaubandus, transport ja kalandus) 
esimese rubriigi [Kaubandu s] II jaotise 5. peatüki [Õigusraamistik] 7. jaoga [Õigusteenused]  
Suurema selguse huvides ja kooskõlas märkustega, eelkõige punktiga 9, olgu märgitud, et 
advokatuuris registreerumise nõuded võivad hõlmata nõuet läbida litsentseeritud advokaadi 
järelevalv e all koolitus või omada konkreetse advokatuuri jurisdiktsioonis kontorit või postiaadressi, 
et taotleda selle advokatuuri liikmesust. Mõned liikmesriigid võivad kehtestada nõude, et füüsilistel 
isikutel, kes on teataval ametikohal advokaadibüroos/äriühing us/ettevõttes või tegutsevad osanike 
või aktsionäride nimel, peab olema õigus praktiseerida vastuvõtva jurisdiktsiooni õigust.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:  
AT:  
õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva jurisdiktsiooni (liidu ja selle liikmesriigi) õigusega, 
sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP riigi või Šveitsi kodakondsust ja elukohta 
(kaubanduslik kohalolek). Üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni advokaadid pakkuda võivad 
õigusteenuseid kaubandusliku kohalole ku kaudu. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja 
päritolujurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid lubatakse osutada üksnes piiriülesel alusel.  
Välisriigi advokaatide (kes peavad olema saanud oma päritolujurisdiktsioonis täieliku erialase 
väljaõppe) osalus mis tahes advokaadibüroo aktsiakapitalis ja tegevustulemustes ei tohi ületada 
25 %; ülejäänud peavad olema täielikult kvalifitseeritud EMP riigi või Šveitsi advokaadid ning üksnes 
viimatinimetatud võivad otsustavalt mõjutada advokaadibüroo otsustamisprotse ssi.  
BE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Välismaised advokaadid võivad tegutseda 
õigusnõustajatena. Juristid, kes on välisriigi (ELi -välise) advokatuuri liikmed ja soovivad Belgias 
tegutseda, kuid ei vasta täieliku kvalifikatsiooniga juristide registri sse, ELi nimekirja või juristide 
praktikantide nimekirja kandmise tingimustele, võivad taotleda registreerimist nn B -loendis. Selline 
B-loend on olemas ainult Brüsseli advokatuuris. B -loendisse kantud juristil on lubatud osutada 
kindlaksmääratud õigusteenu seid.  
BG: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): Vahendusteenuste puhul on nõutav alaline elukoht. 
Vahendaja võib olla üksnes isik, kes on kantud justiitsministri juures tegutsevasse ühtsesse 
vahendajate registrisse.  
                                                                                                                                                                                         
vahendajana. Allkategooriana osutavad rahvusvahelised vahekohtu -, lepitus - või vahendu steenused samadele 
teenustele, kui vaidlus puudutab pooli kahest või enamast riigist.  
 
552 
 Bulgaarias võib äriühingute asutamise korr al ja nende tegutsemisel ning teenuste osutamisel 
võimaldada täielikku võrdset kohtlemist üksnes äriühingutele, mis on asutatud riikides, kellega on 
sõlmitud või sõlmitakse kahepoolsed vastastikuse õigusabi lepingud, ja selliste riikide kodanikele.   
CY: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek). Küprosel võivad 
advokaadibüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmeteks olla üksnes advokatuuri 
kuuluvad advokaadid.  
CZ: Välisriigi advokaatide puhul on nõutav eluk oht (kaubanduslik kohalolek).  
DE: Välisriigi advokaatidele (välja arvatud EMP riikide ja Šveitsi kvalifitseeritud advokaadid) võidakse 
kehtestada piirangud vastuvõtva jurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid osutava 
advokaadibüroo aktsiate omamise s uhtes.  
DK: Ilma et see piiraks eespool esitatud ELi reservatsiooni kohaldamist, võivad advokaadibüroo 
aktsiaid omada üksnes advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle 
emaettevõtjas või tütarettevõtjas, advokaadibüroo teise d töötajad või muu Taanis registreeritud 
advokaadibüroo. Teised advokaadibüroo töötajad võivad kollektiivselt omada alla 10  % aktsiatest ja 
hääleõigustest ning aktsionäriks saamiseks peavad nad sooritama eksami õigusnormide kohta, mis 
on advokaadibüroo teg evusvaldkondade seisukohast eriti olulised.  
Juhatuse liikmeks võivad olla ainult advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases 
advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, teised aktsionärid ja töötajate esindajad. 
Enamik juhatuse liik metest peavad olema advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases 
advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas. Advokaadibüroo juhiks võivad olla üksnes 
advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettev õtjas või 
tütarettevõtjas, ning teised eespool nimetatud eksami sooritanud aktsionärid.  
ES: Määratud õigusteenuste osutamiseks on nõutav kutsetegevuse aadress.  
FR Alaliseks praktiseerimiseks on nõutav elukoht või ettevõtte asutamine EMPs. Ilma et see piir aks 
eespool esitatud ELi reservatsiooni kohaldamist: kõigi advokaatide puhul peab advokaadibüroo 
tegutsema ühes järgmistest õiguslikest vormidest, mis on Prantsusmaa õiguse alusel 
mittediskrimineerivalt lubatud: SCP ( société civile professionnelle ), SEL ( société d’exercice libéral ), 
SEP ( société en participation ), SARL ( société à responsabilité limitée ), SAS ( société par actions 
simplifiée ), SA ( société anonyme ), SPE ( société pluriprofessionnelle d’exercice ) ja „ association “ 
teatavatel tingimustel. aktsionä ride, juhatuse liikmete ja osanike suhtes võidakse kohaldada nende 
kutsetegevusega seotud eripiiranguid.  
HR: Advokaadibüroo võib asutada ainult advokaat, kellel on Horvaatia juristi staatus 
(Ühendkuningriigi äriühingud võivad asutada filiaale, kes ei tohi värvata Horvaatia advokaate).  
HU: Nõutav on Ungari advokaadi ( ügyvéd ) või advokaadibürooga ( ügyvédi iroda ) sõlmitud 
koostööleping. Välisriigi õigusnõustaja ei või olla Ungari advokaadibüroo liige. Välisriigi juristil ei ole 
õigust valmistada ette dokument e, mis tuleb esitada vahekohtunikule, lepitajale või vahendajale, 
ega tegutseda vaidluses kliendi seadusliku esindajana nende isikute ees.  
PT (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): Portugalis õigusteaduskonna diplomi omandanud välisriigi 
kodanikud võivad regi streerida end Portugali advokatuuris ( Ordem dos Advogados ) samadel 
tingimustel nagu Portugali kodanikud, kui nende asjaomane riik taga Portugali kodanikele 
samaväärse kohtlemise.   
 
553 
 Teised välismaalased, kellel on õigusteaduse kraad, mida on tunnustanud Port ugali kõrgkooli 
õigusteaduskond, võivad end advokatuuri liikmeks registreerida tingimusel, et nad läbivad nõutud 
koolituse ning lõpliku hindamise ja sooritavad vastuvõtueksami.   
Õigusnõustamist võivad pakkuda juristid, tingimusel et nende alaline elukoht ( domiciliação ) on 
Portugalis, nad sooritavad kutseeksami ja on registreeritud advokatuuris.  
RO: Välisriigi advokaat ei tohi koostada kohtutele ja muudele õigusasutustele suulisi ega kirjalikke 
järeldusi, välja arvatud rahvusvahelise vahekohtumenetluse korra l. 
SE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Ilma et see piiraks eespool esitatud ELi reservatsiooni 
kohaldamist: Rootsi advokatuuri liiget tohivad palgata üksnes teised advokatuuri liikmed või 
advokatuuri liikmete äriasju ajavad äriühingud. Advokatuuri liikm e võib siiski palgata ka 
advokaadiülesandeid täitev välisriigi äriühing, tingimusel et asjaomane äriühing asub liidu 
liikmesriigis, EMP riigis või Šveitsi Konföderatsioonis. Rootsi advokatuuri juhatuse erandit silmas 
pidades võib Rootsi advokatuuri liige t öötada ka advokaadibüroos, mis ei asu Euroopa Liidus.  
Äriühingu või partnerluse vormis tegutsevatel advokatuuri liikmetel ei tohi olla muud eesmärki ega 
äritegevust kui advokaadielukutse praktiseerimine. Koostöö teiste advokaadibüroodega on lubatud, 
kuid koostööks välisriikide büroodega on vaja Rootsi advokatuuri juhatuse luba. Vaid advokatuuri 
liige võib otseselt või kaudselt või äriühingu kaudu töötada advokaadi kutsealal, omada äriühingu 
aktsiaid või olla partner. Vaid advokatuuri liige võib olla äriühi ngu või partnerluse juhatuse liige või 
asendusliige, asetegevdirektor, allkirjaõigusega isik või sekretär.  
SI: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida välisriigis, võib 
osutada õigusteenuseid või praktiseerida a dvokaatide seaduse artiklis  34a sätestatud tingimustel, 
juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue. Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku 
vormi nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni kohaldamist, on Sloveenia advokatuuri määratud 
advoka atide kaubanduslik kohalolek võimalik üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega 
õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. 
Advokaadibüroo tegevus piirdub õiguse praktiseerimisega. Advokaadibüroo partnerit eks võivad olla 
üksnes advokaadid.  
SK: Kolmandate riikide advokaatide puhul on nõutav tegelik vastastikkus.  
(ii) Muud õigusteenused (vastuvõttev jurisdiktsioon, sealhulgas õigusnõustamine, vahekohtu -, 
lepitus - ja vahendusteenused ning seadusjärgse esindamise t eenused).  
Suurema selguse huvides olgu märgitud, et Suurema selguse huvides ja kooskõlas märkustega, 
eelkõige punktiga 9, olgu märgitud, et advokatuuris registreerumise nõuded võivad hõlmata nõuet 
omandada vastuvõtvas jurisdiktsioonis õigusteaduse kraad v õi sellega samaväärne tunnustus või 
läbida litsentseeritud advokaadi järelevalve all koolitus või omada konkreetse advokatuuri 
jurisdiktsioonis kontorit või postiaadressi, et taotleda selle advokatuuri liikmesust.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : füüsilisi või juriidilisi isikuid võib Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis (EUIPO) 
esind ada üksnes EMP liikmesriigis kvalifitseeritud õigusala töötaja, kelle tegevuskoht on EMPs, kui 
tal on kõnealuses liikmesriigis õigus tegutseda esindajana kaubamärgi või tööstusomandi 
küsimustes, ning kutseline esindaja, kelle nime EUIPO on kandnud sel eesm ärgil peetavasse loetellu. 
(CPC 861 osa)  
 
554 
 AT: õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva jurisdiktsiooni (liidu ja selle liikmesriigi) õigusega, 
sealhulgas kohtus esindamiseks, nõutakse EMP riigi või Šveitsi kodakondsust ja elukohta 
(kaubanduslik kohalolek). Üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni advokaadid pakkuda võivad 
õigusteenuseid kaubandusliku kohaloleku kaudu. Rahvusvahelise avaliku õiguse ja 
päritolujurisdiktsiooni õigusega seotud õigusteenuseid lubatakse osutada üksnes piiriülesel alusel.  
Välisriigi advokaatide (kes peavad olema saanud oma päritolujurisdiktsioonis täieliku erialase 
väljaõppe) osalus mis tahes advokaadibüroo aktsiakapitalis ja tegevustulemustes ei tohi ületada 
25 %; ülejäänud peavad olema täielikult kvalifitseeritud EMP riigi või Šveitsi advokaadid ning üksnes 
viimatinimetatud võivad otsustavalt mõjutada advokaadibüroo otsustamisprotsessi.  
BE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga)  Advokatuuri täieliku vastuvõtmise, sealhulgas kohtus 
esindamise korral on nõutav alaline e lukoht. Välisriigi advokaadisaamiseks advokatuuri täisliikmeks 
peab advokaat olema elanud Belgias vähemalt kuus (teatud tingimustel kolm) aastat alates 
registreerimistaotluse esitamisest. Vajalik on Belgia välisministri väljastatud tõend, mille alusel 
võim aldatakse riigisisese õiguse või rahvusvahelise konventsiooni kohaselt vastastikkust 
(vastastikkuse tingimus).  
Välisriigi juristid võivad tegutseda õiguskonsultandina. Juristid, kes on välisriigi (ELi -välise) 
advokatuuri liikmed ja soovivad Belgias teguts eda, kuid ei vasta täieliku kvalifikatsiooniga juristide 
registrisse, ELi nimekirja või juristide praktikantide nimekirja kandmise tingimustele, võivad taotleda 
registreerimist nn B -loendis. Selline B -loend on olemas ainult Brüsseli advokatuuris. B -nimekir ja 
kantud juristil on õigus anda nõu. Kassatsioonikohtus ( Cour de Cassation ) esindamise õigus sõltub 
vastavasse nimekirja kandmisest.  
BG: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Liikmesriigi, EMP lepingu osalisriigi või Šveitsi 
Konföderatsiooni kodanikele, kel lele on antud luba tegutseda advokaadi kutsealal ükskõik millise 
eespool nimetatud riigi õigusaktide kohaselt. Välismaalane (välja arvatud eespool nimetatud isik), 
kellel on oma riigi õigusaktide kohaselt õigus tegutseda advokaadi kutsealal, võib konkreets e juhtumi 
korral koos Bulgaaria advokaadiga pöörduda Bulgaaria Vabariigi kohtuorganitesse enda riigi 
kodaniku kaitsenõuniku või manöövritööna, kui see on ette nähtud Bulgaaria ja asjaomase välisriigi 
vahelises lepingus, või taotleda nõukogult, et see oleks  vastastikuses sõltuvuses. Riigid, mille suhtes 
eksisteerib vastastikune ausus, määrab justiitsminister kõrgeima advokatuuri nõukogu esimehe 
taotlusel. Vahendusteenuste osutamiseks peab välismaalasel olema pikaajaline või alaline 
elamisluba Bulgaaria Vabar iigis ning ta on kantud justiitsministri juures tegutsevasse ühtsesse 
vahendajate registrisse.  
CY: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek). Küprosel võivad 
advokaadibüroo partneriteks, aktsionärideks või juhatuse liikmet eks olla üksnes advokatuuri 
kuuluvad advokaadid.  
CZ: Välisriigi advokaatide puhul on nõutav täielik vastuvõtmine Tšehhi Advokatuuri ja seal viibimine 
(kaubanduslik kohalolek).  
DE: advokatuuri võib vastu võtta üksnes EMP riigi ja Šveitsi kodanikke, kes saav ad sellega õiguse 
osutada õigusteenuseid seoses riigisisese õigusega. Kaubanduslik kohalolek on nõutav selleks, et 
saada advokatuuri täisliikmeks. Pädev advokatuur võib teha erandeid.  Välisriigi advokaatidele (välja 
arvatud EMP riikide ja Šveitsi kvalifits eeritud advokaadid) võidakse kehtestada piirangud siseriikliku 
õigusega seotud õigusteenuseid osutava advokaadibüroo aktsiate omamise suhtes.  
 
555 
 DK: õigusteenused, mida osutatakse kutsenimetuse „ advokat “ (advokaat) või muu sarnase nimetuse 
all, samuti kohtute s esindamine on reserveeritud advokaatidele, kellel on Taani tegevusluba. 
Euroopa Liidu ja EMP riikide ning Šveitsi advokaadid võivad tegutseda oma päritoluriigi 
kutsenimetuse all.  
Advokaadibüroo aktsiaid võivad omada üksnes advokaadid, kes praktiseerivad  aktiivselt asjaomases 
advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas, advokaadibüroo teised töötajad või muu 
Taanis registreeritud advokaadibüroo. Teised advokaadibüroo töötajad võivad kollektiivselt omada 
alla 10  % aktsiatest ja hääleõigustest ning aktsionäriks saamiseks peavad nad sooritama eksami 
õigusnormide kohta, mis on advokaadibüroo tegevusvaldkondade seisukohast eriti olulised.  
Juhatuse liikmeks võivad olla ainult advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases 
advokaadibüroos, sel le emaettevõtjas või tütarettevõtjas, teised aktsionärid ja töötajate esindajad. 
Enamik juhatuse liikmetest peavad olema advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases 
advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või tütarettevõtjas. Advokaadibüroo juhiks võ ivad olla üksnes 
advokaadid, kes praktiseerivad aktiivselt asjaomases advokaadibüroos, selle emaettevõtjas või 
tütarettevõtjas, ning teised eespool nimetatud eksami sooritanud aktsionärid.  
EE: nõutav on kaubanduslik kohalolek.  
EL: Nõutav on EMP riigi või  Šveitsi kodakondsus ja elukoht (kaubanduslik kohalolek).  
ES: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus. Pädevad asutused võivad teha kodakondsusega seotud 
erandeid.  
FI: kutsenimetuse „advokaat“ (soome keeles „ asianajaja “ ja rootsi keeles „ advokat “) kasutamis eks 
on nõutud EMP riigi või Šveitsi kodakondsus ning advokatuuri liikmelisus. Õigusteenuseid, sealhulgas 
seoses siseriikliku õigusega, võivad osutada ka isikud, kes ei ole advokatuuri liikmed.  
FR: Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku vormi  nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni 
kohaldamist, on advokatuuri täisliikmeks saamiseks nõutav elukoht või tegevuskoht EMPs, mis on 
vajalik õigusteenuste osutamiseks. Õigusbüroos võib osaluse ja hääleõiguse suhtes kohaldada 
partnerite kutsetegevusega seot ud kvantitatiivseid piiranguid. Kassatsioonikohtus ( Cour de 
Cassation ) ja riiginõukogus ( Conseil d'Etat ) esindamine on reserveeritud Prantsusmaa ja Euroopa 
Liidu kodanikele.  
kõigi advokaatide puhul peab advokaadibüroo tegutsema ühes järgmistest õiguslikes t vormidest, mis 
on Prantsusmaa õiguse alusel mittediskrimineerivalt lubatud: SCP (société civile professionnelle), SEL 
(société d’exercice libéral), SEP (société en participation), SARL (société à responsabilité limitée), SAS 
(société par actions simplifi ée), SA (société anonyme), SPE (société pluriprofessionnelle d’exercice) ja 
„association“ teatavatel tingimustel. Alaliseks praktiseerimiseks on nõutav elukoht või ettevõtte 
asutamine EMPs.  
HR: Nõutav on Euroopa Liidu kodakondsus.  
HU: Nõutav on EMP riigi või Šveitsi kodakondsus ja elukoht (kaubanduslik kohalolek).  
LT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) nõutakse EMP või Šveitsi kodakondsust ja elukohta 
(kaubanduslik kohalolek).  
 
556 
 Välisriikide advokaadid võivad kohtus advokaadina tegutseda üksnes kooskõlas rahvusvaheliste 
lepingutega, sealhulgas konkreetsete sätetega, mis käsitlevad kohtus esindamist. Advokatuuri 
täieliku vastuvõtmise nõue.  
LU (ka seoses enamsoodustusrežiimiga):  Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ja elukoht 
(kaubanduslik kohalolek). Advokatuuri juhatus võib olla vastastikkuse põhimõtte alusel nõus 
loobuma välisriigi kodaniku puhul kodakondsusnõudest.   
LV [(ka seoses enamsoodustusrežiimiga) ]: Nõutav on EMP või Šv eitsi kodakondsus. Välisriikide 
advokaadid võivad tegutseda kohtus advokaadina üksnes vastavalt kahepoolsetele vastastikuse 
õigusabi lepingutele.  
Euroopa Liidu või välisriigi advokaatide suhtes kohaldatakse erinõudeid. Näiteks on neil lubatud 
osaleda krim inaalmenetluses üksnes koos Läti vandeadvokaatide kolleegiumi liikmeks oleva 
advokaadiga.  
MT: Nõutav on EMP või Šveitsi kodakondsus ning elukoht (kaubanduslik kohalolek).  
NL: ametinimetust „ advocate “ võivad kasutada üksnes Madalmaade registrisse kantud ko halikul 
tasandil litsentseeritud advokaadid. Välisriigi (registreerimata) advokaadid peavad ametinimetuse 
„advocate“ kasutamise asemel nimetama Madalmaades tegutsemise korral oma 
päritolujurisdiktsiooni kutseorganisatsiooni.  
PT (ka seoses enamsoodustusrež iimiga): nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kohtutes esindamiseks 
peab olema advokatuuri täielik liige. Portugalis õigusteaduskonna diplomi omandanud välisriigi 
kodanikud võivad registreerida end Portugali advokatuuris (Ordem dos Advogados) samadel 
tingimus tel nagu Portugali kodanikud, kui nende asjaomane riik taga Portugali kodanikele 
samaväärse kohtlemise.  
Teised välismaalased, kellel on õigusteaduse kraad, mida on tunnustanud Portugali kõrgkooli 
õigusteaduskond, võivad end advokatuuri liikmeks registreer ida tingimusel, et nad läbivad nõutud 
koolituse ning lõpliku hindamise ja sooritavad vastuvõtueksami. Portugalis võivad tegutseda üksnes 
advokaadibürood, mille kõik aktsiad kuuluvad Portugali advokatuuri liikmetele.  
RO: Välisriigi advokaat ei tohi koostad a kohtutele ja muudele õigusasutustele suulisi ega kirjalikke 
järeldusi, välja arvatud rahvusvahelise vahekohtumenetluse korral.  
SE: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) advokatuuri liikmeks saamiseks ja kutsenimetuse „advokat“ 
kasutamiseks on nõutav elukoht EMPs või Šveitsis. Rootsi advokatuuri juhatus võib teha erandeid. 
Rootsi riigisisese õiguse praktiseerimiseks ei ole vastuvõtmine advokatuuri vajalik.  
Rootsi advokatu uri liiget tohivad palgata üksnes teised advokatuuri liikmed või advokatuuri liikmete 
äriasju ajavad äriühingud. Advokatuuri liikme võib siiski palgata ka advokaadiülesandeid täitev 
välisriigi äriühing, tingimusel et asjaomane äriühing asub EMP riigis või Šveitsi Konföderatsioonis. 
Rootsi advokatuuri juhatuse erandit silmas pidades võib Rootsi advokatuuri liige töötada ka 
advokaadibüroos, mis ei asu Euroopa Liidus.  
Äriühingu või partnerluse vormis tegutsevatel advokatuuri liikmetel ei tohi olla muud eesmär ki ega 
äritegevust kui advokaadielukutse praktiseerimine. Koostöö teiste advokaadibüroodega on lubatud, 
kuid koostööks välisriikide büroodega on vaja Rootsi advokatuuri juhatuse luba. Vaid advokatuuri 
liige võib otseselt või kaudselt või äriühingu kaudu tö ötada advokaadi kutsealal, omada äriühingu 
 
557 
 aktsiaid või olla partner. Vaid advokatuuri liige võib olla äriühingu või partnerluse juhatuse liige või 
asendusliige, asetegevdirektor, allkirjaõigusega isik või sekretär.  
SI: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) klientide esindamisel kohtus tasu eest kohaldatakse 
Sloveenia Vabariigis kaubandusliku kohaloleku nõuet. Välisriigi jurist, kellel on õigus praktiseerida 
päritolujurisdiktsiooni õigust, võib osutada õigusteenuseid või praktiseerida advokaatide seaduse 
artiklis 34a sätestatud tingimustel, juhul kui on täidetud tegeliku vastastikkuse nõue.  
Ilma et see piiraks mittediskrimineerivaid õigusliku vormi nõudeid käsitleva ELi reservatsiooni 
kohaldamist, on Sloveenia advokatuuri määratud advokaatide kaubanduslik koh alolek võimalik 
üksnes ühe osanikuga äriühingu, piiratud vastutusega õigusbüroo (partnerluse) või piiramatu 
vastutusega õigusbüroo (partnerluse) vormis. Advokaadibüroo tegevus piirdub õiguse 
praktiseerimisega. Advokaadibüroo partneriteks võivad olla üksnes  advokaadid.  
SK: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) Õigusteenuste osutamiseks seoses vastuvõtva 
jurisdiktsiooni õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, on nõutav EMP riigi kodakondsus ja 
elukoht Slovaki Vabariigis (kaubanduslik kohalolek). Kolmandate ri ikide advokaatide puhul on nõutav 
tegelik vastastikkus.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14.  juuni 2017.  aasta määruse (EL) 2017/1001 
(Euroopa Liidu kaubamärgi kohta) artikkel  120; nõukogu 12.  detsembri 2001.  aasta määruse (EÜ) 
nr 6/2002 (ühenduse disainilahenduse kohta) artikkel  78. 
AT: Rechtsanwaltsordnung (advokatuuriseadus) – RAO, RGBl. Nr  96/1868, artiklid  1 ja 21c.  
BE: Belgia kohtuseadustik (artiklid 428 –508); 24. augusti 1970. aasta kuninglik dekreet.  
BG: advokaadiseadus; vahe ndusseadus; ja notarite tegevust käsitlev seadus.  
CY: advokaatide seadus (2.  peatükk), kehtivas sõnastuses.  
CZ: seadus nr  85/1996 Coll., õiguselukutsete seadus.  
DE: Bundesrechtsanwaltsordnung (BRAO) (föderaalne advokatuurimäärus), § 59e, § 59f ja § 206;   
Gesetz über die Tätigkeit europäischer Rechtsanwälte in Deutschland (EuRAG); § 10 
Rechtsdienstleistungsgesetz (RDG).  
DK: Retsplejeloven (kohtumenetluse seadus), 12.  ja 13.  peatükk (14.  novembri 2018.  aasta 
konsolideeritud seadus nr  1284).  
EE: advokatuuriseadus; tsiviilkohtumenetluse seadustik; halduskohtumenetluse seadus; 
kriminaalmenetluse seadustik ja väärteomenetluse seadustik.  
EL: uus advokaatide seadustik nr  4194/2013.  
ES: Estatuto General de la Abogacía Española, aprobado por Real Dec reto 658/2001, artikkel 13.1ª.  
FI: laki asianajajista (advokaadiseadus) (496/1958), §  1 ja §  3; ja oikeudenkäymiskaari (4/1734) 
(kohtumenetluse seadustik).  
 
558 
 FR: Loi 71 -1130 du 31 décembre 1971, Loi 90 - 1259 du 31 décembre 1990, décret 91 -1197 du 27 
novemb re 1991, and Ordonnance du 10 septembre 1817 modifiée.  
HR: õiguselukutsete seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr  9/94, nr  117/08, nr  75/09 ja 
nr 18/11).  
HU: 2017.  aasta seadus LXXVIII vandeadvokaatide kutsetegevuse kohta.  
LT: 18.  märtsi 2004.  aasta seadus nr  IX-2066 Leedu Vabariigi advokatuuri kohta, viimati muudetud 
12. detsembril 2017 seadusega nr  XIII-571.  
LU: Loi du 16 décembre 2011 modifiant la loi du 10 août 1991 sur la profession d'avocat.  
LV: kriminaalmenetluse seadus, § 79; Läti Vaba riigi advokatuuriseadus, § 4.  
MT: kohtukorraldus - ja tsiviilkohtumenetluse seadustik (12. peatükk).  
NL: advocatenwet (advokaadiseadus).  
PT: seadus 145/2015, 9 set., alterada p/ Lei 23/2020, 6 jul. (art.º 194 substituído p/ art.º 201.º; e 
art.º 203.º sub stituído p/ art.º 213.º).   
Advokatuuri põhikiri (Estatuto da Ordem dos Advogados) ja dekreet -seadus nr 229/2004, artiklid 5 ja 
7–9;  
dekreet -seadus nr  88/2003, artiklid 77 ja 102;  
advokaatide koja põhikiri (Estatuto da Câmara dos Solicitadores), mida on muudetud seadusega 
nr 49/2004 (mas alterada p/ Lei 154/2015, 14 set); seadusega 14/2006 ja dekreetseadusega nr 
226/2008 (alterado p/ Lei 41/2013, 26 jun);  
seadus 78/2001, Articles 31, 4  Alterada p/ Lei 54/2013, 31 jul.;  
perelepituse ja tööalase lepituse k orraldus (määrus nr  282/2010; alterada p/ Portaria 283/2018, 19 
out);  
seadus nr 21/2007 vahenduse kohta kriminaalasjades, artikkel 12;  
seadus 22/2013 (26 FeV., alterada p/Lei 17/2017, 16 maio, alterada pelo Decreto -Lei 52/2019, 17 
abril).  
RO: advokaadis eadus;  
vahendusseadus; ning  
notareid ja notarite tegevust käsitlev seadus.  
SE: rättegångsbalk (kohtumenetluste seadustik) (1942:740) ja 29.  augustil 2008 vastu võetud Rootsi 
advokatuuri tegevusjuhend.  
SI: zakon o odvetništvu (Neuradno prečiščeno besedi lo-ZOdv -NPB2 Državnega Zbora RS z dne 
21.5.2009) (advokaadiseadus) (Sloveenia parlamendi mitteametlik konsolideeritud tekst, 21. mai 
2009)  
 
559 
 SK: seadus nr 586/2003 advokatuuri kohta, artiklid  2 ja 12.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine;  
PL: Välisriigi advokaadid võivad kuuluda üksnes registreeritud ühingusse, usaldusühingusse või 
piiratud vastutusega kapitaliühingusse.  
Meetmed:  
PL: 5. juuli 2002. aasta seadus välisriikide advokaatide poolse õigusabi andmis e kohta Poola 
Vabariigis, artikkel 19.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs  
IE, IT: õigusteenuste osutamiseks seoses Iirimaa riigisisese õigusega, sealhulgas kohtus esindamiseks, 
tuleb täita elukohanõue (kaubanduslik kohalolek).  
Meetmed:  
IE: 1954. –2011. aasta õigusnõustajate seadused.  
IT: kuninglik dekreet nr 1578/1933, õiguselukutsete seaduse artikkel 17.  
(b) Patendivolinikud, tööstusomandi volinikud, intellektuaalomandi volinikud (CPC 879 osa, 861, 
8613)  
Seoses investeeringute liberalis eerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
BG ja CY: patendiameti teenuste osutamiseks peab olema EMP riigi või Šveitsi kodakondsus. CY: 
täidetud peab olema elukohanõue.  
DE: advokatuuri võib vastu võt ta üksnes Saksamaa kvalifikatsiooniga patendivolinikke, kes saavad 
seeläbi õiguse osutada õigusteenuseid Saksamaal seoses siseriikliku õigusega. Välisriigi 
patendivolinikud võivad osutada õigusteenuseid välisriigi õiguse alusel, kui nad tõendavad erialaste  
teadmiste olemasolu; Saksamaal on õigusteenuste osutamiseks vajalik registreerimine. Välisriigi 
(välja arvatud EMP riigi või Šveitsi) patendivolinikud ei tohi asutada bürood koos riigisiseste 
patendivolinikega.  
Välisriigi (välja arvatud EMP riigi või Šve itsi) patendivolinikud võivad saada kaubandusliku kohaloleku 
üksnes Anwalts -GmbH või Anwalts -AG vormis ning omandada üksnes vähemusaktsiad.  
EE: patendivoliniku teenuste osutamiseks on nõutav Eesti või Euroopa Liidu kodakondsus ja alaline 
elukoht.  
ES ja PT: tööstusomandi volinike teenuste osutamiseks nõutakse EMP riigi kodakondsust.  
FR: tööstusomandi voliniku teenuste osutajate loetelus registreerimiseks on nõutav ettevõtte 
asutamine või elukoht EMPs. Füüsilistel isikutel peab olema EMP kodakondsus. Kliendi esindamiseks 
riiklikus intellektuaalomandiametis on nõutav ettevõtte asutamine EMPs. Teenuseid võib osutada 
üksnes SCP ( société civile professionnelle ) või SELi ( société d’exercice libéral ) kaudu või teatavatel 
tingimustel muud õiguslikku vormi kasutades. Olenemata õiguslikust vormist peab üle poole 
 
560 
 aktsiatest ja hääleõigustest kuuluma EMP spetsialistidele. Advokaadibüroodel võib olla õigus 
osutada tööstusomandi voliniku teenuseid (vt reser vatsioon seoses õigusteenustega).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
FI ja HU: patendivoliniku teenuste osutamiseks on nõutav elukoht EMPs.  
SI: registreeritud õiguste (patendid, kaubamärgid, disainilahenduse kaitse) omanikul/taotlej al peab 
olema elukoht/tegevuskoht Sloveenias. Teise võimalusena on nõutav Sloveenias registreeritud 
patendivolinik või kaubamärgi ja tööstusdisainilahenduse volinik peamiselt menetlusega seotud 
teadete edastamiseks jms eesmärkidel.  
Meetmed:  
BG: intellektu aalomandi esindajate määruse artikkel 4.  
CY: advokaatide seadus (2.  peatükk), kehtivas sõnastuses.  
DE: Patentanwaltsordnung (PAO).  
EE: patendivoliniku seadus, § 2, § 14.  
ES: Ley 11/1986, de 20 de marzo, de Patentes de Invención y Modelos de utilidad, a rtiklid 155 –157.  
FI: tavaramerkkilaki (kaubamärgiseadus) (7/1964);  
laki auktorisoiduista teollisoikeusasiamiehistä (tööstusomandi volinike seadus) (22/2014) ning  
laki kasvinjalostajanoikeudesta (sordiaretajate seadus) (1279/2009) ning mallioikeuslaki 
(disainilahenduste seadus) nr  221/1971.  
FR: Code de la propriété intellectuelle  
HU: 1995. aasta seadus nr  XXXII patendivolinike kohta.  
PT: dekreet -seadus nr 15/95, mida on muudetud seadusega nr 17/2010, Portaria 1200/2010, artikkel 
5, ja Portaria 239/2013,  ja seadus 9/2009.  
SI: zakon o industrijski lastnini (tööstusomandi seadus), Uradni list RS, št. 51/06 – uradno prečiščeno 
besedilo in 100/13 (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  51/06 – ametlik konsolideeritud tekst ja 
nr 100/13).  
Seoses investeeri ngute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine  ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
IE: ettevõtte asutamiseks peab vähemalt üks äriühingu juhatuse liikmetest, partneritest, juhtidest või 
töötajatest olema Iirimaal regist reeritud patendivolinikuna või intellektuaalomandi volinikuna. 
Piiriülene alus eeldab EMP riigi kodakondsust ja kaubanduslikku kohalolekut, peamist tegevuskohta 
EMP riigis, kvalifikatsiooni EMP riigi õiguse alusel.  
Meetmed:  
IE: 1996. aasta kaubamärgisead use jaotised 85 ja 86, mida on muudetud;  
 
561 
 1996.  aasta kaubamärgieeskirjade punktid  51, 51A ja 51B, kehtivas sõnastuses; 1992. aasta 
patendiseaduse jaotised 106 ja 107, mida on muudetud, ja patendivolinike registri eeskirjad S.I. 580, 
2015.  
c) Majandusarvestus - ja raamatupidamisteenused (CPC 8621, välja arvatud 
auditeerimisteenused, 86213, 86219, 86220)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
AT: asjaomase  välisriigi õiguse alusel kvalifitseeritud välisriigi arvepidajate, raamatupidajate 
kapitaliosalus ja hääleõigus Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25  %. Teenuseosutajal peab olema 
kontor või registreeritud asukoht EMP riigis (CPC 862).  
FR: nõutav on ette võtte asutamine või elukoht. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi 
kasutades, välja arvatud SNC ( société en nom collectif ) ja SCS ( société en commandite simple ). 
Eritingimused kehtivad SEL ( sociétés d’exercice libéral ), AGC ( Association de gest ion et comptabilité ) 
ja SPE ( Société pluri -professionnelle d’exercice ) kohta. (CPC 86213, 86219, 86220).  
IT: kutseregistrisse kandmiseks, mis on vajalik arve - ja raamatupidamisteenuste pakkumiseks, peab 
olema täidetud elukohanõue või ettevõtte asukohanõue  (CPC 86213, 86219, 86220).  
PT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga): sertifitseeritud raamatupidajate koja ( Ordem dos 
Contabilistas Certificados ) poolt kutseregistrisse kandmiseks, mis on vajalik raamatupidamisteenuste 
osutamiseks, on nõutav elu - või tegev uskoht, tingimusel et vastastikkuse klausli alusel koheldakse 
samamoodi Portugali kodanikke.   
Meetmed:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidajate ja audiitorite seadus, BGBl.  
I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike  1 punkt  4; ning  
Bilanzbuchhaltungsgesetz (BibuG), BGBL. I Nr.  191/2013, §§ 7, 11, 28.  
FR: ordonnance 45 -2138 du 19 septembre 1945.  
IT: seadusandlik dekreet nr  139/2005 ja seadus 248/2006.  
PT: dekreetseadus nr  452/99, muudetud seadusega nr  139/2015, 7.  september.  
Seoses  investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On  lubatud füüsiliste isikute 
moodustatud kutseliidud (partnerlused).  
Meetmed:  
CY: 2017.  aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
 
562 
 SI: arvepidamis - ja raamatupidamisteenuste osutamiseks on nõu tav tegevuskoht Euroopa Liidus 
(CPC 86213, 86219, 86220).  
Meetmed:  
SI: siseturu teenuste seadus, Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  21/10.  
d)  Auditeerimisteenused (CPC – 86211, 86212, välja arvatud majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
Euroopa Liit : kohustuslike auditeerimisteenuste osutamiseks on vaja selliste liikmesriigi pädevate 
asutuste heakskiitu, kes võivad vastastikkuse põhimõtte alusel tunnustada Ühendkuningriigi või 
kolmanda riigi kodanikust audiitori kvalifikatsiooni samaväärsust (CPC 8621).  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26.  juuni 2013.  aasta direkt iiv 2013/34/EL teatavat liiki 
ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud 
aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direk tiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, ning direktiiv 2006/43/EÜ, 
mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
BG: kohaldada võidakse mittediskrimineeri vaid õigusliku vormi nõudeid.  
Meetmed:  
BG: sõltumatu finantsauditi seadus.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
AT: asjaomase välisriigi õiguse alusel kvalifits eeritud välisriigi audiitorite kapitaliosalus ja hääleõigus 
Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25  %. Teenuseosutajal peab olema kontor või registreeritud 
asukoht EMP riigis.  
Meetmed:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidajate ja audiitorite sea dus, BGBl.  
I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike  1 punkt  4.   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
DK: kohustusliku auditi tegemiseks peab audiitor olema Taanis tunnustatud. Heakskiidu saamiseks 
on nõutav elukoht EMP liikmesriigis. Tunnustatud audiitorühingutes võivad audiitorid ja 
audiitorühingud, kes ei ole tunnustatud õigusakti alusel, millega rakendat akse Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu 17.  mai 2006.  aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete 
 
563 
 ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit vastavalt asutamislepingu artikli  54 lõike  3 
punktile  g, omada kuni 10  % hääleõigus test.  
FR: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) kohustuslike auditite puhul nõutav on ettevõtte asutamine 
või elukoht. Briti kodanikud võivad osutada Prantsusmaal kohustuslikke auditeerimisteenuseid 
vastastikkuse põhimõttel. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi kasutades, välja 
arvatud need, kus partnereid käsitatakse ettevõtjatena („ Comerçants “), nagu SNC ( Société en nom 
collectif ) ja SCS ( Société en commandite simple ). 
PL: auditeerimisteenuste osutamiseks on nõutav tegevuskoht Euroopa Liidus.  
kohaldatakse õigusliku vormi nõudeid.  
Meetmed:  
DK: Revisorloven, 20.  novembri 2018. aasta seadus nr  1287 (tunnustatud audiitorite ja 
audiitorühingute kohta).  
FR: Code de commerce  
PL: 11. mai 2017. aasta seadus vannutatud audiitorite, audiitorühingute ja  riigi järelevalve kohta 
(Poola ametlik väljaanne nr  2017, punkt 1089).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On lubatud füüsiliste isikute 
moodustatud kutseliidud (partnerlused).  
SK: Auditite tegemise loa võ ib anda Slovaki Vabariigis üksnes ettevõttele, kus Slovaki või 
liikmesriikide kodanike kapitaliosalus või hääleõigus on vähemalt 60  %.  
Meetmed:  
CY: 2017.  aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).  
SK: seadus nr  423/2015 kohustusliku auditi kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, piiriülene teenuskaubandus – võrdne 
kohtlemine, kohapealne esindatus:  
DE: audiitorühingud ( Wirtschaftsprüfungsgesellschaften ) võivad olla üksnes sellises õiguslikus 
vormis, mis on vastuvõetav EMP riigi s. Täisühinguid ja usaldusühinguid võib tunnustada 
audiitorühingutena, kui nad on kantud oma usaldusel põhineva tegevuse alusel äriregistrisse 
kaubandusliku partnerlusena (WPO artikkel 27). WPO artikli 134 kohaselt registreeritud kolmandast 
riigist pärit a udiitor, kelle peakontor asub väljaspool liitu, võib siiski teha raamatupidamise 
aastaaruannete kohustuslikku auditit või koostada äriühingu konsolideeritud finantsaruandeid, kui 
tema vabalt võõrandatavate väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud turul.  
Meetmed:  
 
564 
 DE: Handelsgesetzbuch (HGB; äriseadustik);  
Gesetz über eine Berufsordnung der Wirtschaftsprüfer (Wirtschaftsprüferordnung – WPO; audiitorite 
seadus).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
ES: kohustuslikke auditeid tegevad audiitorid peavad olema liikmesriigi kodanikud. Reservatsiooni ei 
kohaldata Hispaania reguleeritud turul noteeritud väljastpoolt Euroopa Liitu pärit äriühingute 
auditeerimisel.  
Meetmed:  
ES: Ley 22/2015, de 20 de julio, de Auditoría de Cuentas (uus auditeerimisseadus: seadus nr  22/2015 
auditeerimisteenuste kohta).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
EE: kohaldatakse õigusliku vormi nõudeid. Enamus audiitorühingu ak tsiatega esindatud häältest 
peavad kuuluma vannutatud audiitoritele, kelle üle teeb järelevalvet EMP liikmesriigi pädev asutus ja 
kes on omandanud kvalifikatsiooni EMP liikmesriigis, või audiitorühingutele. Vähemalt kolm 
neljandikku seaduse alusel audiitor ühingut esindavatest isikutest peavad olema omandanud oma 
kvalifikatsiooni EMP liikmesriigis.  
Meetmed:  
EE: audiitortegevuse seadus, § 76 –77 
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
SI: nõutav on kaubanduslik kohalolek. Kolmanda riigi auditeeriv üksus võib omada aktsiaid või 
moodustada Sloveenia audiitorühinguga partnerluse tingimusel, et selle riigi õiguse kohaselt, kus 
kolmanda riigi auditeeriv üksus on asut atud, võivad Sloveenia audiitorühingud omada aktsiaid või 
moodustada selles riigis auditeeriva üksusega partnerluse (vastastikkuse nõue).  
Meetmed:  
SI: auditeerimisseadus (ZRev -2), ametlik väljaanne RS nr  65/2008 (viimati muudetud kujul nr  84/18); 
ning äriühingute seadus (ZGD -1), ametlik väljaanne RS nr  42/2006 (viimati muudetud kujul nr  22/19 
– ZPosS).    
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
BE: Belgias peab tegevuskoht olema seal, kus toimub kutsealane tegevus ja kus tehakse sellega 
seotud toiminguid ning säilitatakse sellega seotud dokumente ja kirjavahetust; vähemalt üks 
ettevõtte administraator või juhataja peab olema audiitori na tunnustatud.  
FI: Soome piiratud vastutusega äriühingu audiitoritest ja auditi teostamise kohustusega äriühingute 
audiitoritest vähemalt üks peab elama EMP riigis. Audiitor peab olema kohalikul tasandil litsentsitud 
audiitor või kohalikul tasandil litse ntsitud audiitorühing.  
 
565 
 HR: Auditeerimisteenuseid võivad osutada üksnes juriidilised isikud, kes on asutatud Horvaatias, või 
füüsilised isikud, kelle elukoht on Horvaatias.  
IT: füüsiliste isikute auditeerimisteenuste osutamise suhtes kohaldatakse elukohanõuet.  
LT: auditeerimisteenuste osutamiseks on nõutav asukoht EMP riigis.  
SE: kohustuslikke auditeid võivad teha üksnes Rootsis tunnustatud audiitorid ja Rootsis 
registreeritu d audiitorühingud. Nõutav on elukoht EMPs. Nimetust „tunnustatud audiitor“ ja 
„volitatud audiitor“ võivad kasutada üksnes Rootsis tunnustatud või volitatud audiitorid. 
Majandusühistute ja teatavate muude ettevõtjate audiitorid, kes ei ole sertifitseeritud või 
tunnustatud raamatupidajad, peavad elama EMP riigis, välja arvatud juhul, kui valitsus või valitsuse 
määratud valitsusasutus otsustab konkreetse juhtumi puhul teisiti.  
Meetmed:  
BE: 22. juuli 1953. aasta seadus, millega luuakse ettevõtete audiitorite instituut ja nähakse ette riiklik 
järelevalve ettevõtete audiitori kutsealal töötamise üle (seadust on kooskõlastatud 30. aprillil 2007)  
(Audiitorite seadus).  
FI: tilintarkastuslaki (auditeerimisseadus) (459/2007), valdkondlikud õigusaktid, milles nõutak se 
kohaliku tegevusloaga audiitorite kasutamist.  
HR: auditeerimisseadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 146/05, nr 139/08 ja nr 144/12), 
artikkel 3.  
IT: seadusandlik dekreet nr 58/1998, artiklid 155, 158 ja 161;  
Vabariigi Presidendi dekreet nr  99/1998 ja seadusandliku dekreedi nr  39/2010 artikkel  2.  
LT: 15.  juuni 1999.  aasta seadus nr  VIII-1227 auditeerimise kohta (muudetud 3.  juuli 2008.  aasta 
seadusega nr  X-1676).  
SE: revisorslag (audiitorite seadus) (2001:883);  
revisionslag (auditeerimiss eadus) (1999:1079);  
aktiebolagslag (äriühingute seadus) (2005:551);  
lag om ekonomiska föreningar (majandusühistute seadus) (2018:672) ning  
muud õigusaktid, millega reguleeritakse tunnustatud audiitorite kasutamise nõudeid.  
e) Maksualase nõustamise teen used (CPC 863, välja arvatud maksualased õigusabi - ja 
esindusteenused, mis on õigusabiteenused)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
AT: asjaomase välisriigi õigus e alusel kvalifitseeritud välisriigi maksunõustajate kapitaliosalus ja 
hääleõigus Austria ettevõtjas ei tohi ületada 25  %. Teenuseosutajal peab olema kontor või 
registreeritud asukoht EMP riigis.  
 
566 
 Meetmed:  
AT: Wirtschaftstreuhandberufsgesetz (raamatupidaj ate ja audiitorite seadus, BGBl.  
I nr 58/1999), § 12, § 65, § 67, § 68 lõike  1 punkt  4.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
FR: nõutav on ettevõtte asutamine või elukoht. Teenuseid võib osutada mis tahes õiguslikku vormi 
kasutades, välja arvatud SNC (société en nom collectif) ja SCS (société en commandite simple). 
Eritingimused kehtivad SEL (sociétés d’exercice libéral), AGC (Association de gestion et comptabilité) 
ja SPE ( Société pluri -professionnelle d’exercice) kohta.  
Meetmed:  
FR: ordonnance 45 -2138 du 19 septembre 1945.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
BG: Maksunõustajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.  
Meetmed:  
BG: raamatupidamisseadus;  
sõltumatu finantsauditi seadus; füüsiliste isikute tulumaksu seadus ja ettevõtte tulumaksu seadus.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdn e kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
CY: juurdepääs on üksnes füüsilistel isikutel. Nõutava loa väljastamisel kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: tööhõive olukord allsektoris. On lubatud füüsilist e isikute 
moodustatud kutseliidud (partnerlused).  
Meetmed:  
CY: 2017.  aasta audiitorite seadus (seadus 53(I)/2017).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
HU: Ungari territooriumil viibiva füüsilise isiku korral peab olema täidetud EM P riigi elukohanõue, et 
pakkuda maksualase nõustamise teenuseid.  
IT: kohaldatakse elukohanõuet.  
Meetmed:  
HU: 2003. aasta seadus nr  XCII maksustamise eeskirjade kohta ning  
rahandusministri dekreet nr  26/2008 maksualase nõustamise teenuste litsentsimise ja 
registreerimise kohta.  
 
567 
 IT: seadusandlik dekreet nr  139/2005 ja seadus 248/2006.  
f) Arhitekti - ja linnaplaneerimisteenused, inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused 
(CPC 8671, 8672, 8673, 8674)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
FR: arhitekt võib osutada Prantsusmaal arhitektiteenuseid, kasutades (mittediskrimineerivatel 
alustel) üht järgmistest õiguslikest vormidest): SA et SARL ( sociétés anonymes, à responsabilité 
limitée ), EURL ( entreprise unipersonnelle à responsabi lité limitée ), SCP ( en commandite par actions), 
SCOP (société coopérative et participative ), SELARL ( société d'exercice libéral à responsabilité 
limitée ), SELAFA ( société d'exercice libéral à forme anonyme), SELAS (société d'exercice libéral ) või 
SAS ( société par actions simplifiée ), või üksikisikuna või arhitektibüroo partnerina (CPC 8671).  
Meetmed:  
FR: Loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales; Décret 95 -129 du 
2 février 1995 relatif à l'exercice en commun de la p rofession d'architecte sous forme de société en 
participation;  
 Décret 92 -619 du 6 juillet 1992 relatif à l'exercice en commun de la profession d'architecte sous 
forme de société d'exercice libéral à responsabilité limitée SELARL, société d'exercice libéral à forme 
anonyme SELAFA, société d'exercice libéral en command ite par actions SELCA; ja loi 77 -2 du 3 janvier 
1977.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: füüsiliste isikute osutatavate arhitektuuri -, linnaplaneer imis- ja inseneriteenuste puhul on 
nõutav elukoht EMPs või Šveitsi Konföderatsioonis.  
Meetmed:  
BG: ruumilise arengu seadus;  
ehitajate koja seadus ning  
arhitektide ja inseneride kojad projekteerimisseaduses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
HR: välisriigi arhitekti, inseneri või linnaplaneerija loodud disainlahenduse või projekti vastavust 
Horvaatia õigusele peab kinnitama Horvaa tias volitatud füüsiline või juriidiline isik (CPC 8671, 8672, 
8673, 8674).   
Meetmed:  
HR: füüsilise planeerimise ja ehitustegevuse seadus (OG 118/18, 110/19)  
Füüsilise planeerimise seadus (OG 153/13, 39/19).  
 
568 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene  
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
CY: arhitektuuri - ja linnaplaneerimise teenuste, inseneri - ja integreeritud inseneriteenuste suhtes 
kohaldatakse kodakondsus - ja elukohanõuet (CPC 8671,  8672, 8673, 8674).  
Meetmed:  
CY: seadus 41/1962, kehtivas sõnastuses; seadus 224/1990, kehtivas sõnastuses; ja seadus 
29(I)2001, kehtivas sõnastuses.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
CZ: nõutav on elukoht EMP riigis.  
HU: Ungar i territooriumil viibiva füüsilise isiku puhul peab olema täidetud EMP riigi elukohanõue, et 
pakkuda järgmisi teenuseid: arhitektuuriteenused, inseneriteenused (kohaldatakse üksnes 
kõrgharidusega praktikantide suhtes), integreeritud inseneriteenused ja maa stikuarhitektiteenused 
(CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
IT: kutseala registreerimisel registris, mis on vajalik arhitekti - ja inseneriteenuste osutamiseks, peab 
olema elukoht või kutsealane tegevuskoht / registreeritud aadress Itaalias (CPC 8671, 8672, 8673,  
8674).  
SK: kutseala registreerimisel kojas, mis on vajalik arhitektuuri - ja inseneriteenuste osutamiseks, on 
peab olema elukoht EMP riigis (CPC 8671, 8672, 8673, 8674).  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  360/1992 Coll. ehituskonstruktsioonide valdkonnas töötavate volitatud arhitektide ja 
volitatud inseneride ja tehnikute kutsealal tegutsemise kohta.  
HU: 1996. aasta seadus nr  LVIII arhitektide ja inseneride kutsekodade kohta.  
IT: kuninglik dekreet nr  2537/1925 arhitekti ja inseneri elukutse reguleerimise kohta; se adus  
ja 1395/1923 kohaldamise kohta; ning  
Vabariigi Presidendi dekreet nr  328/2001.  
SK: seadus nr 138/1992 arhitektide ja inseneride kohta, artiklid 3, 15, 15a, 17a ja 18a.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BE: arhitektiteenuste osutamine hõlmab kontrolli tööde teostamise üle (CPC 8671, 8674). Oma 
asukohariigis pädevaks tunnistatud välisriikide arhitektid, kes soovivad töötada oma kutsealal 
ajutiselt Belgias, peavad saama arhitektide liidu nõukogult eelneva loa  geograafilises piirkonnas, kus 
nad kavatsevad tegutseda.  
Meetmed:  
BE: 20. veebruari 1939. aasta seadus arhitekti ametinimetuse kaitse kohta ning  
 
569 
 26. juuni 1963.  aasta seadus, millega luuakse arhitektide koda;  
arhitektide koja nõukogu kehtestatud 16.  detsembri 1983.  aasta eetikanormid (heaks kiidetud 
18. aprilli 1985.  aasta kuningliku dekreedi artikliga  1 (Moniteur belge, 8.  mai 1985).  
Reservatsioon nr  3 – kutseteenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)  
Sektor – allsektor:  kutseteenused – meditsiini - (sealhulgas psühholoogi -) ja 
hambaraviteenused; ämmaemanda -, meditsiiniõe -, füsioterapeudi - ja 
parameedikuteenused; veterinaarteenused; ravimite ning meditsiini - ja 
ortopeediakaupade jaemüük ning muud apteekriteenused  
Tegevusal a liigitus:  CPC 9312, 93191, 932, 63211  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
a)  Meditsiini -, hambaravi -, ämmaemanda -, meditsiiniõe -, füsioterapeudi - ja 
parameedikuteenused (CPC 852, 9312, 93191)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enam soodustusrežiim:  
IT: psühholoogiteenuste osutamisel kohaldatakse Euroopa Liidu kodakondsuse nõuet; välisriigi 
spetsialistidel võidakse lubada töötada oma kutsealal vastastikkuse tingimusel (CPC 9312 osa).  
Meetmed:  
IT: seadus nr  56/1989 psühholoogi elukutse kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:   
CY: meditsiiniteenuste (sh psühholoogid), hamb aravi -, ämmaemanda -, meditsiiniõe -, füsioterapeudi - 
ja parameedikuteenuste osutamise suhtes kohaldatakse Küprose kodakondsus - ja elukohanõuet.  
Meetmed:  
CY: arstide registreerimise seadus (250.  peatükk), kehtivas sõnastuses;  
hambaarstide registreerimise seadus (249.  peatükk), kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  75(I)/2013 – podoloogid;  
 
570 
 seadus nr  33(I)/2008 – meditsiinifüüsika, kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  34(I)/2006 – töötervishoiuarstid, kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  9(I)/1996 – hambatehnikud, kehtivas  sõnastuses;  
seadus nr  68(I)/1995 – psühholoogid, kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  16(I)/1992 – optikud, kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  23(I)/2011 – radioloogid/kiiritusraviarstid, kehtivas sõnastuses;  
seadus nr  31(I)/1996 – dietoloogid/toitumisnõustajad , kehtivas sõnastuses;  
seadus 140/1989 – füsioterapeudid, kehtivas sõnastuses, ning  
seadus 214/1988 – meditsiiniõed, kehtivas sõnastuses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esin datus:  
DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): seoses kutsealal registreerimisega võidakse 
kehtestada geograafilised piirangud, mis kehtivad nii kodanikele kui ka mittekodanikele.  
Arstid (sealhulgas psühholoogid, füsioterapeudid ja hambaarstid) peavad registreerima end 
kohustusliku tervisekindlustusega hõlmatud teenuseid pakkuvate arstide või hambaarstide 
piirkondlikes liitudes ( kassenärztliche või kassenzahnärztliche Vereinigungen ), kui nad soovivad 
ravida haigekassa kindlustatud pa tsiente. Sellel registreerimisel võidakse kohaldada kvantitatiivseid 
piiranguid, lähtudes arstide piirkondlikust jaotumisest. Hambaarstidele see piirang ei kehti. 
Registreerimine on vajalik vaid riiklikus tervishoiusüsteemis tegutsevatele arstidele. Kõneal uste 
teenuste osutamiseks nõutava õigusliku vormi suhtes võidakse kohaldada mittediskrimineerivaid 
piiranguid (SGB V § 95).  
Ämmaemandateenuste puhul on juurdepääs ainult füüsilistel isikutel. Meditsiini - ja 
hambaraviteenuste puhul on juurdepääs füüsiliste l isikutel, litsentseeritud ravikeskustel ja volitatud 
asutustel. Võidakse kohaldada tegevuskohanõudeid.  
Telemeditsiini puhul võidakse IKT -teenuste (info - ja kommunikatsioonitehnoloogia) osutajate arvu 
piirata, et tagada koostalitlusvõime, ühilduvus ja va jalikud ohutusstandardid. Seda kohaldatakse 
mittediskrimineerival viisil (CPC 9312, 93191).  
Meetmed:  
Bundesärzteordnung (BÄO; föderaalne meditsiinimäärus);  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; 
psühhoteraapiateenuste osutamise seadus);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf von Hebammen(HebG);  
 
571 
 Gesetz über die Pflegeberufe (PflBG);  
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB  V; sotsiaalkindlustusseadustik, viies osa) – kohustuslik 
tervisekindlustus.  
Piirkondlik tasand:  
Heilberufekammergesetz des Landes Baden -Württemberg;  
Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der  
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der  
Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz – HKaG) – Bayern;  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Heilberufsge setz Brandenburg (HeilBerG);  
Bremisches Gesetz über die Berufsvertretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz – HeilBerG);  
Heilberufsgesetz Mecklenburg -Vorpommern (Heilberufsgesetz M -V – HeilBerG);  
Heilberufsgesetz (HeilBG NRW);  
Heilberufsgesetz (HeilBG Rheinland -Pfalz);  
Gesetz über die öffentliche Berufsvertretung, die Berufspflichten, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte / Ärztinnen, Zahnärzte/ Zahnärztinnen, psychologischen 
Psychotherapeuten/ Psychotherapeutinnen und Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten/psychotherapeutinnen, Tierärzte/Tierärztinnen und 
Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches Heilberufeka mmergesetz – SHKG);  
Gesetz über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, 
Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat (Sächsisches Heilberufekammergesetz – SächsHKaG) ja 
Thüringer Heilberufegesetz.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus:   
FR: kui liidu investorid võivad kasutada ka mui d õiguslikke vorme, siis teised välisinvestorid võivad 
kasutada ainult selliseid õiguslikke vorme nagu „ société d’exercice liberal “ (SEL) ja „ société civile 
professionnelle “ (SCP). Meditsiini -, hambaravi - ja ämmaemandateenuste osutamisel on nõutav 
Prantsus e kodakondsus. Välismaalaste juurdepääs on siiski võimalik igal aastal kehtestatavate 
kvootide piires. Meditsiini -, hambaravi - ja ämmaemandateenuste ning meditsiiniõdede teenuste 
osutamiseks võib kasutada järgmisi õiguslikke vorme: SEL à forme anonyme, à r esponsabilité limitée 
par actions simplifiée ou en commandite par actions  SCP, société coopérative  (ainult sõltumatud üld - 
ja eriarstid) või société interprofessionnelle de soins ambulatoires  (SISA, üksnes multidistsiplinaarsed 
tervishoiuasutused).  
 
572 
 Meetmed :  
FR: loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 du 
10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775 portant 
statut de la coopération; code de la santé publiq ue.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
AT: Arstide koostöö ambulatoorse tervishoiu eesmärgil ehk nn grupipraksis saab toimuda üksnes 
järgmistes õiguslikes vormides: Offene Gesellschaft /OG või Gesellschaft mit beschränkter 
Haftung /GmbH. Üksnes arstid võivad teha koostööd sellise grupipraksise alusel. Neil peab olema 
õigus sõltumatule meditsiinilisele tegevusele, nad peavad olema registreeritud Austria 
Meditsiinikojas ja tegutsema aktiivselt meditsiinilisel kutsealal. Muud füüsilise d või juriidilised isikud 
ei tohi grupipraktikas osaleda ega saada osa selle tulust või kasumist (CPC 9312 osa).  
Meetmed:  
AT: meditsiiniseadus, BGBl. I Nr. 169/1998, §§ 52a –52c;  
föderaalakt kõrgete meditsiinilis -tehniliste elukutsete reguleerimise kohta , BGBl. Nr. 460/1992 ning 
föderaalseadus madalama ja kõrgema taseme ravimassööri elukutse reguleerimise kohta, BGBl. 
Nr. 169/2002.  
b) Veterinaarteenused (CPC 932)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrež iim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
AT: Veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes EMP riikide kodanikud. EMPsse mittekuuluva riigi 
kodanike puhul loobutakse kodakondsusnõudest, kui asjaomase EMPsse mitte kuuluva riigiga on 
sõlmitud liidu kokkulepe, millega nähakse veterinaarteenuste valdkonnas ette võrdne kohtlemine 
investeerimisel ja piiriüleses kaubanduses.  
ES: ametiühingu liikmeks astumine on vajalik kutsealal tegutsemiseks ja selle suhtes kohaldatakse  
liidu kodakondsusnõuet, millest võib kahepoolse töölepingu alusel loobuda. Veterinaarteenuseid 
võivad osutada üksnes füüsilised isikud.  
FR: veterinaarteenuste osutamiseks on vaja täita EMP riigi kodakondsusnõue, ent asjaomasest 
nõudest võib vastastikkuse  põhimõtte rakendamisel loobuda. Veterinaarteenuseid osutavate 
äriühingute puhul on lubatud järgmised õiguslikud vormid: SCP (Société civile professionnelle) ja SEL 
(Société d'exercice liberal).  
Teatavatel tingimustel võivad olla lubatud muud õiguslikud v ormid, mis on ette nähtud Prantsusmaa 
või mõne muu EMP lepingu osalisriigi seadustega, kui äriühingu registrijärgne asukoht, juhatuse 
asukoht või peamine tegevuskoht on selles riigis.  
Meetmed:  
AT: Tierärztegesetz (veterinaarseadus), BGBl. Nr.  16/1975, §3 (2) (3).  
ES: Real Decreto 126/2013, de 22 de febrero, por el que se aprueban los Estatutos Generales de la 
Organización Colegial Veterinaria Española; artiklid 62 ja 64.  
 
573 
 FR: Code rural et de la pêche maritime.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
CY: veterinaarteenuste osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsus - ja elukohanõuet.  
EL: veterinaarteenuste osutamiseks peab olema EMP riigi või Šveits i kodakondsus.  
HR: Horvaatia Vabariiki võivad piiriüleseid veterinaarteenuseid osutada üksnes liikmesriigis 
veterinaartegevuse eesmärgil asutatud juriidilised ja füüsilised isikud. Üksnes liidu kodanikel on 
lubatud luua veterinaaripraksis Horvaatia Vabari igis.  
HU: Veterinaarteenuste osutamiseks peab olema Ungari veterinaararstide koja liige, mille suhtes 
kohaldatakse EMP riigi kodakondsusnõuet. Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: sektoris valitsevad tööturutin gimused.  
Meetmed:  
CY: seadus 169/1990, kehtivas sõnastuses.  
EL: Presidendi dekreet nr  38/2010, ministri otsus nr  165261/IA/2010 (valitsuse ametlik väljaanne 
2157/B).  
HR: veterinaarseadus (OG 83/13, 148/13, 115/18), artikli  3 lõige  67, artiklid 105 ja  121.  
HU: 2012. aasta seadus nr  CXXVII Ungari veterinaararstide koja ja veterinaarteenuste osutamise 
kohta.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
CZ: Veterinaarteenuste osutamiseks on nõutav füüsiline kohalolek territooriumil.  
IT ja PT: Veterinaarteenuste osutamiseks peab olema täidetud elukohanõue.  
PL: Poola territooriumil viibiva veterinaararsti kutsealal tegutsemisel on veterinaarteenuste 
osutamiseks nõutav füüsiline kohalolek, Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud peavad  
sooritama poola keeles eksami, mille korraldab Poola veterinaararstide koda.  
SI: Sloveenia Vabariiki võivad piiriüleseid veterinaarteenuseid osutada üksnes liikmesriigis 
veterinaartegevuse eesmärgil asutatud juriidilised ja füüsilised isikud.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
SK: Kutseala registreerimise suhtes kojas, mis on vajalik kutsealal töötamiseks, kohaldatakse EMP 
riigi elukohanõuet. Veterinaarteenuseid võivad osutada ük snes füüsilised isikud.  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  166/1999 Coll. (veterinaarseadus), § 58 –63, 39; ning  
seadus nr  381/1991 Coll. (Tšehhi Vabariigi veterinaararstide koja kohta), § 4.  
 
574 
 IT: seadusandlik dekreet nr 233/1946, artiklid 7 –9, ning  
Vabariigi Presi dendi dekreet nr  221/1950, § 7.  
PL: 21. detsembri 1990. aasta seadus veterinaarkirurgi elukutse ja veterinaarkirurgide kodade kohta.  
PT: dekreet -seadus nr  368/91 (veterinaararstide liidu põhikiri)  alterado p/ Lei 125/2015, 3 set.  
SI: pravilnik o priznav anju poklicnih kvalifikacij veterinarjev (veterinaararstide kutsekvalifikatsioonide 
tunnustamise eeskirjad), Uradni list RS, št. (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne) nr  71/2008, 
nr 7/2011, nr  59/2014 ja nr  21/2016, siseturul osutatavate teenuste seadus,  Sloveenia Vabariigi 
ametlik väljaanne nr  21/2010.  
SK: seadus nr 442/2004 eraveterinaararstide ja veterinaararstide koja kohta, artikkel  2.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
DE (kohaldata kse ka piirkondlikul valitsustasandil): veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes 
füüsilised isikud. Telemeditsiiniteenuseid võib osutada üksnes seoses baasraviga, mille raames 
patsient kohtub eelnevalt veterinaariga.  
DK ja NL: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.  
IE: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud või partnerlused.  
LV: veterinaarteenuseid võivad osutada üksnes füüsilised isikud.  
Meetmed:  
DE: Bundes -Tierärzteordnung (BTÄO; föderaalne veterinaararstid e seadustik).  
Piirkondlik tasand:  
Õigusaktid liidumaade meditsiinitöötajate nõukogude kohta (Heilberufs - und 
Kammergesetze der Länder) ja (nende alusel)  
Baden -Württemberg, Gesetz über das Berufsrecht und die Kammern der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte 
Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten sowie der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz – HBKG);  
Bayern, Gesetz über die Berufsausübung, die Berufsvertretungen und die Berufsgerichtsbarkeit der 
Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte,  Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - 
und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufe -Kammergesetz – HKaG);  
Berliner Heilberufekammergesetz (BlnHKG);  
Brandenburg, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Bremen, Gesetz über die Berufsve rtretung, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Psychotherapeuten, Tierärzte und Apotheker 
(Heilberufsgesetz – HeilBerG);  
 
575 
 Hamburg, Hamburgisches Kammergesetz für die Heilberufe (HmbKGH);  
Hessen, Gesetz üb er die Berufsvertretungen, die Berufsausübung, die Weiterbildung und die 
Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker, Psychologischen Psychotherapeuten 
und Kinder - und Jugendlichenpsychotherapeuten (Heilberufsgesetz);  
Mecklenburg -Vorpommern, Heilberufsgesetz (HeilBerG);  
Niedersachsen, Kammergesetz für die Heilberufe (HKG);  
Nordrhein -Westfalen, Heilberufsgesetz NRW (HeilBerg);  
Rheinland -Pfalz, Heilberufsgesetz (HeilBG);  
Saarland, Gesetz Nr. 1405 über die öffentliche Ber ufsvertretung, die Berufspflichten, die 
Weiterbildung und die Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte/Ärztinnen, Zahnärzte/Zahnärztinnen, 
Tierärzte/Tierärztinnen und Apotheker/Apothekerinnen im Saarland (Saarländisches 
Heilberufekammergeset – SHKG);  
Sachsen, Geset z über Berufsausübung, Berufsvertretungen und Berufsgerichtsbarkeit der Ärzte, 
Zahnärzte, Tierärzte, Apotheker sowie der Psychologischen Psychotherapeuten und der Kinder - und 
Jugendlichenpsychotherapeuten im Freistaat Sachsen (Sächsisches Heilberufekammerg esetz – 
SächsHKaG);  
Sachsen -Anhalt, Gesetz über die Kammern für Heilberufe Sachsen -Anhalt (KGHB -LSA);  
Schleswig -Holstein, Gesetz über die Kammern und die Berufsgerichtsbarkeit für die Heilberufe 
(Heilberufekammergesetz – HBKG);  
Thüringen, Thüringer Heilber ufegesetz (ThürHeilBG) ning  
Berufsordnungen der Kammern (veterinaararstide nõukogu kutse -eetika koodeks).  
DK: Lovbekendtgørelse nr.  40 af lov om dyrlæger af 15. januar 2020 (15.  jaanuari 2020.  aasta 
konsolideeritud seadus nr  40 veterinaararstide kohta).  
IE: 2005. aasta veterinaarpraksise seadus.  
LV: Veterinaaria seadus.  
NL: Wet op de uitoefening van de diergeneeskunde 1990 (WUD).  
c)  Ravimite ning meditsiini - ja ortopeediakaupade jaemüük ning muud apteekriteenused 
(CPC 63211)  
Seoses investeeringute lib eraliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus:  
AT: Ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Apteegi 
pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodakondsus. Apteegi r entnikel ja 
apteegi haldamise eest vastutavatel isikutel peab olema EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni 
kodakondsus.  
 
576 
 Meetmed:  
AT: Apothekengesetz (apteegiseadus), RGBl. Nr. 5/1907, mida on muudetud, §§ 3, 4, 12; 
Arzneimittelgesetz (ravimiseadus), BGBl . Nr. 185/1983, kehtivas sõnastuses, § -d 57, 59, 59a, ja 
Medizinproduktegesetz (meditsiinitoodete seadus), BGBl. Nr. 657/1996, §  99, kehtivas sõnastuses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
DE: apteeki võivad pidad a ainult füüsilised isikud (proviisorid). Teiste riikide kodanikud või isikud, kes 
ei ole sooritanud Saksa apteekrieksamit, võivad saada üksnes loa võtta üle apteek, mis on eelneval 
kolmel aastal juba tegutsenud. Ühe isiku kohta võib olla üks apteek ja kun i kolm haruapteeki.  
FR: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP riigi või Šveitsi kodakondsus.  
Välisriikide apteekrite suhtes võidakse kohaldada igal aastal kehtestatavat kvooti. Apteegi avamiseks 
peab olema saadud luba ja kaubanduslik kohalolek, sealhulgas ravimite kaugmüük üldsusele 
infoühiskonna teenuste kaudu, peab toimuma ühes järgmistest õigus likest vormidest, mis on 
siseriikliku õiguse kohaselt mittediskrimineerival alusel lubatud: société d’exercice libéral  (SEL) 
anonyme, par actions simplifiée, à responsabilité limitée unipersonnelle  või pluripersonnelle, en 
commandite par actions, société e n noms collectifs  (SNC) või société à responsabilité limitée  (SARL) 
unipersonnelle  või pluripersonnelle . 
Meetmed:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Saksamaa apteekide seadus);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinpro dukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV)  
FR: code de la santé publique ning  
loi 90 -1258 du 31 décembre 1990 relative à l'exercice sous forme de société des professions 
libéralesand Loi 2015 -990 du 6 août 2015.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:  
EL: apteegi pidamiseks on nõutav Euroopa Liidu kodakondsus.  
HU: Apteegi pidamiseks on nõutav EMP kodakondsus.  
LV: selleks et alustada iseseisvat tegevust apteegis, peab välisriigi proviisor  või proviisori abi, kes on 
saanud hariduse riigis, mis ei ole liikmesriik ega EMP liikmesriik, töötama vähemalt ühe aasta 
proviisori järelevalve all mõnes EMP liikmesriigis asuvas apteegis.  
Meetmed:  
EL: seadus nr  5607/1932, mida on muudetud seadustega n r 1963/1991 ja nr  3918/2011.  
HU: 2006.  aasta seadus XCVIII ravimite ja meditsiiniliste abivahendite usaldusväärse ja 
majanduslikult teostatava tarnimise üldsätete ning ravimite turustamise kohta.  
 
577 
 LV: ravimiseadus, § 38.  
Seoses investeeringute liberalise erimisega – turulepääs:  
BG: Apteekide juhatajad peavad olema kvalifitseeritud apteekrid ja võivad töötada juhatajana 
üksnes selles apteegis, milles nad ise töötavad. Kehtestatud on kvoot, millega reguleeritakse 
Bulgaaria Vabariigis ühele isikule kuuluvate  apteekide arvu (kuni  4).   
DK: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud, kellele Taani 
ravimiamet on andnud apteekri tegevusloa.  
ES, HR, HU ja PT: Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi.  
Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.  
IE: Ravimite postimüük on keelatud, välja arvatud käsimüügiravimite puhul.  
MT: Apteegile tegevusloa väljastamise suhtes kohaldatakse konkreetseid piiranguid. Ühegi isiku 
nimel  ei tohi olla ühes linnas või külas üle ühe tegevusloa (apteegi tegevusluba käsitlevate eeskirjade 
(LN 279/07) 5.  eeskirja punkt  1), välja arvatud juhul, kui asjaomases linnas või külas ei ole rohkem 
taotlusi (apteegi tegevusluba käsitlevate eeskirjade (LN  279/07) 5.  eeskirja punkt  2).  
PT: Äriühingutes, kus kapitali esindavad aktsiad, peavad aktsiad olema nimiväärtusega. Ükski isik ei 
tohi omada, käitada või hallata otseselt või kaudselt samal ajal rohkem kui nelja apteeki.  
SI: Sloveenia apteekide võrgust ik koosneb avalik -õiguslikest farmaatsiaasutustest, mis kuuluvad 
omavalitsustele või kontsessiooni alusel erafarmatseutidele (enamusosanik peab olema ametilt 
farmatseut). Retseptiravimite postimüük on keelatud.  
Meetmed:  
BG: inimmeditsiinis kasutatavate r avimite seadus, artiklid 222, 224, 228.  
DK: Apotekerloven (Taani apteegiseadus) LBK nr  801, 12.06.2018.  
ES: ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia  
(25. aprilli seadus 16/1997 apteegiteenuste reguleerimise koh ta), artiklid 2 ja 3.1, ning  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
HR: Tervishoiuseadus (OG 100/18, 125/19) .   
HU: 2006.  aasta seadus XCVIII ravimite ja meditsiiniliste abivahendite usaldusväärse ja 
majanduslikult teostatava tarnimise üldsätete ning ravimite turustamise kohta.  
IE: Iiri ravimiameti 1995. aasta ja 2006. aasta seadused (1995. aasta seadus nr 29 j a 2006. aasta 
seadus nr 3); ravimite (väljakirjutamise ja tarnete kontrolli) 2003. aasta määrused, muudetud (S.I. 
540, 2003); ravimite (turuleviimise kontrolli) 2007. aasta määrused, muudetud (S.I. 540, 2007); 2007. 
aasta apteegiseadus (2007. aasta seadus nr 20); jaefarmaatsiaettevõtjate 2008. aasta määrus, 
muudetud (S.I. nr 488, 2008)  
 
578 
 MT: apteegi tegevusluba käsitlevad eeskirjad (LN279/07), mis on välja antud meditsiiniseaduse 
alusel (458. peatükk).  
PT: dekreet -seadus nr  307/2007, artiklid 9, 14 ja 15  Alterado p/ Lei 26/2011, 16 jun., alterada:  
- p/ Acórdão TC 612/2011, 24/01/2012,  
- p/ Decreto -Lei 171/2012, 1 ago.,  
- p/ Lei 16/2013, 8 fev.,  
- p/ Decreto -Lei 128/2013, 5 set.,  
- p/ Decreto -Lei 109/2014, 10 jul.,  
- p/ Lei 51/2014, 25 ago.,  
- p/ Decreto -Lei 75/2016, 8 nov. ning määrus 1430/2007 revogada p/Portaria 352/2012, 30  out.  
SI: apteegiteenuste seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  85/2016) ja ravimiseadus 
(Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  17/2014).  
Seoses investee ringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
IT: kutsealal võivad tegutseda üksnes registrisse kantud füüsilised isikud ning juriidilised isikud 
partnerlusettevõttena, mille iga partner on registreeritud apteeker. Apteekrite kutseregistrisse 
kandmiseks on nõutav Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus või elukoht ELi liikmesriigis ja apteekri 
kutsealal töötamine Itaalias. Vajaliku kvalifikatsiooniga  välisriigi kodaniku võib kanda registrisse 
juhul, kui asjaomane isik on sellise riigi kodanik, millega Itaalia on sõlminud vastastikkuse tingimusel 
apteekri kutsealal töötamist lubava erilepingu (D. Lgsl. CPS nr 233/1946, artiklid 7 –9 ja Vabariigi 
Preside ndi dekreet 221/1950, § 3 ja § 7). Uute ja vabade apteekide jaoks antakse luba pärast 
avalikku konkurssi. Avalikul konkursil saavad osaleda üksnes apteekrite registrisse ( albo ) kantud 
Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikud.  
Asutamisloa väljastamisel kohal datakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: 
rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.  
Meetmed:  
IT: seadus nr 362/1991, artiklid 1, 4, 7 ja 9;  
seadusandlik dekreet nr 233/1946, artiklid 7 –9 ning  
Vabariigi Presidendi dekreet nr  221/1950, § 3 ja § 7).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
CY: ravimite ning meditsiini - ja ortopeediakaupade jaemüügi ning muude apteekriteenuste (CPC 
63211) osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.  
Meetmed:  
 
579 
 CY: apteekide ja mürgiste ainete seadus (254.  peatükk), kehtivas sõnastuses.   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülesed teenused – turulepääs:  
BG: Ravimeid ja t eatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite 
postimüük on keelatud, välja arvatud käsimüügiravimite puhul.  
EE: Ravimeid ja teatavaid meditsiinikaupu võib avalikkusele müüa üksnes apteegi kaudu. Ravimite 
postimüük ja intern etist tellitud ravimite tarnimine posti teel või kiirkullerteenuse kaudu on 
keelatud. Asutamisloa väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: 
rahvastikutihedus ja apteekide paiknemise tihedus piirkonnas.  
EL: Ravimite ja meditsiin ikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes apteekri tegevusluba omavad 
füüsilised isikud ja selliste isikute asutatud äriühingud.  
ES: Ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes apteekri tegevusluba omavad 
füüsilised isikud. Iga farmat seut võib taotleda vaid ühe litsentsi.  
LU: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiga võivad tegeleda üksnes füüsilised isikud.  
NL: postimüügi suhtes kohaldatakse nõudeid.  
Meetmed:  
BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite seadus, artiklid 219, 222, 228,  artikli 234 lõige  5.  
EE: ravimiseadus, RT I 2005, 2, 4; § 29 lõige 2 ja  § 41 lõige 3; ning tervishoiuteenuse korraldamise 
seadus, RT I 2001, 50, 284.  
EL: seadus nr  5607/1932, mida on muudetud seadustega nr  1963/1991 ja nr  3918/2011.  
ES: ley 16/1997, de 25 de abril, de regulación de servicios de las oficinas de farmacia  
(25. aprilli seadus 16/1997 apteegiteenuste reguleerimise kohta), artiklid 2 ja 3.1, ning  
Real Decreto Legislativo 1/2015, de 24 de julio por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de 
garantías y uso racional de los medicamentos y productos sanitarios (Ley 29/2006).  
LU: Loi du 4 juillet 1973 concernant le régime de la pharmacie (annex a043);  
Règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif à l'octroi des concessions de pharmacie (annex a041); 
ning  
Règlement grand -ducal du 11 février 2002 modifiant le règlement grand -ducal du 27 mai 1997 relatif 
à l'octroi des concessions de pharmacie (ann ex a017).  
NL: Geneesmiddelenwet, artikkel  67. 
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülesed teenused – kohapealne 
esindatus:  
BG: Apteekrite suhtes kohaldatakse alalise elukoha nõuet.  
 
580 
 Meetmed:  
BG: inimmeditsiinis kasutatava te ravimite seadus, artiklid 146, 161, 195, 222, 228.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
DE, SK: et saada apteekri tegevusluba või avada ravimite ja teatavate meditsiinikaupade avalikkusele 
müümiseks apteek, peab olema täidetud elu kohanõue.  
Meetmed:  
DE: Gesetz über das Apothekenwesen (ApoG; Saksamaa apteekide seadus);  
Gesetz über den Verkehr mit Arzneimitteln (AMG);  
Gesetz über Medizinprodukte (MPG);  
Verordnung zur Regelung der Abgabe von Medizinprodukten (MPAV).  
SK: seadus 362/20 11 ravimite ja meditsiiniseadmete kohta, artikkel  6, ning  
seadus 578/2004 tervishoiuteenuste  osutajate, meditsiinitöötajate ja tervishoiutöötajate 
kutseorganisatsioonide kohta.  
 
581 
 Reservatsioon nr  4 – teadus - ja arendusteenused  
Sektor – allsektor:  Teadus - ja arendusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC, 851, 853  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Euroopa Liit : riigi rahastatavate teadus - ja arendusteenuste korral, mille jaoks eraldab Euroopa Liidu 
tasandil rahalisi vahendeid Euroopa Liit, võib ainuõigusi või lube anda üksnes Euroopa Liidu 
liikmesriikide kodanikele ja Euroopa Liidu jurii dilistele isikutele, kelle registrijärgne asukoht, juhatuse 
asukoht või peamine tegevuskoht asub Euroopa Liidus (CPC 851, 853).  
Riigi rahastatavate teadus - ja arendusteenuste puhul, mille jaoks eraldab rahalisi vahendeid 
liikmesriik, võib ainuõigusi või l ube anda üksnes asjaomase Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikele ning 
asjaomase liikmesriigi juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub asjaomases liikmesriigis (CPC 851, 
853).  
See reservatsioon ei piira viienda osa [Osalemine liidu programmides, usald usväärne 
finantsjuhtimine ja finantssätted] kohaldamist ega poole hangete või artikli SERVIN.1.1 [Eesmärk ja 
kohaldamisala] lõigetes 6 ja 7 sätestatud subsiidiumide välistamist.   
Meetmed:  
Euroopa Liit : Kõik olemasolevad ja tulevased liidu teadusuuringute  või innovatsiooni 
raamprogrammid, sealhulgas Horisont 2020 raamprogrammi osalemiseeskirjad ning määrused, mis 
on seotud ühiste tehnoloogiaalgatuste, artikli 185 kohaste otsuste ning Euroopa Innovatsiooni - ja 
Tehnoloogiainstituudiga (EIT), samuti olemasole vad ja tulevased riiklikud, piirkondlikud või kohalikud 
teadusprogrammid.  
 
  
 
582 
 Reservatsioon nr 5 – kinnisvarateenused  
Sektor – allsektor:  kinnisvarateenused  
Tegevusala liigitus:  CPC, 821, 822  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
CY: kinnisvarateenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsus - ja elukohanõuet.  
Meetmed:  
CY: kinnisvaramaakl erite seadus 71(1)/2010, kehtivas sõnastuses.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
CZ: Tšehhi Vabariigis kohaldatakse füüsiliste isikute suhtes elukohanõuet ja juriidiliste isikute suhtes 
tegevuskohanõuet, et saada kinnisvarateenuste  osutamiseks vajalik litsents.  
HR: kinnisvarateenuste osutamiseks on nõutav kaubanduslik kohalolek EMPs.  
PT: füüsiliste isikute suhtes kohaldatakse EMP riigi elukohanõuet. juriidilise isiku asukoht peab olema 
EMP riigis.  
Meetmed:  
CZ: kauplemislubade se adus.  
HR: kinnisvaramaakleri tegevuse seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr 107/07 ja nr 
144/12), artikkel 2.  
PT: dekreet -seadus nr 211/2004 (artiklid 3 ja 25), muudetud ja uuesti avaldatud dekreet -seadusega 
nr 69/2011.  
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
kohapealne esindatus:  
DK: Taani territooriumil viibiv füüsiline isik võib kasutada kinnisvarateenuste osutamisel  
 
583 
 kinnisvaramaakleri ametinimetust üksnes juhul, kui ta on volitatud k innisvaramaakler, kes on kantud 
Taani kaubandus - ja ettevõtlusameti kinnisvaramaaklerite registrisse. Kõnealuses seaduses on 
öeldud, et taotluse esitaja peab olema Taani, liidu, EMP või Šveitsi Konföderatsiooni elanik.  
Kinnisvara müügi seadust kohaldataks e üksnes kinnisvarateenuste osutamisel tarbijatele. Kinnisvara 
müügi seadust ei kohaldata kinnisvara rentimise suhtes (CPC 822).  
Meetmed:  
DK: lov om formidling af fast ejendom m.v. lov. nr. 526 af 28.05.2014 (kinnisvara müügi seadus).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
SI: kui Ühendkuningriik lubab Sloveenia kodanikel ja ettevõtjatel pakkuda kinnisvaramaakleri 
teenuseid, lubab Sloveenia Ühendkuningriigi kodanikel ja ettevõtjatel pakkuda samadel tin gimustel 
kinnisvaramaakleri teenuseid, kui on täidetud järgmised nõuded: isikul on õigus tegutseda 
kinnisvaramaaklerina päritoluriigis, esitatud on tõend selle kohta, et isik on kriminaalkorras 
karistamata, ja isik on kantud (Sloveenia) pädevas ministeeriu mis kinnisvaramaaklerite registrisse.  
Meetmed:  
SI: kinnisvarabüroode seadus.  
  
 
584 
 Reservatsioon nr 6 – äriteenused  
Sektor – allsektor:  äriteenused – ilma juhita sõidukite rentimise või kasutusrendi 
teenused; juhtimiskonsultatsiooniga seotud teenused; tehni line 
kontroll ja analüüs; seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise 
teenused; põllumajandusega seotud teenused; turvateenused; tööjõu 
vahendamise teenused; kirjaliku ja suulise tõlke teenused ning muud 
äriteenused  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 37, CPC  612 osa, 621 osa, 625 osa, 831, 85990 osa, 86602, 
8675, 8676, 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209, 87901, 
87902, 87909, 88, 893 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealn e esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a)  Ilma juhita sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused (CPC 83103, CPC 831)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
SE: Rootsi lipu all sõitmiseks tuleb laeva välisosaluse puhul tõendada Rootsi domineerivat 
tegevusmõju. Rootsi domineeriv tegevusmõju tähendab, et laeva käitatakse Rootsist ja et üle poo le 
laevast kuulub Rootsi või mõne muu EMP riigi omanikele. Muude välisriikide laevade suhtes võidakse 
teatavatel tingimustel teha sellest reeglist erand, kui neid rendivad Rootsi juriidilised isikud 
laevapereta prahtimise lepingute alusel (CPC 83103).  
Mee tmed:  
SE: sjölag (mereseadus) (1994:1009), 1. peatükk, § 1.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
SE: ilma juhita autode ja teatavate maastikusõidukite ( terrängmotorfordon ) rendi ja kasutusrendi 
teenuste osutajad peavad, juhul kui rendi - või liisinguperiood on lühem kui üks aasta, määrama isiku, 
kes vastutab muu hulgas selle eest, et tegevus toimub kehtivate eeskirjade ja õigusaktide kohaselt 
ning et järgitakse liiklusohutu se eeskirju. Vastutav isik peab elama EMPs (CPC 831).  
Meetmed:  
SE: Lag (1998: 424) om biluthyrning (autode rentimise ja kasutusrendi seadus).  
 
585 
 b) Sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused ja muud lennundusega seotud äriteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
Euroopa Liit : õhusõiduki rentimisel või liisimisel ilma meeskonnata (kuivre nt) kohaldatakse Euroopa 
Liidu lennuettevõtja kasutatavate õhusõidukite suhtes kehtivaid registreerimisnõudeid. 
Kuivrendilepingu korral, milles osaleb liidu lennuettevõtja, kohaldatakse liidu või riigisisese õiguse 
nõudeid lennundusohutuse kohta, nagu eeln ev heakskiit ja muud tingimused, mida kohaldatakse 
kolmandate riikide registreeritud õhusõidukite kasutamise suhtes. Õhusõiduki registreerimiseks võib 
olla nõutav, et õhusõiduki omanik oleks kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või 
kind latele kapitaliomandi - ja kontrollinõuetele vastav ettevõtja (CPC 83104).  
Kui väljaspool liitu tegutsevad arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajad ei võimalda liidu 
lennuettevõtjatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste puhul samaväärset  (s.t 
mittediskrimineerivat) kohtlemist võrreldes kohtlemisega, mida liidu arvutipõhise 
ettetellimissüsteemi teenuste osutajad võimaldavad kolmanda riigi lennuettevõtjatele liidus, või kui 
liidu välised lennuettevõtjad ei võimalda liidu arvutipõhise ettete llimissüsteemi teenuste osutajatele 
samaväärset kohtlemist võrreldes kohtlemisega, mida liidu lennuettevõtjad võimaldavad väljaspool 
liitu tegutsevatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajatele, võidakse võtta meetmeid 
tagamaks, et arvutipõhi se ettetellimissüsteemi teenuste osutajad liidus võimaldavad väljaspool liitu 
tegutsevatele lennuettevõtjatele või liidu lennuettevõtjad võimaldavad väljaspool liitu tegutsevatele 
arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajatele samaväärset diskrimin eerivat kohtlemist.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1008/2008 
ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine); ning 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaa nuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi 
kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus (EMÜ) nr 2299/89.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene te enuskaubandus – 
turulepääs, võrdne kohtlemine  
BE: (tsiviilotstarbelise) eralennuki, mis kuulub füüsilistele isikutele, kes ei ole liikmesriigi või EMP riigi 
kodanikud, võib registreerida üksnes juhul, kui asjaomaste isikute peamine või alaline elukoht on 
olnud Belgias ilma katkestusteta vähemalt üks aasta. (Tsiviilotstarbelise) eralennuki, mis kuulub 
välisriikide juriidilistele isikutele, kes ei ole asutatud kooskõlas liikmesriigi või EMP riigi õigusega, võib 
registreerida üksnes juhul, kui asjaomaste juri idiliste isikute tegevuskoht, agentuur või büroo on 
olnud Belgias ilma katkestusteta vähemalt üks aasta (CPC 83104).  
Tuletõrje -, lennutreeningu -, pritsimis -, seire -, kaardistamis -, pildistamis - ning muude õhus 
osutatavate põllumajandus -, tööstus - ja kontr olliteenuste puhul kohaldatakse loamenetlust.    
Meetmed:  
BE: Arrêté Royal du 15 mars 1954 réglementant la navigation aérienne.  
c) Juhtimisalase nõustamisega seotud teenused, vahekohtu - ja lepitusteenused (CPC 86602)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega  – võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
 
586 
 BG: vahendamisteenuste osutamiseks on isikute puhul, kes ei ole liikmesriigi, EMP riigi või Šveitsi 
Konföderatsiooni kodanikud, nõutav alaline või pikaajaline viibimine Bulgaaria Vabariigis.  
HU: vahendamistegevusek s (nt vahekohtu - ja lepitusteenuste osutamiseks) on nõutav registrisse 
vastuvõtmises väljenduv kohtusüsteemi eest vastutava ministri luba, mille võib anda üksnes Ungaris 
elavatele füüsilistele isikutele või Ungaris asutatud juriidilistele isikutele.  
Meetm ed:  
BG: Vahendusmenetluse seaduse artikkel  8. 
HU: 2002. aasta seadus nr  LV vahendamise kohta.  
d) Tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused (CPC 8676)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
CY: Keemiku - ja bioloogiteenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi kodakondsus.  
FR: bioloogi kutsealal võivad töötada üksnes füüsilised isikud, kelle suhtes kohaldatakse EMP riigi 
kodakondsusnõuet.  
Meetmed:  
CY: 1988.  aasta keemikute registreerimise seadus (nr  157/1988), kehtivas sõnastuses.  
FR: Code de la Santé Publique.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
BG: Tehnilise kontrolli ja analüüsimise teenuste osutamiseks on nõutav ettevõtte asutamine 
Bulgaarias vastavalt Bulgaaria äriseadusele ja registreerimine äriregistris.  
Maanteesõidukite tehnoseisundi korrapäraseks kontrollimiseks peaks isik olema registreeri tud 
vastavalt Bulgaaria äriseadusele või kasumit mittetaotlevate juriidiliste isikute seadusele või olema 
registreeritud mõnes teises EMP riigis.  
Õhu ja vee koostise ja puhtuse kontrollimist ja analüüsimist võib teostada üksnes Bulgaaria 
keskkonna - ja vee ministeerium või selle ametid kooskõlas Bulgaaria Teaduste Akadeemiaga.  
Meetmed:  
BG: toodete tehniliste nõuete seadus;  
mõõtmisseadus;  
puhta välisõhu seadus ning  
veeseadus, määrus N -32 maanteesõidukite tehnoseisundi korrapärase kontrollimise kohta.  
 
587 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:  
IT: bioloogide, keemiaanalüütikute, agronoomide ja kutsealal „ periti agrari “ tö ötajate puhul on 
nõutav elukoht ja kandmine kutseregistrisse. Kolmandate riikide kodanikud kantakse registrisse 
vastastikkuse tingimusel.  
Meetmed:  
IT: bioloogid, keemiaanalüütikud: seadus nr  396/1967 bioloogi elukutse kohta; ja kuninglik dekreet 
nr 842/1 928 keemiaanalüütiku elukutse kohta.  
e) Seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused (CPC 8675)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, enamsoodustusr ežiim, kohapealne esindatus:  
IT: geoloogide registrisse kandmiseks, mis on vajalik mõõdistaja või geoloogina kaevanduste 
uurimise ja käitamisega jms seotud teenuste pakkumiseks, on nõutav elukoht või kutsetegevuse 
asukoht Itaalias. Kutsealal töötamiseks o n vajalik Euroopa Liidu liikmesriigi kodakondsus; välisriikide 
kodanikke võidakse siiski kanda registrisse vastastikkuse tingimusel.  
Meetmed:  
IT: Geoloogid: seadus nr 112/1963, artiklid 2 ja 5; Vabariigi Presidendi dekreet 1403/1965, artikkel 1.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
BG: füüsiliste isikute puhul on geodeesia, kartograafia ja katastrimõõdistamisega seotud 
funktsioonide täitmiseks nõutav EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodakondsus ja elukoht. 
Juriidiliste isikute puhul on nõutav ettevõtte EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni õigusaktide 
kohane registreerimine.  
Meetmed:  
BG: Katastri ja omandiregistri seadus; ning geodeesia  ja kartograafia seadus.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
CY: asjaomaste teenuste osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.  
Meetmed:  
CY: seadus 224/1990, kehtivas sõnastuses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs:  
FR: Mõõdistamisele juurdepääsu võimaldavad õiguslikud vormid on üksnes SEL (anonyme, à 
responsab ilité limitée ou en commandite par actions), SCP (société civile professionnelle), SA ja SARL 
(sociétés anonymes, à responsabilité limitée). Uurimis - ja geoloogiliste uuringute teenuste 
 
588 
 osutamiseks on vaja asutada ettevõte. Teadusministri otsusega, mis teh akse kokkuleppel 
välisministriga, võidakse teadlaste puhul sellest nõudest loobuda.  
Meetmed:  
FR: loi 46 -942 du 7 mai 1946 ja décret n°71 -360 du 6 mai 1971.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
HR: Põhilisi geoloogia -, geodeesia - ja kaevandamisalaseid nõustamisteenuseid ning nendega 
seonduvaid keskko nnakaitsealaseid nõustamisteenuseid võib Horvaatia territooriumil osutada 
üksnes koos kohalike juriidiliste isikutega või nende kaudu.  
Meetmed:  
HR: Määrus, mis käsitleb juriidilistele isikutele keskkonnakaitsealaseks kutsetegevuseks heakskiidu 
andmisel k ohaldatavaid nõudeid (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne nr  57/10), artiklid 32 –35.  
f) Põllumajandusega seotud teenused (CPC 88 osa)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine, enam soodustusrežiim, kohapealne esindatus:  
IT: bioloogide, keemiaanalüütikute, agronoomide ja kutsealal „periti agrari“ töötajate puhul on 
nõutav elukoht ja kandmine kutseregistrisse. Kolmandate riikide kodanikud kantakse registrisse 
vastastikkuse tingimusel.   
Meetmed:  
IT: bioloogid, keemiaanalüütikud: seadus nr  396/1967 bioloogi elukutse kohta; ja kuninglik dekreet 
nr 842/1928 keemiaanalüütiku elukutse kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuska ubandus – turulepääs, enamsoodustusrežiim:  
PT: Bioloogi, keemiaanalüütiku ja agronoomi kutsealal võivad töötada üksnes füüsilised isikud. 
Kolmandate riikide kodanikest inseneride ja tehniliste inseneride puhul kohaldatakse vastastikkuse 
põhimõtet (mitte k odakondsuse nõuet). Bioloogide puhul ei kohaldata ei kodakondsuse ega 
vastastikkuse nõuet.   
Meetmed:  
PT: dekreet -seadus 119/92 (alterado p/ Lei 123/2015, 2 set.) (Ordem Engenheiros);  
seadus 47/2011 (alterado p/ Lei 157/2015, 17 set.) (Ordem dos Engenhei ros Técnicos) ning  
dekreet -seadus 183/98 (alterado p/ Lei 159/2015, 18 set.) (Ordem dos Biólogos).  
g) Turvateenused (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuska ubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
 
589 
 IT: Turvateenuste osutamiseks ja väärisesemete transpordiks on nõutav Euroopa liidu liikmesriigi 
kodakondsus ja elukoht Euroopa Liidu liikmesriigis.  
PT: Välisriigi teenuseosutajal ei ole luba tud osutada piiriüleselt turvateenuseid.  
Spetsialistide suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.  
Meetmed:  
IT: seadus nr 773/1931 avaliku julgeoleku kohta (TULPS), artiklid 133 –141; kuninglik dekreet nr 
635/1940, artikkel 257.  
PT: seadus 34/2013 alteradap/  Lei 46/2019, 16 maio,  ja määrus nr 273/2013,  alterada p / Portaria 
106/2015, 13 abril.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
DK: üksikisikute puhul, kes taotlevad luba turvateenuste osutamiseks, peab olema täidetud 
elukohanõue.  
Elukohanõue peab olema täidetud ka turvateenuste osutamise luba taotleva juriidilise isiku juhtide 
ja enamiku juhatuse liikmete puhul. Juhtide ja juhatuse liikmete puhul ei kohaldat a elukohanõuet 
siiski juhtudel, mis on sätestatud rahvusvahelistes lepingutes või justiitsministri korraldustes.  
Meetmed:  
DK: Lovbekendtgørelse 2016 -01-11 nr  112 om vagtvirksomhed.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
EE: Turvatöötajatel peab olema alaline elukoht.  
Meetmed:  
EE: Turvaseadus § 21, § 22.  
h)  Tööjõu vahendamise teenused (CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiri ülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil):  
BE: Kõigis Belgia piirkondades peab äriühing, mille peakontor asub väljaspool EMPd, tõendama, et ta 
osutab tööjõu vahendamise teenuseid oma päritoluriigis . Vallooni piirkond: tööjõu vahendamise 
teenuseid peab osutama kindlat liiki juriidiline isik ( régulièrement constituée sous la forme d'une 
personne morale ayant une forme commerciale, soit au sens du droit belge, soit en vertu du droit 
d'un Etat membre ou  régie par celui -ci, quelle que soit sa forme juridique ). Väljaspool EMPd 
peakontorit omav äriühing peab tõendama, et ta vastab dekreedis sätestatud tingimustele (näiteks 
juriidilise isiku liigi kohta). Saksakeelses kogukonnas peab äriühing, mille peakonto r asub väljaspool 
EMPd, vastama nimetatud dekreediga kehtestatud vastuvõetavuse kriteeriumidele (CPC 87202).  
Meetmed:  
 
590 
 BE: Flaami piirkond: Besluit van de Vlaamse Regering van 10 december 2010 tot uitvoering van het 
decreet betreffende de private arbeidsbe middeling, artikli  8 lõige  3.  
Vallooni piirkond: Décret du 3 avril 2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de 
placement (3. aprilli 2009. aasta dekreet tööhõiveagentuuride registreerimise kohta), artikkel 7; ja 
Arrêté du Gouvernement w allon du 10 décembre 2009 portant exécution du décret du 3 avril  
2009 relatif à l'enregistrement ou à l'agrément des agences de placement (Vallooni piirkonna 
valitsuse 10.  detsembri 2009.  aasta otsus, millega rakendatakse 3.  aprilli 2009.  aasta dekreet 
töövahendusbüroode registreerimise kohta), artikkel  4.  
Saksakeelne kogukond: Dekret über die Zulassung der Leiharbeitsvermittler und die Überwachung 
der privaten Arbeitsvermittler / Décret du 11 mai 2009 relatif à l'agrément des agences de travail 
intérimai re et à la surveillance des agences de placement privées, artikkel 6.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
DE: Selleks et saada luba tegutsemiseks ajutist tööjõudu vahendava asutusena, on nõutav Euroopa 
Liidu liikmesriigi kodakondsus või kaubanduslik kohalolek Euroopa Liidus (vastavalt renditööd 
käsitleva seaduse ( Arbeitnehmerüberlassungsgesetz )  
§ 3 lõigetele 3 –5). Föderaalne töö - ja sotsiaalministeerium võ ib välja anda määruse, mis käsitleb 
väljastpoolt EMPd pärit töötajate töölesuunamist ja värbamist konkreetsetel kutsealadel, nt 
tervishoiu ja hooldusega seotud kutsealadel. Loa andmisest või selle pikendamisest keeldutakse, kui 
ettevõtted, nende osad või a biettevõtted, mis ei asu EMPs, on ette nähtud ajutise töö tegemiseks 
(renditööd käsitleva seaduse ( Arbeitnehmerüberlassungsgesetz ) § 3 lõige  2). 
Meetmed:  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; so tsiaalkindlustusseadustik, kolmas osa) – tööhõive 
edendamine;  
Verordnung über die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; välismaalaste 
töölevõtmise määrus).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
ES: enne tegevuse algust peavad tööhõiveagentuurid esitama ametliku kinnituse, millega 
tõendatakse kehtivates õigusaktides sätestatud nõuetele vastavust (CPC 87201, 87202).  
Meetmed:  
ES: Real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgen tes para el crecimiento, la 
competitividad y la eficiencia (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
i)  Kirjaliku ja suulise tõlke teenused (CPC 87905)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenus kaubandus – turulepääs:  
 
591 
 BG: ametlikuks tõlkimiseks nõutakse välisriigi füüsilistelt isikutelt pikaajalise või alalise elamisloa 
olemasolu Bulgaaria Vabariigis.  
Meetmed:  
BG: Dokumentide koostamist, tõendamist ja tõlkimist käsitlev määrus.  
Seoses investe eringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
HU: Ametlikke tõlkeid, tõlgete ametlikke kinnitusi ja ametlike dokumentide võõrkeelseid kinnitatud 
koopiaid võib pakkuda üksnes Ungari Tõlke - ja Tõestamisamet (OFFI).  
PL: Üksnes füüsilised isikud võivad olla vandetõlgid.  
Meetmed:  
HU: Ministrite nõukogu dekreet nr  24/1986 ametlike kirjaliku ja suulise tõlke teenuste kohta.  
PL: 25.  novembri 2004.  aasta seadus vandetõlgi elukutse kohta (ametlik väljaanne, 2019, punkt 
1326) .  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:  
FI: Volitatud tõlkijatel peab olema elukoht EMP riigis.  
Meetmed:  
FI: Laki auktorisoiduista kääntäjistä (volitatud tõlkijate seadus) (1231/2007), § 2 (1)).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
CY: Tõlkijate registrisse kandmine on vajalik ametlike tõlke - ja sertifitseerimisteenuste osutamiseks. 
Kohaldatakse kodakondsusnõuet  
HR: Sertifitseeritud tõlkijate suhtes kohaldatakse  EMP riigi elukoha nõuet.  
Meetmed:  
CY: Küprose Vabariigi seaduste kohaselt sertifitseeritud tõlkimisteenuste kehtestamine, 
registreerimine ja reguleerimine.  
HR: Määrus alaliste kohtutõlkide kohta (Horvaatia ametlik väljaanne nr  88/2008), artikkel 2.  
j) Muud äriteenused (CPC 612 osa, 621 osa, 625 osa, 87901, 87902, 88493, 893 osa, 85990 
osa, 87909, ISIC 37)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
SE: Pandimajad tuleb rajada piiratud vastutusega äriühingu või filiaalina (CPC 87909 osa).   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
 
592 
 CZ: Ainult heakskiidetud pakendiettevõtjal on lubatud osutada pakendite tagasivõtmise ja 
taaskasutamisega seotud teenuseid ning ta peab olema j uriidiline isik, kes on asutatud aktsiaseltsina 
(CPC 88493, ISIC 37).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
NL: Proovimärgisega märgistamise teenuste pakkumiseks on nõutav kaubanduslik kohalol ek 
Madalmaades. Väärismetallesemete proovimärgisega märgistamise ainuõigus on praegu antud 
Madalmaade kahele avalik -õiguslikule monopolile (CPC 893 osa).  
Meetmed:  
CZ: seadus 477/2001 Coll. (pakendiseadus), lõige 16.  
SE: Pandimajade seadus (1995:1000).  
NL: Waarborgwet 1986.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
PT: Inkassoteenuste ja krediidiinfoteenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi kodakondsus (CPC 
87901, 87902).  
Meetmed:  
PT: Seadus nr  49/2004.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
CZ: oksjoniteenusele kehtib litsents. Loa saamiseks (vabatahtliku avaliku enampakkumise teenuste 
osutamiseks) peab äriühing ol ema asutatud Tšehhi Vabariigis ja füüsilisel isikul peab olema 
elamisluba, lisaks peab äriühing või füüsiline isik olema registreeritud Tšehhi Vabariigi äriregistris 
(CPC 612 osa, 621 osa, 625 osa, 85990 osa).  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  455/1991 Coll.;  
kaub anduslitsentsi seadus ning  
seadus nr  26/2000 Coll. avaliku enampakkumise kohta.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:  
SE: Ehitusühistu majanduskava peab kinnitama kaks isikut. Need isikud peavad olema saanud EMP 
ametiasutuste tunnustuse (CP C 87909).  
Meetmed:  
SE: ehitusühistute seadus (1991:614).  
  
 
593 
 Reservatsioon nr  7 – sideteenused  
Sektor – allsektor:  sideteenused – posti - ja kulleriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 71235 osa, 73210 osa, 751 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
Euroop a Liit : Kooskõlas riigisiseste õigusaktidega võidakse piirata postkastide paigutamist avalikult 
kasutatavatele teedele, postmarkide väljaandmist ja kohtu - või haldusmenetluse käigus kasutatava 
tähitud posti teenuse osutamist. Nende teenuste jaoks, mille pu hul kehtib universaalteenuse 
osutamise kohustus, võib kehtestada litsentsimissüsteemi. Litsentsid võivad tuua kaasa konkreetse 
universaalteenuse osutamise kohustused või rahalise panuse kompensatsioonifondi.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja n õukogu 15.  detsembri  1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ, 
ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate 
ühiseeskirjade kohta.  
 
  
 
594 
 Reservatsioon nr  8 – ehitusteenused  
Sektor – allsektor:  Ehitusteenused ja nendega seotud i nseneriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 51  
Reservatsiooni liik:  võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
CY: Kodakondsuse nõue.   
Meede:  
2001.  aasta ehitus - ja tehniliste tööde töövõtjate registreerimise ja kontrollimise seadus (29(I)/2001), 
artiklid  15 ja 52.   
  
 
595 
 Reservatsioon nr  9 – turustusteenused  
Sektor – allsektor:  Turustusteenused – üldised teenused, tubak a turustamine  
Tegevusala liigitus:  CPC 3546, 621 osa, 6222, 631, 632 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a)  Turustusteenused (CPC 3546, 631, 632, välja arvatud 63211, 63297, 62276, 621 osa)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
PT: teatavate jaemüügiettevõtete ja kaubanduskeskuste rajamisel kehtib spetsiaalne lubade 
andmise süsteem. See on seotud kaubanduskeskustega, mille renditav brutopind on 8  000 m2 või 
suurem, ja jaemüügiettevõtetega, mille müügipind on 2  000 m2 või suurem, kui need asuvad 
väljaspool kaubanduskeskusi. Põhikriteeriumid: k aubanduslike pakkumiste mitmekesistamine; 
tarbijale pakutavate teenuste hindamine; tööhõive kvaliteet ja ettevõtja sotsiaalne vastutus; 
lõimumine linnakeskkonda; panus ökotõhususse (CPC 631, 632, välja arvatud 63211, 63297).  
Meetmed:  
PT: 16. jaanuari dek reet-seadus nr  10/2015.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
CY: ravimiesindajate osutatavate turustusteenuste puhul kehtib kodakondsusnõue (CPC 62117).  
Meetmed:  
CY: Seadus nr 74(I) 2020, kehtivas sõnastuses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
LT: Pürotehnika turustamiseks on vaja luba. Loa võivad saada ainult liidu juriidilised  isikud (CPC 
3546).  
Meetmed:  
LT: 23. märtsi 2004. aasta seadus tsiviilotstarbelise pürotehnika ringluse järelevalve kohta (nr  IX-
2074).  
 
596 
 b)  Tubaka turustamine (CPC 6222 osa, 62228, 6310 osa, 63108)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepää s, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
ES: tubaka jaemüük on riigi monopol. Asutamise suhtes kohaldatakse liikmesriigi kodakondsuse 
nõuet. Üksnes füüsilised isikud võivad tegutseda tubakapoodidena. Iga tubakap ood võib taotleda 
vaid ühe litsentsi (CPC 63108).  
FR: Tubaka hulgi - ja jaemüük on riigi monopol. Tubakamüüjate ( buraliste ) suhtes kohaldatakse 
kodakondsusnõuet (CPC 6222 osa, 6310 osa).  
Meetmed:  
ES: 27. septembri 2014. aasta seadus nr  14/2013.  
FR: Code  général des impôts.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
AT: Tubakamüüjana tegutsemise luba saavad taotleda üksnes füüsilised isikud.  
Eelistatakse EMP riikide kodanikke (CPC 63108).  
Meetmed:  
AT: 1996. aasta tubakamonopoli seadus, § 5 ja § 27.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
võrdne kohtlemine:  
IT: Tubaka turustamiseks ja müügiks on vaja luba. Luba antakse avaliku menetluse kaudu. Lubade 
väljastamisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja 
olemasolevate müügikohtade paiknemise tihedus (CPC 6222 osa, 6310 osa).  
Meetmed:  
IT: seadusandlik dekreet nr  184/2003;  
seadus nr  165/1962;  
seadus nr  3/2003;  
seadus nr  1293/1957;  
seadus nr  907/1942 ning  
Vabariigi Presidendi dekreet 1074/1958.  
 
  
 
597 
 Reservatsioon nr  10 – haridusteenused  
Sektor – allsektor:  haridusteenused (eraõiguslikult rahastatud)  
Tegevusala liigitus:  CPC 921, 922, 923, 924  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valit sustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
CY: erakooli omanikel ja enamusaktsionäridel peab olema liikmesriigi kodakondsus. Ühendkuningriigi 
kodanikud võivad saada kindlaksmääratud vormis ja tingimustel loa haridusministrilt.  
Meetmed:  
CY: Erakoolide 2019.  aasta seadus (nr 147(I)/2019)  
Seoses investeeringute liberaliseerim isega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: erasektori rahastatavaid põhi - ja keskharidusteenuseid võivad osutada üksnes vastava loa 
saanud Bulgaaria ettevõtjad (nõutav on kaubanduslik kohalolek ). Välisosalusega Bulgaaria lasteaedu 
ja koole võib rajada või ümber kujundada Bulgaaria ja välisriikide füüsiliste või juriidiliste isikute 
Bulgaarias nõuetekohaselt registreeritud ühenduste, korporatsioonide või ettevõtete taotlusel 
ministrite nõukogu ot susega, mis põhineb haridus - ja teadusministri ettepanekul. Välisriikide 
juriidilistele isikutele kuuluvaid lasteaedu ja koole võib rajada või ümber kujundada välisriikide 
juriidiliste isikute taotlusel kooskõlas rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonid ega ning eespool 
esitatud sätetega. Välisriikide kõrgkoolid ei saa asutada Bulgaaria territooriumil tütarettevõtjaid. 
Välisriikide kõrgkoolid võivad avada Bulgaarias teaduskondi, osakondi, instituute ja kolledžeid üksnes 
Bulgaaria kõrgkoolide struktuuri ra ames ja nendega koostöös (CPC 921, 922).  
Meetmed:  
BG: Eelkooli ja koolihariduse seadus ning  
kõrgharidusseadus, lisasätete § 4.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
 
598 
 SI: erasektori rahastatavaid algkoole võivad raja da üksnes Sloveenia füüsilised ja juriidilised isikud. 
Teenuseosutaja peab registreerima oma asukoha või asutama filiaali (CPC 921).  
Meetmed:  
SI: hariduse korraldamise ja rahastamise seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne, nr  
12/1996), kehtivas s õnastuses, artikkel  40.  
Seoses piiriüleste teenustega – kohapealne esindatus:  
CZ ja SK: Erasektori rahastatava kõrgkoolina tegutsemiseks riigi heakskiidu taotlemise korral on 
nõutav tegevuskoht liikmesriigis. Seda reservatsiooni ei kohaldata keskharidusj ärgse tehnilise ja 
kutsehariduse teenuste suhtes (CPC 92310).  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  111/1998, Coll. (kõrgharidusseadus), § 39; ning  
Seadus nr 561/2004 Coll. (alus -, põhi -, kesk -, kolmanda taseme kutse - ja muu hariduse kohta 
(haridusseadus))  
SK: 21.  veebruari 2002.  aasta seadus nr  131 ülikoolide kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülesed teenused: Turulepääs:  
ES ja IT: Et avada erasektori rahastatav ülikool, mis annab tunnustatud diplomeid või kraade, on vaja 
luba, m ille väljastamiseks küsitakse nõu parlamendilt. Kohaldatakse majandusvajaduste testi. 
Põhikriteeriumid: rahvastikutihedus ja olemasolevate kõrgkoolide paiknemise tihedus.  
ES: menetlus hõlmab parlamendiga konsulteerimist.  
IT: see põhineb kolmeaastasel pro grammil ja riigi tunnustatud diplomite väljaandmise loa saab anda 
üksnes Itaalia juriidilistele isikutele (CPC 923).  
Meetmed:  
ES: Ley Orgánica 6/2001, de 21 de Diciembre, de Universidades (21. detsembri seadus nr 6/2001 
ülikoolide kohta), artikkel 4.  
IT: kuninglik dekreet 1592/1933 (keskharidusseadus);  
seadus nr 243/1991 (riigi ajutine panus eraülikoolidesse);  
CNVSU (Comitato nazionale per la valutazione del sistema universitario) resolutsioon nr  20/2003; 
ning  
Vabariigi Presidendi dekreet 25/1998.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
 
599 
 EL: Erasektori rahastatavate põhi - ja keskkoolide omanikud, enamik juhtkonna liikmetest ja õpetajad 
peavad  olema liikmesriikide kodanikud (CPC 921, CPC 922). Kõrgharidust võivad pakkuda üksnes 
täiesti autonoomsed avalik -õiguslikud juriidilised isikud. Kõrgharidust võivad pakkuda üksnes täiesti 
autonoomsed avalik -õiguslikud juriidilised isikud. Seadusega nr  3696/2008 on liidu elanikel 
(füüsilistel või juriidilistel isikutel) siiski lubatud rajada eraõiguslikke kõrgkoole, mis annavad välja 
tunnistusi, mida ei peeta samaväärseks akadeemiliste kraadidega (CPC 923).  
Meetmed:  
EL: seadused 682/1977, 284/1968, 2545/1 940, presidendi dekreet 211/1994, mida on muudetud  
presidendi dekreediga 394/1997, Kreeka põhiseaduse artikli  16 lõige  5 ja seadus 3549/2007.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
AT: Erasekt ori rahastatavate kõrgharidusteenuste pakkumiseks rakendusteaduste valdkonnas on 
vaja pädeva asutuse, AQ Austria (Austria kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise amet) luba. Investor, 
kes soovib pakkuda rakendusteaduste alast õppeprogrammi, peab tegelema ee skätt selliste 
programmide pakkumisega ning peab esitama kavandatud õppeprogrammi heakskiitmiseks 
vajaduste hinnangu ja turu -uuringu. Pädev ministeerium võib heakskiitmisest keelduda, kui leitakse, 
et programm ei sobi kokku riigi haridushuvidega. Eraülikoo li asutaja peab saama loa pädevalt 
asutuselt (AQ Austria – Austria kvaliteedi tagamise ja akrediteerimise amet). Pädev ministeerium 
võib heakskiitmisest keelduda, kui akrediteerimisnõukogu otsus ei sobi kokku riigi haridushuvidega 
(CPC 923).  
Meetmed:  
AT: rakenduskõrgkoolide kursuste seadus, BGBl. I Nr. 340/1993, mida on muudetud, § 2; 
erakõrgkoolide  
seadus, BGBl. I nr  74/2011, kehtivas sõnastuses, §  2; ning  
seadus kõrghariduse kvaliteedi tagamise kohta, BGBl. Nr. 74/2011, mida on muudetud, § 25 (3).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FR: õpetamiseks erasektori rahastatavas haridusasutuses on nõutav liikmesriigi kodakondsus (CPC 
921, CPC 922, CPC 923). Ühendkuningriigi kodanikud võivad saada siiski asjakohaselt pädevalt 
asutuselt loa õpetada põhi -, kesk - ja kõrgastme haridusasutustes. Ühendkuningriigi kodanikud 
võivad saada asjakohaselt pädevalt asutuselt loa ka põhi -, kesk - või kõr gastme haridusasutuste 
rajamiseks ja juhtimiseks või haldamiseks. Sellise loa andmisel kohaldatakse kaalutlusõigust.  
Meetmed:  
FR: Code de l’éducation.  
Seoses investeeringutega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
turulepääs, v õrdne kohtlemine:  
 
600 
 MT: Teenuseosutajad, kes soovivad osutada erasektori rahastatavaid kõrgharidus - või 
täiskasvanuharidusteenuseid, peavad saama haridus - ja tööhõiveministeeriumilt loa. Loa andmise 
otsuse tegemisel võidakse kohaldada kaalutlusõigust (CPC 9 23, CPC 924).  
Meetmed:  
MT: 2012. aasta õiguslik teade nr  296.  
 
601 
 Reservatsioon nr  11 – keskkonnateenused  
Sektor – allsektor:  keskkonnateenused – kasutatud patareide ja akude, vanade autode 
ning elektri - ja elektroonikaseadmete jäätmete töötlemine ja 
ringl ussevõtt; välisõhu ja kliima kaitse, heitgaaside puhastusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 9402 osa, 9404  
Reservatsiooni liik:  kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
SE: Heitgaaside kontrollimise teenuste pakkumiseks saab akrediteerida üksnes Rootsis asutatud või 
Rootsis peamist tegevuskohta omava ettevõtja (CPC 9404).  
SK: kasutatud patareide ja akude, vanaõli, vanade autode ning elektri - ja elektroonikase admete 
jäätmete töötlemiseks ja ringlussevõtuks on nõutav asutamine juriidilise isikuna EMPs (elukohanõue) 
(CPC 9402 osa).  
Meetmed:  
SE: Sõidukite seadus (2002:574).  
SK: seadus nr  79/2015 jäätmete kohta.  
  
 
602 
 Reservatsioon nr  12 – finantsteenused  
Sektor – allsektor:  Finantsteenused – kindlustus ja pangandus  
Tegevusala liigitus:  Ei kohaldata  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimin e; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a) Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
IT: aktuaari teenuseid võivad osutada ainult füüsilised isikud. Lubatud on füüsiliste isikute kutseliidud 
(mitte juriidilised isikud). Aktuaari kutsealal töötamiseks on nõutav Euroopa Liidu kodakondsus; see 
ei kehti välisriigi spetsialistide suhtes, kelle võidakse lubada töötada oma kutsealal vastastikkuse 
tingimusel.  
Meetmed:  
IT: 7. septembri 2005.  aasta seadusandlik dekreet nr  209 (erakindlustuse seadustik), artikkel  29; 
seaduse 194/1942 artikkel  4; regist riseadus 4/1999.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
BG: pensionikindlustuse pakkuja peab olema aktsiaselts (mitte filiaal), millele on antud 
sotsiaalkindlustusse adustiku alusel tegevusluba ja mis on registreeritud äriseaduse või mõne teise 
ELi liikmesriigi õigusaktide alusel.  
BG, ES, PL  ja PT: filiaalide avamine kindlustusvahenduse eesmärgil ei ole lubatud, sest 
kindlustusvahendusega võivad tegeleda üksnes liikme sriigi õiguse kohaselt asutatud äriühingud 
(nõutav on kohapeal asutatud ettevõte). PL: kindlustusvahendajate suhtes kohaldatakse 
elukohanõuet.  
Meetmed:  
BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56 –63, 65, 66 ja artikli  80 lõige  4, sotsiaalkindlustusseadustiku 
artiklid 120a –162, 209 –253, artiklid 260 –310.  
 
603 
 ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), artikkel  36. 
PL: 11.  septembri 2015.  aasta kindlustus - ja edasikindlu stustegevuse seadus (ametlik väljaanne 2020, 
punktid 895 ja 1180); 15.  detsembri 2017.  aasta seadus kindlustustoodete turustamise kohta 
(ametlik väljaanne 2019, punkt 1881); 28.  augusti 1997.  aasta pensionifondide korralduse ja 
tegevuse seadus (ametlik väl jaanne 2020, punkt 105); 6.  märtsi 2018.  aasta seadus välisriigi 
ettevõtjate ja muude välisriigi isikute majandustegevust Poola Vabariigi territooriumil käsitlevate 
eeskirjade kohta.  
PT: dekreet -seaduse nr  94-B/98 artikkel  7, mis tunnistati kehtetuks dekre et-seadusega nr  2/2009 
(5. jaanuar); dekreet -seaduse nr  94-B/98 I  peatüki VI  jao artikli  34 lõiked  6 ja 7 ning dekreet -seaduse 
nr 144/2006 artikkel  7, mis tunnistati kehtetuks seadusega 7/2019 (16.  jaanuar). Kindlustuse ja 
edasikindlustuse turustamise õigu skorra artikkel 8, mis on heaks kiidetud 16. jaanuari 2019. aasta 
seadusega nr 7/2019 .  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:  
AT: Filiaali juhatus peab koosnema vähemalt kahest füüsilisest isikust, kelle elukoht on Austrias.  
BG: (Edasi)kindlustusandja juht - ja järelevalveorgani liikmete ning (edasi)kindlustusandjat juhtima 
või esindama volitatud isikute suhtes kohaldatakse elukohanõuet.  
Pensionikindlustusseltsi juhatuse esimehel, direktorite nõukogu esimehel, tegevdirektoril ja juh atajal 
peab olema Bulgaarias alaline elukoht või alaline elamisluba.  
Meetmed:  
AT: 2016.  aasta  kindlustusjärelevalve seaduse artikli  14 lõike  1 punkt  3, föderaalne ametlik väljaanne 
I nr 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, §  14 Abs. 1 Z 3, BGBl. I  Nr. 34/2015)  
BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56 –63, 65, 66 ja artikli  80 lõige  4, 
sotsia alkindlustusseadustiku artiklid 120a –162, 209 –253, 260 –310.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: enne kindlustuse pakkumiseks filiaali või esinduse asutamist peab välisriigi kindlustusandjal või 
edasikindlustusand jal olema luba pakkuda oma päritoluriigis samu kindlustusliike, mida ta soovib 
pakkuda Bulgaarias.  
Täiendavate vabatahtlike pensionifondide tulu ja sarnane tulu, mis on otseselt seotud vabatahtliku 
pensionikindlustusega, mida pakuvad isikud, kes on regist reeritud mõne teise liikmesriigi õigusaktide 
alusel ja kes võivad pakkuda kooskõlas asjaomaste õigusaktidega vabatahtlikku pensionikindlustust, 
ei ole maksustatav äriühingu tulumaksu seaduses kehtestatud korras.  
ES: Et välisriigi kindlustaja saaks asutada  Hispaanias filiaali või esinduse teatavat liiki kindluse 
pakkumiseks, peab tal olema olnud oma päritoluriigis samade kindlustusliikidega tegelemise luba 
vähemalt viis aastat.  
 
604 
 PT: Filiaali või esinduse asutamiseks peab välisriigi kindlustusseltsidel olema luba tegeleda 
kindlustus - või edasikindlustustegevusega vastavalt asjakohasele siseriiklikule õigusele vähemalt viis 
aastat.  
Meetmed:  
BG: kindlustusseadustiku artiklid 12, 56 –63, 65, 66 ja artikli  80 lõige  4, 
sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 120a –162,  209–253, 260 –310.  
ES: Reglamento de Ordenación, Supervisión y Solvencia de Entidades Aseguradoras y Reaseguradoras 
(RD 1060/2015, de 20 de noviembre de 2015), artikkel  36. 
PT: dekreet -seaduse nr 94 -B/98 artikkel 7 ja dekreet -seaduse nr 94 -B/98 I peatüki IV jaotis, artiklid 
34, 6 ja 7 ning dekreet -seaduse nr 144/2006 artikkel 7. Kindlustus - ja edasikindlustustegevuse 
alustamist ja jätkamist reguleeriva õiguskorra artikkel 215, mis on heaks kiidetud 9. septembri 2005. 
aasta seadusega nr 147/2005.  
Seoses inv esteeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
AT: Et saada tegevusluba filiaali avamiseks, peab välisriigi kindlustusandjal olema oma kodumaal 
õiguslik vorm, mis vastab aktsiaseltsile või vastastikusele kindlustusseltsile või on nendega võrreldav.  
EL: kindlustus - ja edasikindlustusandjad, kelle peakontor asub kolmandas riigis, võivad tegutseda 
Kreekas tütarettevõtja või filiaali asutamise kaudu; sel juhul ei ole filiaalil konkreetset õiguslikku 
vormi, vaid see tähendab väljaspool ELi peakontorit omava et tevõtja alalist kohalolekut liikmesriigi 
(s.t Kreeka) territooriumil ja see ettevõtja saab liikmesriigis (Kreekas) kindlustustegevuse 
elluviimiseks tegevusloa.  
Meetmed:  
AT: 2016.  aasta kindlustusjärelevalve seaduse artikli  14 lõike  1 punkt  1, föderaalne am etlik väljaanne 
I nr 34/2015 (Versicherungsaufsichtsgesetz 2016, §  14 Abs. 1 Z 1, BGBl. I  Nr. 34/2015)  
EL: seaduse nr 4364/2016 artikkel 130 (ametlik väljaanne 13/A/05.02.2016)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
AT: reklaami - ja vahendustegevus tütarettevõtja nimel, mis ei ole asutatud liidus, või filiaali nimel, 
mis ei ole asutatud Austrias (v.a edasikindlustus ja retrotsessioon), on keelatud.  
DK: Ükski isik ega äriühing (sealhulgas kindlustusandjad) peale seadus te kohaselt või pädevatelt 
asutustelt tegevusloa saanud kindlustusandjate ei või Taanis ärilistel eesmärkidel kaasa aidata Taanis 
elavate isikute, Taani laevade või Taanis asuva vara otsekindlustuslepingute sõlmimisele.  
SE: välisriigi kindlustusandja võib  otsekindlustust pakkuda üksnes Rootsis tegevusluba omava 
kindlustusteenuse osutaja vahendusel, tingimusel et välisriigi kindlustusandja ja Rootsi 
kindlustusselts kuuluvad samasse kontserni või on sõlminud omavahel koostöölepingu.  
Seoses piiriülese teenusk aubandusega – kohalik esindatus:  
 
605 
 DE, HU  ja LT: otsekindlustusteenuste osutamiseks kindlustusseltside poolt, mis ei ole asutatud 
Euroopa Liidus, on vaja asutada filiaal ja saada sellele tegevusluba.  
SE: kindlustusvahendusteenuste osutamiseks kindlustusseltside poolt, mis ei ole asutatud EMPs, on 
nõutav kaubanduslik kohalolek (kohaliku kohaloleku nõue).  
SK: lennu - ja meretranspordikindlustuse lepinguid, mis hõlmavad õhusõidukit/laeva ja vastutust, 
võivad sõlmida üksnes liidus asutatud kindlustu sseltsid või väljaspool liitu asutatud kindlustusseltside 
filiaalid, millele on Slovaki Vabariigis antud tegevusluba.  
Meetmed:  
AT: 2016.  aasta kindlustusjärelevalve seaduse artikli  13 lõiked  1 ja 2, föderaalne ametlik väljaanne 
I nr 34/2015 (Versicherungs aufsichtsgesetz 2016, § 13 Abs. 1 und 2, BGBl. I Nr. 34/2015) DE:  §§ 67 –
69 Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) kõikide kindlustusteenuste kohta – rakendab Solventsus II; 
koos § 105 Luftverkehrs -Zulassungs -Ordnung (LuftVZO) üksnes kohustusliku õhutranspordi  
vastutuskindlustuse kohta.  
DE: Versicherungsaufsichtsgesetz (VAG) kõigi kindlustusteenuste puhul; Luftverkehrs -Zulassungs -
Ordnung (LuftVZO) üksnes lennutranspordi kohustusliku vastutuskindlustuse puhul  
DK: Lov om finansiel virksomhed jf. lovbekendtgørelse  182 af 18. februar 2015.  
HU: 2003.  aasta seadus nr  LX LT:  18. septembri 2003.  aasta kindlustusseadus nr  IX-1737, viimati 
muudetud 13.  juunil 2019, nr  XIII-2232.  
SE: Lag om försäkringsförmedling (kindlustusvahenduse seadus) (3.  peatüki 3.  jagu, 
2018:1219 2005:405) ja Rootsis tegutsevate väliskindlustusandjate tegevuse seadus (4.  peatükk, 1.  ja 
10. jagu, 1998:293).  
SK: seadus nr  39/2015 kindlustuse kohta  
b) Pangandus - ja muud finantsteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne k ohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
BG: laenude andmiseks, kasutades rahalisi vahendeid, mis ei ole saadud hoiuste või muude 
tagasimakstavate rahaliste vahendite kogumise teel, krediidiasutuses või muus 
finantseerimisasutuses o saluse omandamiseks, kapitalirenditehingute tegemiseks, tagatistehingute 
tegemiseks ning laenudega ja muu rahastamisega seotud nõuete omandamiseks (faktooring jms) 
peavad mittepangast finantsasutused olema registreeritud Bulgaaria keskpangas. Finantsasutus e 
peamine tegevuskoht peab olema Bulgaaria territooriumil.  
BG: EMP -välised pangad võivad Bulgaarias pangandustegevust ellu viia pärast seda, kui nad on 
saanud Bulgaaria keskpangalt tegevusloa Bulgaaria Vabariigis filiaali kaudu äritegevuse alustamiseks 
ja elluviimiseks.  
IT: selleks, et saada luba väärtpaberiarveldussüsteemi haldamiseks või väärtpaberite 
keskdepositooriumi teenuste osutamiseks Itaalias, peab äriühing olema asutatud Itaalias (filiaalid ei 
ole lubatud).  
 
606 
 Ühiseks investeerimiseks loodud ettevõ tjate puhul, mis ei ole vabalt võõrandatavatesse 
väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ja ELi õigusaktide kohaselt ühtlustatud ettevõtjad 
(eurofondid), peab usaldusisik või depositoorium olema asutatud juriidilise isikuna Itaalias või olema 
asut atud juriidilise isikuna mõnes teises liikmesriigis ja omama Itaalias filiaali.  
Liidu õigusaktidega ühtlustamata investeerimisfondide valitsejad peavad samuti olema asutatud 
Itaalias (filiaalid ei ole lubatud).  
Pensionifondide vara võivad hallata üksnes pangad, kindlustusandjad, investeerimisühingud ja ELi 
õigusaktide kohaselt ühtlustatud eurofondide valitsejad, mille registreeritud peakontor on liidus, 
ning Itaalias asutatud eurofondid.  
Rändmüügiteenuse osutami seks peavad vahendajad kasutama volitatud finantsteenuste osutajaid, 
kelle elukoht on liikmesriigi territooriumil.  
Väljastpoolt Euroopa Liitu pärit vahendajate esinduskontorid ei tohi tegeleda tegevusega, mille 
eesmärk on pakkuda investeerimisteenuseid, s ealhulgas kauplemisega oma arvel või klientide nimel, 
väärpaberite emissiooni tagamise ja väärpaberite paigutamisega (nõutav on filiaal).  
PT: Pensionifonde võivad hallata ainult Portugalis sel otstarbel asutatud spetsialiseerunud 
äriühingud ja Portugalis a sutatud kindlustusandjad, kellel on luba tegutseda elukindlustuse 
valdkonnas, või üksused, kellel on luba hallata pensionifonde teistes liikmesriikides. Euroopa Liitu 
mittekuuluvate riikide otseste filiaalide avamine ei ole lubatud.  
Meetmed:  
BG: krediidia sutuste seaduse artikli  2 lõige  5, artikkel 3a ja artikkel  17; 
sotsiaalkindlustusseadustiku artiklid 121, 121b ja 121f ning  
valuutaseaduse artikkel  3. 
IT: seadusandlik dekreet nr  58/1998, artiklid  1, 19, 28, 30 –33, 38, 69 ja 80;  
Itaalia keskpanga ja Consobi 22.  veebruari 1998.  aasta ühismääruse artiklid  3 ja 41;  
25. jaanuari 2005. aasta määrus Itaalia panga kohta;  
V jaotise VII  peatüki II  jagu, Consobi 29.  oktoobri 2007.  aasta määrus 16190, artiklid 17 –21, 78 –81, 
91–111, ning arvestades järgmist:  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23.  juuli 2014.  aasta määrus (EL) nr  909/2014, mis käsitleb 
väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume  
PT: dekreet -seadus nr  12/2006, mida on muudetud dekreet -seadusega nr  180/2007, dekr eet-seadus 
nr 357-A/2007, määrus nr  7/2007 -R, mida on muudetud määrusega nr  2/2008 -R, määrus 
nr 19/2008 -R, määrus nr  8/2009. Pensionifondide ja nende haldusüksuste asutamist ja toimimist 
reguleeriva õiguskorra artikkel 3, mis on heaks kiidetud 23. juuli se adusega 27/2020.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
 
607 
 HU: Investeerimisfonde haldavate väljastpoolt EMPd pärit äriühingute filiaalid ei tohi osaleda 
Euroopa investeerimisfondide haldamises ega pakkuda erapensionifond idele varahaldusteenuseid.  
Meetmed:  
HU: 2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;  
2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning  
2001. aasta seadus nr  CXX kapitalituru kohta.  
Seoses inves teeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
turulepääs:  
BG: panka peavad juhtima ja esindama ühiselt vähemalt kaks isikut. Panka juhtivad ja esindavad 
isikud on kohustatud viibima isiklikult aadressil, kust panka juhi takse. Panga juhatuse või direktorite 
nõukogu valitud liikmeteks ei või olla juriidilised isikud.  
SE: Hoiupanga asutaja peab olema füüsiline isik.  
Meetmed:  
BG: krediidiasutuste seaduse artikkel  10; 
sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel 121e ning  
valuutase aduse artikkel  3. 
SE: Sparbankslagen (hoiupangaseadus) (1987:619), 2.  peatükk, §  1. 
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:  
HU: krediidiasutuste juhatusse peab kuuluma vähemalt kaks liiget, kes välisvaluutat käsitlevate 
eeskirjade alusel on tunnistatud residendiks ja kes on elanud Ungaris alaliselt vähemalt ühe aasta.  
Meetmed:  
HU: 2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;  
2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning  
2001. aasta seadus nr  CXX kapitalituru kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
RO: Turukorraldajad on juriidilised isikud, kes on asutatud piiratud vastutusega äriühinguna 
kooskõlas äriühinguõigusega. Alternatiivset kauplemiss üsteemi (mitmepoolne kauplemissüsteem 
MiFID  2 direktiivi alusel) võib hallata süsteemi korraldaja, kes on asutatud eespool kirjeldatud 
tingimustel, või ASF -lt (Autoritatea de Supraveghere Financiară  – finantsjärelevalveasutus) 
tegevusloa saanud investeerim isühing.  
SI: Pensioniskeemi võib pakkuda usaldusfondi vormis asutatud pensionifond (mis ei ole juriidiline isik 
ja mida seetõttu haldab kindlustusandja, pank või pensionifonde haldav ettevõtja), pensionifonde 
 
608 
 haldav ettevõtja või kindlustusandja. Lisaks võ ivad pensioniskeemi pakkuda ka ELi liikmesriigis 
kohaldatavate õigusnormide kohaselt asutatud pensioniskeemi pakkujad.  
Meetmed:  
RO: 11.  juuni 2018.  aasta seadus nr  126 finantsinstrumentide kohta ning määrus nr  1/2017 
reguleeritud turge ja alternatiivseid k auplemissüsteeme käsitleva määruse nr  2/2006 muutmise ja 
täiendamise kohta, mis on heaks kiidetud NSC korraldusega nr  15/2006 – ASF – Autoritatea de 
Supraveghere Financiară (finantsjärelevalveasutus). SI: pensioni - ja invaliidsuskindlustuse seadus 
(ametlik  väljaanne nr  102/2015, viimati muudetud numbri all 28/19).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
HU: väljastpoolt EMPd pärit äriühingud võivad pakkuda finantsteenuseid või osaleda 
finantsteenustega seotud tegevuses üksnes oma Ungari f iliaali kaudu.  
Meetmed:  
HU: 2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta;  
2013. aasta seadus nr  CCXXXVII krediidiasutuste ja finantsettevõtete kohta; ning  
2001. aasta seadus nr  CXX kapitalituru kohta.  
  
 
609 
 Reservatsioon nr  13 – tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Sektor – allsektor:  tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC, 931, 933  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): Pääste - ja kiirabiteenuste osutamist korraldavad 
ja reguleerivad lii dumaad. Enamik liidumaid delegeerib päästeteenuste alase pädevuse 
omavalitsustele. Omavalitsustel on lubatud eelistada kasumit mittetaotlevaid ettevõtjaid. See kehtib 
samavõrra nii välismaiste kui ka riigisiseste teenuseosutajate kohta (CPC 931, 933). Kiir abiteenuste 
osutamiseks on vajalik kavandamine, luba ja akrediteerimine. Telemeditsiini puhul võidakse IKT -
teenuste (info - ja kommunikatsioonitehnoloogia) osutajate arvu piirata, et tagada koostalitlusvõime, 
ühilduvus ja vajalikud ohutusstandardid. Piirang u kohaldamisel välditakse diskrimineerimist.  
HR: Mõne sotsiaalhoolekandeasutuse loomine võib sõltuda konkreetse geograafilise piirkonna 
vajadustest tingitud piirangutest (CPC 9311, 93192, 93193, 933).  
SI: järgmiste teenuste kohta kehtib riigi monopol: ve re ja verepreparaatide tarnimine; inimelundite 
eemaldamine ja säilitamine siirdamise eesmärgil; sotsiaalmeditsiini -, hügieeni -, epidemioloogilised ja 
tervishoiu -/ökoloogilised teenused; patoanatoomilised teenused; biomeditsiiniliselt toetatav 
soojätkamine (CPC 931).  
Meetmed:  
DE: Bundesärzteordnung (BÄO; föderaalne meditsiinimäärus);  
Gesetz über die Ausübung der Zahnheilkunde (ZHG);  
Gesetz über den Beruf der Psychotherapeutin und des Psychotherapeuten (PsychThG; 
psühhoteraapiateenuste osutamise seadus);  
Gesetz über die berufsmäßige Ausübung der Heilkunde ohne Bestallung (Heilpraktikergesetz);  
Gesetz über das Studium und den Beruf der Hebammen (HebG);  
Gesetz über den Beruf der Notfallsanitäterin und des Notfallsanitäters (NotSanG);  
Gesetz über die Pflegebe rufe (PflBG);  
Gesetz über die Berufe in der Physiotherapie (MPhG);  
 
610 
 Gesetz über den Beruf des Logopäden (LogopG);  
Gesetz über den Beruf des Orthoptisten und der Orthoptistin (OrthoptG);  
Gesetz über den Beruf der Podologin und des Podologen (PodG);  
Gesetz üb er den Beruf der Diätassistentin und des Diätassistenten (DiätAssG);  
Gesetz über den Beruf der Ergotherapeutin und des Ergotherapeuten (ErgThg); 
Bundesapothekerordnung (BapO);  
Gesetz über den Beruf des pharmazeutisch -technischen Assistenten (PTAG);  
Gesetz über technische Assistenten in der Medizin (MTAG);  
Gesetz zur wirtschaftlichen Sicherung der Krankenhäuser und zur Regelung der 
Krankenhauspflegesätze (Krankenhausfinanzierungsgesetz – KHG);  
Gewerbeordnung (Saksamaa kaubanduse ja tööstuse reguleerimise sea dus);  
Sozialgesetzbuch Fünftes Buch (SGB  V; sotsiaalkindlustusseadustik, viies osa) – kohustuslik 
tervisekindlustus;  
Sozialgesetzbuch Sechstes Buch (SGB  VI; sotsiaalkindlustusseadustik, kuues osa) – kohustuslik 
pensionikindlustus;  
Sozialgesetzbuch Siebtes Buch (SGB  VII; sotsiaalkindlustusseadustik, seitsmes osa) – kohustuslik 
õnnetusjuhtumikindlustus;  
Sozialgesetzbuch Neuntes Buch (SGB  IX; sotsiaalkindlustusseadustik, üheksas osa) – puuetega 
inimeste rehabiliteerimine ja osalemine;  
Sozialgesetzbuch Elftes B uch (SGB  XI; sotsiaalkindlustusseadustik, üheteistkümnes osa) – sotsiaalabi.  
Personenbeförderungsgesetz (PBefG; ühistranspordiseadus).  
Piirkondlik tasand:  
Gesetz über den Rettungsdienst (Rettungsdienstgesetz – RDG) im Baden -Württemberg;  
Bayerisches Rettung sdienstgesetz (BayRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Berlin (Rettungsdienstgesetz);  
Gesetz über den Rettungsdienst im Land Brandenburg (BbgRettG);  
Bremisches Hilfeleistungsgesetz (BremHilfeG);  
Hamburgisches Rettungsdienstgesetz (HmbRDG);  
Gesetz über den Rettungsdienst für das Land Mecklenburg -Vorpommern (RDGM -V); 
Niedersächsisches Rettungsdienstgesetz (NRettDG);  
 
611 
 Gesetz über den Rettungsdienst sowie die Notfallrettung und den Krankentransport durch  
Unternehmer (RettG NRW);  
Landesgesetz über  den Rettungsdienst sowie den Notfall - und Krankentransport (RettDG);  
Saarländisches Rettungsdienstgesetz (SRettG);  
Sächsisches Gesetz über den Brandschutz, Rettungsdienst und Katastrophenschutz (SächsBRKG);  
Rettungsdienstgesetz des Landes Sachsen -Anhalt ( RettDG LSA);  
Schleswig -Holsteinisches Rettungsdienstgesetz (SHRDG);  
Thüringer Rettungsdienstgesetz (ThüRettG).  
Landespflegegesetze:  
Gesetz zur Umsetzung der Pflegeversicherung in Baden -Württemberg (Landespflegegesetz – 
LPflG);  
Gesetz zur Ausführung der Soz ialgesetze (AGSG);  
Gesetz zur Planung und Finanzierung von Pflegeeinrichtungen (Landespflegeeinrichtungsgesetz – 
LPflegEG);  
Gesetz über die pflegerische Versorgung im Land Brandenburg (Landespflegegesetz – LPflegeG);  
Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versic herungsgesetzes im Lande Bremen und zur Änderung  
des Bremischen Ausführungsgesetzes zum Bundessozialhilfegesetz (BremAGPflegeVG);  
Hamburgisches Landespflegegesetz (HmbLPG);  
Hessisches Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz;  
Landespflegegesetz (LP flegeG M -V); 
Gesetz zur Planung und Förderung von Pflegeeinrichtungen nach dem Elften Buch  
Sozialgesetzbuch (Niedersächsisches Pflegegesetz – NPflegeG);  
Gesetz zur Weiterentwicklung des Landespflegerechts und Sicherung einer unterstützenden 
Infrastruktur f ür ältere Menschen, pflegebedürftige Menschen und deren Angehörige (Alten - und 
Pflegegesetz Nordrhein -Westfalen – APG NRW);  
Landesgesetz zur Sicherstellung und Weiterentwicklung der pflegerischen Angebotsstruktur  
(LPflegeASG) (Rheinland -Pfalz);  
 
612 
 Gesetz Nr. 1694 zur Planung und Förderung von Angeboten für hilfe -, betreuungs - oder 
pflegebedürftige Menschen im Saarland (Saarländisches Pflegegesetz);  
Sächsisches Pflegegesetz (SächsPflegeG);  
Schleswig -Holstein: Ausführungsgesetz zum Pflege -Versicherungsgesetz (Landespflegegesetz – 
LPflegeG);  
Thüringer Gesetz zur Ausführung des Pflege -Versicherungsgesetzes (ThürAGPflegeVG).  
Landeskrankenhausgesetz Baden -Württemberg;  
Bayerisches Krankenhausgesetz (BayKrG);  
Berliner Gesetz zur Neuregelung des Krankenhausrechts;  
Krankenhausentwicklungsgesetz Brandenburg (BbgKHEG);  
Bremisches Krankenhausgesetz (BrmKrHG);  
Hamburgisches Krankenhausgesetz (HmbKHG);  
Hessisches Krankenhausgesetz 2011 (HKHG 2011);  
Krankenhausgesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LKHG M -V); 
Niedersäch sisches Krankenhausgesetz (NKHG);  
Krankenhausgestaltungsgesetz des Landes Nordrhein -Westfalen (KHGG NRW);  
Landeskrankenhausgesetz Rheinland -Pfalz (LKG Rh -Pf); 
Saarländisches Krankenhausgesetz (SKHG);  
Gesetz zur Neuordnung des Krankenhauswesens (Sächsisches  Krankenhausgesetz – SächsKHG);  
Krankenhausgesetz Sachsen -Anhalt (KHG LSA);  
Gesetz zur Ausführung des Krankenhausfinanzierungsgesetzes (AG -KHG) im Schleswig -Holstein;  
Thüringisches Krankenhausgesetz (Thür KHG).  
HR: tervishoiuseadus (OG 150/08, 71/10, 139/1 0, 22/11, 84/11, 12/12, 70/12, 144/12).  
SI: tervishoiuteenuste seadus (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  23/2005), artiklid  1, 3 ja 62 –
64; viljatuse ravi ja biomeditsiiniliselt toetatud soojätkamisprotseduuride seadus (Sloveenia Vabariigi 
ametlik v äljaanne nr  70/00), artiklid 15 ja  16, ning  
verega varustamise seadus (ZPKrv -1), Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  104/06, artiklid 5 ja  8.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
 
613 
 FR: Haigla - ja kiirabiteenuste , raviasutuste teenuste (muud kui haiglateenused) ja sotsiaalteenuste 
puhul on juhtimisülesannete täitmiseks vajalik luba. Loa andmisel võetakse arvesse kohalike juhtide 
kättesaadavust. Ettevõtted võivad tegutseda mis tahes õiguslikus vormis, välja arvatud  need, mis on 
reserveeritud vabadele elukutsetele.  
Meetmed:  
FR: loi 90 -1258 relative à l'exercice sous forme de société des professions libérales, Loi n°2011 -940 du 
10 août 2011 modifiant certaines dipositions de la loi n°2009 -879 dite HPST, Loi n°47 -1775  portant 
statut de la coopération; code de la santé publique.  
  
 
614 
 Reservatsioon nr  14 – turismi - ja reisiteenused  
Sektor – allsektor:  turismi - ja reisiteenused – hotellid, restoranid ja toitlustus; 
reisibüroode ja reisikorraldajate (sealhulgas reisijuhtide) teenused; 
giiditeenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 641, 642, 643, 7471, 7472  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepää s, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: Nõutav on asutamine juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Reiskorraldus - või reisibürooteenuseid 
võib osutada EMPs asutatud isik, kui k õnealune isik esitab asutamisel Bulgaaria territooriumil koopia 
dokumendist, mis tõendab tema õigust sellisel kutsealal töötada, ja krediidiasutuse või 
kindlustusandja väljastatud tõendi või muu dokumendi kindlustuse kohta, mis katab kõnealuse isiku 
kohust used ametiülesannete süülisest täitmata jätmisest tuleneva võimaliku kahju korral. Välisriigi 
kodanikest juhatajate arv ei tohi ületada Bulgaaria kodanikest juhatajate arvu, kui Riiklik (riigi või 
kohaliku omavalitsuse) osalus Bulgaaria äriühingu omakapita lis ületab 50  %. Giidide suhtes 
kohaldatakse EMP kodakondsusnõuet (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Meetmed:  
BG: Turismiseadus, artiklid 61, 113, 146.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
CY: luba turismi - ja reisiettevõtte või agentuuri asutamiseks ja haldamiseks antakse ning 
olema soleva ettevõtte või agentuuri tegevusloa pikendamist võimaldatakse üksnes Euroopa Liidu 
füüsilistele ja juriidilistele isikutele. Välisriigi elaniku ettevõte – välja arvatud mõnes teises 
liikmesriigis asutatud ettevõte – saab osutada organiseeritult või a laliselt eespool nimetatud seaduse 
artiklis 3 nimetatud teenuseid üksnes juhul, kui ettevõtet esindab Küprose elanikule kuuluv ettevõte. 
Giiditeenuste ning reisibüroode ja reisikorraldajate teenuste osutamiseks on nõutav liikmesriigi 
kodakondsus (CPC 7471,  7472).  
Meetmed:  
CY: 1995.  aasta turismi - ja reisibüroode ning giidide seadus (nr  41(I)/1995, kehtivas sõnastuses).  
 
615 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepää s, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
EL: kolmandate riikide kodanikud peavad omandama diplomi Kreeka turismiministeeriumi 
giidikoolist, et neil oleks õigus asjaomasel kutsealal töötada. Erandina eespool toodust võidakse 
kolmandate riikide kodanikele  anda õigus töötada teatavatel selgelt määratletud tingimustel 
ajutiselt (kuni ühe aasta jooksul) asjaomasel kutsealal, kui konkreetset keelt rääkiva giidi puudumine 
on kinnitust leidnud.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne koh tlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
ES (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): giiditeenuste pakkumise suhtes kohaldatakse 
liikmesriigi kodakondsusnõuet (CPC 7472).  
HR: majapidamistes ja maapiirkondade kodumaj apidamistes majutus - ja toitlustusteenuste 
osutamisel kohaldatakse EMP riigi kodakondsusnõuet (CPC 641, 642, 643, 7471, 7472).  
Meetmed:  
EL: presidendi dekreet nr  38/2010, ministri otsus nr  165261/IA/2010 (valitsuse ametlik väljaanne 
2157/B), seaduse nr  4403/2016 artikkel  50, seaduse nr 4582/2018 artikkel  47 (valitsuse ametlik 
väljaanne 208/A). ES: Andaluusia: Decreto 8/2015, de 20 de enero, Regulador de guías de turismo de 
Andalucía;  
Aragón: Decreto 21/2015, de 24 de febrero, Reglamento de Guías de turismo de Aragón;  
Kantaabria: Decreto 51/2001, de 24 de julio, Article 4, por el que se modifica el Decreto 32/1997, de 
25 de abril, por el que  se aprueba el reglamento para el ejercicio de actividades turísticoinformativas 
privadas;  
Castilla y León: Decreto 25/2000, de 10 de febrero, por el que se modifica el Decreto 101/1995, de 25 
de mayo, por el que se regula la profesión de guía de turismo de la Comunidad Autónoma de Castilla 
y León;  
Castilla la Mancha: Decreto 86/2006, de 17 de julio, de Ordenación de las Profesiones Turísticas;  
Kataloonia: Decreto Legislativo 3/2010, de 5 de octubre, para la adecuación de normas con rango de 
ley a la Dir ectiva 2006/123/CE, del Parlamento y del Consejo, de 12 de diciembre de 2006, relativa a 
los servicios en el mercado interior, artikkel 88;  
Comunidad de Madrid: Decreto 84/2006, de 26 de octubre del Consejo de Gobierno, por el que se 
modifica el Decreto 4 7/1996, de 28 de marzo;  
Comunidad Valenciana: Decreto 90/2010, de 21 de mayo, del Consell, por el que se modifica el 
reglamento regulador de la profesión de guía de turismo en el ámbito territorial de la Comunitat 
Valenciana, aprobado por el Decreto 62/19 96, de 25 de marzo, del Consell;  
Extremadura: Decreto 37/2015, de 17 de marzo;  
Galicia: Decreto 42/2001, de 1 de febrero, de Refundición en materia de agencias de viajes, guias de 
turismo y turismo activo;  
 
616 
 Illes Balears: Decreto 136/2000, de 22 de septi embre, por el cual se modifica el Decreto 112/1996, de 
21 de junio, por el que se regula la habilitación de guía turístico en las Islas Baleares; Islas Canarias: 
Decreto 13/2010, de 11 de febrero, por el que se regula el acceso y ejercicio de la profesión de guía 
de turismo en la Comunidad Autónoma de Canarias, artikkel 5;  
La Rioja: Decreto 14/2001, de 4 de marzo, Reglamento de desarrollo de la Ley de Turismo de La Rioja;  
Navarra: Decreto Foral 288/2004, de 23 de agosto. Reglamento para actividad de empre sas de 
turismo activo y cultural de Navarra.  
Principado de Asturias: Decreto 59/2007, de 24 de mayo, por el que se aprueba el Reglamento 
regulador de la profesión de Guía de Turismo en el Principado de Asturias ning  
Región de Murcia: Decreto n.º 37/2011,  de 8 de abril, por el que se modifican diversos decretos en 
materia de turismo para su adaptación a la ley 11/1997, de 12 de diciembre, de turismo de la Región 
de Murcia tras su modificación por la ley 12/2009, de 11 de diciembre, por la que se modifican 
diversas leyes para su adaptación a la directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo 
de 12 de diciembre de 2006, relativa a los servicios en el mercado interior.  
HR: Majutus - ja toitlustussektori seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik väljaanne  nr 138/06, nr  152/08, 
nr 43/09, nr  88/10 ja nr  50/12); ning turismiteenuste osutamise seadus (Horvaatia Vabariigi ametlik 
väljaanne nr  68/07 ja nr  88/10).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
turu lepääs, võrdne kohtlemine:  
HU: Reisibüroo ja reisikorraldaja teenuste ning giiditeenuste piiriüleseks pakkumiseks on vaja Ungari 
kaubanduse litsentsimise ameti väljastatud tegevusluba. Tegevusluba väljastatakse üksnes EMP 
riikide kodanikele ja juriidilist ele isikutele, kelle tegevuskoht on EMPs (CPC 7471, 7472).  
IT (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): väljastpoolt Euroopa Liitu pärit giidid peavad 
saama piirkonnalt professionaalse giidina tegutsemiseks eriloa. Liikmesriikide giididelt sellist  luba ei 
nõuta. Luba antakse giididele, kellel on piisav pädevus ja piisavad teadmised (CPC 7472).  
Meetmed:  
HU: 2005. aasta seadus CLXIV kaubanduse kohta Valitsuse dekreet nr  213/1996 (XII.23.) 
reisikorralduse ja reisibüroode tegevuse kohta.  
IT: seadus nr 135/2001, artiklid 7.5 ja 6; ja seadus nr  40/2007 (DL 7/2007).  
  
 
617 
 Reservatsioon nr  15 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Sektor – allsektor:  meelelahutusteenused; muud sporditeenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 962, 96419 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Muud sporditeenused  (CPC 96419)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus ning 
piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine:  
AT (kohaldatakse piirkondlikul valitsustasandil): suusakooli - ja mäeinstruktoriteenuste pakkumine  on 
reguleeritud liidumaade ( Bundesländer ) seadustega. Kõnealuste teenuste osutamiseks võib olla 
nõutav EMP riigi kodakondsus. Ettevõtjatelt võidakse nõuda, et nad määraksid EMP riigi kodanikust 
tegevdirektori.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
CY: Tantsukooli asutamise ja treenerite suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet.  
Meetmed:  
AT: Kärntner Schischulgesetz, LGBL. Nr  53/97;  
Kärntner Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr  25/98;  
NÖ- Sportgesetz, LGBL. Nr  5710;  
OÖ- Sportgesetz, LGBl. Nr  93/1997;  
Salzburger Schischul - und Snowboardschulgesetz, LGBL. Nr  83/89;  
Salzburger Bergführergesetz, LGBL. Nr  76/81;  
Steiermärkisches Schischulgesetz, LGBL. Nr  58/97;  
Steiermärkisches Berg - und Schiführergesetz, LGBL. Nr  53/76;  
Tiroler Schischulgesetz. LGBL. Nr.  15/95;  
 
618 
 Tiroler Bergsportführergesetz, LGBL. Nr  7/98;  
Vorarlberger Schischulgesetz, LGBL. Nr  55/02 §4 (2)a;  
Vorarlberger Bergführergesetz, LGBL. Nr  54/02 nin g  
Viin: Gesetz über die Unterweisung in Wintersportarten, LGBL. Nr  37/02.  
CY: seadus 65(I)/1997, kehtivas sõnastuses, ning  
seadus 17(I)/1995, kehtivas sõnastuses.  
  
 
619 
 Reservatsioon nr  16 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Sektor – allsektor:  transporditeenused – kalapüük ja veetransport – muu kaubanduslik 
tegevus, mida harrastatakse laevalt; veetransport ja veetranspordi 
abiteenused; raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused; 
maanteetransport ja maanteetranspordi abiteenused; lennutra nspordi 
abiteenused  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 711, 712, 721, 741, 742, 743, 
744, 745, 748, 749, 7461, 7469, 83103, 86751, 86754, 8730, 882  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a) meretransport ja meretranspordi abiteenused. Kauban duslik tegevus, mida harrastatakse 
laevalt (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502; CPC 5133, 5223, 721, Part of 742, 745, 74540, 74520, 74590, 882)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
Euroopa Liit : sadamateenuste puhul võib sadama pidaja või pädev asutus piirata sadamateenuste 
osutajate arvu konkreetse sadamateenuse puhul.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : 15.  veebruari 2017.  aasta määrus (EL) 2017/352, millega luuakse sadamateenuse 
osutamise raamistik ja sada mate finantsläbipaistvuse ühised normid, artikkel  6.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus; Piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: Vedusid ja laevade mis tahes tegevust, mis on seotud vesiehituse ja veealuste tehniliste 
töödega, maavarade ja muude anorgaaniliste ressursside geoloogilise luure ja kaevandamisega, 
lootsimisega, punkerdamisega ning jäätmete, vee ja õli segude jms vastuv õtmisega Bulgaaria 
sisevetes ja territoriaalmerel, võivad teostada üksnes Bulgaaria või mõne teise liikmesriigi lipu all 
sõitvad laevad.  
Teenuseosutajate arv sadamates võib olla piiratud sõltuvalt sadama objektiivsest läbilaskevõimest, 
mille määrab kindla ks transpordi -, infotehnoloogia - ja sideministeeriumi moodustatud ekspertide 
komisjon.  
 
620 
 Tugiteenuste osutamisel kohaldatakse kodakondsusnõuet. Laeva kapten ja peamehhaanik peavad 
olema liikmesriigi, EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikud. (ISIC R ev. 3.1 0501, 0502, CPC 
5133, 5223, 721, 74520, 74540, 74590, 882).  
Meetmed:  
BG: Kaubalaevandusseadustik; Bulgaaria Vabariigi merevee, siseveeteede ja sadamate seadus; 
määrus, mis käsitleb tingimusi ja korda Bulgaaria veoettevõtjate väljavalimiseks rahvu svaheliste 
lepingute kohaseks reisijate - ja kaubaveoks ja määrus nr  3 mehitamata laevade teenindamise kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
BG: Õigus osutada riikliku tähtsusega Bulgaar ia sadamates avaliku transpordi tugiteenuseid antakse 
kontsessioonilepinguga. Piirkondliku tähtsusega sadamates antakse kõnealune õigus 
sadamaomanikuga sõlmitava lepinguga (CPC 74520, 74540, 74590).  
Meetmed:  
BG: Kaubalaevandusseadustik; Bulgaaria Vabarii gi merevee, siseveeteede ja sadamate seadus.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
DK: Lootsiteenuse osutajad võivad osutada lootsiteenust Taanis üksnes siis, kui nad elavad EMPs 
ning on registreeritud ja tunnustatud Taani ametiasutus es kooskõlas Taani lootsiseadusega (CPC 
74520).  
Meetmed:  
DK: Taani lootsimise seadus, § 18.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim ja 
piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, en amsoodustusrežiim:  
DE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): laeva, mis ei kuulu liikmesriigi kodanikule, võib 
kasutada muuks tegevuseks kui transpordi - ja abiteenuste osutamiseks Saksamaa föderaalvetes 
üksnes eriloa alusel. Väljastpoolt Euroop a Liitu pärit laevadele võib teha erandeid üksnes juhul, kui 
ükski Euroopa Liidu laev ei ole kättesaadav või kui Euroopa Liidu laevad on kättesaadavad väga 
ebasoodsatel tingimustel, või rakendades vastastikkuse põhimõtet. Ühendkuningriigi lipu all 
sõitvate le laevadele võib teha erandeid vastastikkuse põhimõtte alusel (KüSchVO § 2 lõige 3). 
Lootsitegevust käsitlevate õigusaktidega hõlmatud tegevus on lubatud ja akrediteerimist 
võimaldatakse üksnes EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni kodanikele. Lootsiteen useid võivad 
osutada üksnes riigiasutused või nende määratud äriühingud.  
Käitajaga või ilma käitajata merelaevade rentimise või kasutusrendi korral ning ilma käitajata merel 
mittesõitvate laevade rentimise või kasutusrendi korral võidakse piirata lepingute  sõlmimist välisriigi 
lipu all sõitvate laevade sooritatavaks kaubaveoks või selliste laevade prahtimist, sõltuvalt Saksamaa 
või mõne teise liikmesriigi lipu all sõitvate laevade kättesaadavusest.  
Residentide ja mitteresidentide vahelisi lepinguid, mis kä sitlevad:  
(i) majanduspiirkonnas registreerimata siseveetranspordilaevade rentimist;  
 
621 
 (ii) kaubavedu selliste siseveetranspordilaevadega või  
(iii) selliste siseveetranspordilaevade pukseerimisteenuseid,  
võidakse majanduspiirkonnas piirata (veetransport, veetranspordi tugiteenused, laevade rentimine, 
veesõidukite liisimine või rentimine ilma meeskonnata (CPC 721, 745, 83103, 86751, 86754, 8730)).  
Meetmed:  
DE: Gesetz über das Flaggenrecht der Seeschiffe und die Flaggenführung der Binnenschiffe 
(Flaggenrechtsgesetz; lip uriigi kaitse seadus);  
Verordnung über die Küstenschifffahrt (KüSchV);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Binnenschiffahrt 
(Binnenschiffahrtsaufgabengesetz – BinSchAufgG);  
Verordnung über Befähigungszeugnisse in der Binnenschiffahrt (Bi nnenschifferpatentverordnung – 
BinSchPatentV);  
Gesetz über das Seelotswesen (Seelotsgesetz – SeeLG);  
Gesetz über die Aufgaben des Bundes auf dem Gebiet der Seeschiffahrt (Seeaufgabengesetz – 
SeeAufgG) ning  
Verordnung zur Eigensicherung von Seeschiffen zur Abwehr äußerer Gefahren (See -
Eigensicherungsverordnung – SeeEigensichV).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FI: Veetranspordi tugiteenuseid Soome territo riaalvetes võivad pakkuda üksnes Soome, liidu või 
Norra lipu all sõitvad laevastikud (CPC 745).  
Meetmed:  
FI: Merilaki (mereseadus) (674/1994) ning  
Laki elinkeinon harjoittamisen oikeudesta (ettevõtlusega tegelemise õiguse seadus) (122/1919), s. 4.  
Seos es investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
EL: Sadamaaladel veoste käitlemise teenuste osutamisel kehtib riigi monopol (CPC 741).  
IT: Mereveoste käitlemise teenuste puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: 
olemasolevate ett evõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine ja 
uute töökohtade loomine (CPC 741).  
Meetmed:  
EL: Avaliku mereõiguse seadustik (seadusandlik dekreet nr  187/1973).  
IT: laevandusseadustik;  
 
622 
 seadus nr  84/1994 ning  
ministr i dekreet 585/1995.  
b) Raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused (CPC 711, 743)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: Raudteetransporditeenus eid ja raudteetranspordi tugiteenuseid võivad Bulgaarias osutada 
üksnes liikmesriikide kodanikud. Tegevusloa reisijate või kauba vedamiseks raudteel väljastab 
registreeritud raudtee -ettevõtjatele transpordiminister (CPC 711, 743).  
Meetmed:  
BG: raudteetra nspordiseadus, artiklid 37, 48.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
LT: Transiiditeenuste osutamise ainuõigus antakse raudtee -ettevõtetele, mis kuuluvad riigile või 
mille aktsiad kuuluvad 100 % riigile. (CPC 711).  
Meetmed:  
LT: Leed u Vabariigi 22.  aprilli 2004.  aasta seadus nr  IX-2152 raudteetranspordi kohta, mida on 
muudetud 8.  juuni 2006.  aasta seadusega nr  X-653;  
c) maanteetransport ja maanteetranspordi abiteenused (CPC 712, 7121, 7122, 71222, 7123)  
Maanteetransporditeenuste puh ul, mis ei ole hõlmatud teise osa [Kaubandus, transport ja kalandus] 
3. rubriigi [Maanteetransport] I jaotisega [Kaupade maanteevedu] ja II jaotisega [Reisijate 
maanteevedu] ning lisaga ROAD -1 [Kaupade maanteevedu].  
Seoses investeeringute liberaliseerimise ga – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
AT: (ka seoses enamsoodustusrežiimiga) reisijate - ja kaubaveoks võib ainuõiguse või loa anda üksnes 
EMP osalisriikide kodanikele ja liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub Austrias. Lube 
antakse mittediskrimineerivatel tingimustel ja vastastikku se põhimõtte alusel (CPC 712).  
Meetmed:  
AT: Güterbeförderungsgesetz (kaubaveoseadus), BGBl. Nr  593/1995; § 5;  
Gelegenheitsverkehrsgesetz (juhuvedude seadus), BGBl. Nr  112/1996; § 6 ning  
Kraftfahrliniengesetz (regulaarvedude seadus), BGBl.  I Nr.  203/1999, kehtivas sõnastuses, § -d 7 ja 8.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
EL: Autoveoteenuste käitajate jaoks. Autoveoettevõtja tegevusalal t egutsemiseks on vaja Kreekas 
väljastatud tegevusluba. Lube antakse mittediskrimineerivatel tingimustel ja vastastikkuse 
põhimõtte alusel (CPC 7123).  
 
623 
 Meetmed:  
EL: autoveoettevõtjatele tegevusloa väljastamine: Kreeka seadus 3887/2010 (valitsuse ametlik 
väljaanne  
A’ 174), mida on muudetud seaduse 4038/2012 artikliga  5 (valitsuse ametlik väljaanne A’  14)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
IE: Linnadevahelise bussiveo teenuste suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. 
Põhikriteerium id: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, 
geograafiline paiknemine, mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine (CPC 7121, CPC 
7122).  
MT: taksod: veolubade arvu suhtes kohaldatakse piiranguid.  
Karozzini (hobuvan krid): veolubade arvu suhtes kohaldatakse piiranguid (CPC 712).  
PT: Limusiiniteenuste pakkumisel kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: 
olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, 
mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine (CPC 71222).  
Meetmed:  
IE: 2009. aasta seadus ühistranspordi reguleerimise kohta.  
MT: taksoteenuseid käsitlevad eeskirjad (SL499.59).  
PT: 21. augusti dekreet -seadus nr  41/80.  
Seoses investeeringute liber aliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
CZ: Nõutav on asutamine Tšehhi Vabariigis (filiaalid ei ole lubatud).  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  111/1994 Coll. maanteetranspordi kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerim isega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
SE: Maanteeveo -ettevõtja kutsealal tegutsemiseks on vaja Rootsis väljastatud tegevusluba. 
Taksoveoloa saamise ühe kriteeriumina peab äriühing olema määranud ametisse füüsilise isiku, kes 
töötab veokorraldajana ( de facto  elukoha nõue – vt asutamist käsitlev Rootsi reservatsioon).  
Meetmed:  
SE: Yrkestrafiklag (kaubandusliku liikluse seadus) (2012:210);  
Yrkestrafikförordning (määrus kaubandusliku liikluse kohta) (2012:237);  
Taxitrafiklag (taksoliikluseseadus) (2012:211) ning  
 
624 
 Taxitrafikförordning (määrus taksoliikluse kohta) (2012:238).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
SK: taksoteenuste kontsessiooni ja loa taksode lähetamiseks võib anda isikule, kelle elukoht või 
asukoht on Slovaki Vabariigi territooriumil või mõnes teises EMP liikmesriigis.  
Meetmed:  
seadus nr  56/2012 Coll. maanteetranspordi kohta  
d)  Lennutranspordi abite enused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
Euroopa Liit : Maapealse teeninduse puhul võidakse nõuda, et teenuseosutaja tegevuskoht asuks 
Euroopa Liidu te rritooriumil. Maapealse teeninduse avatuse tase sõltub lennujaama suurusest. 
Teenuseosutajate arv lennujaamades võib olla piiratud. Suurtes lennujaamades ei tohi 
teenuseosutajaid olla alla kahe.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta dir ektiiv 1996/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse 
käitluse turule ühenduse lennujaamades  
BE (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): maapealse teeninduse puhul on nõutav 
vastastikkuse tingimuse kohaldamine.  
Meetmed:  
BE: Arrêté Royal du 6 novembre 2 010 réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale à 
l'aéroport de Bruxelles -National (article 18);  
Besluit van de Vlaamse Regering betreffende de toegang tot de grondafhandelingsmarkt op de 
Vlaamse regionale luchthavens (artikkel 14) ning  
Arrê té du Gouvernement wallon réglementant l'accès au marché de l'assistance en escale aux 
aéroports relevant de la Région wallonne (article14).  
e)  Kõikide transpordiliikide tugiteenused (CPC 748 osa)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus :  
Euroopa Liit  (kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): tollivormistusteenuseid võivad osutada 
üksnes liidu elanikud või liidus asutatud juriidilised isikud.  
Meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (E L) nr  952/2013, 
millega kehtestatakse liidu tolliseadustik.  
  
 
625 
 Reservatsioon nr  17 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Sektor – allsektor:  energeetikaga seotud tegevusalad – mäetööstus; elektri, gaasi, auru ja 
kuumavee tootmine, ülekanne ja jaotamine enda t arbeks; kütuste 
torutransport; torude kaudu transporditavate kütuste hoiustamine ja 
ladustamine; ning energiajaotusega seotud teenused  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 10, 11, 12, 13, 14, 40, CPC 5115, 63297, 713, 742 osa, 
8675, 883, 887  
Reservatsiooni  liik: turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a) Mäetööstus (IS IC Rev. 3.1 10, 11, 12, 13, 14, CPC 5115, 7131, 8675, 883)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
NL: Erasektori äriühingud uurivad ja kasutavad Madalmaades süsivesinikke alati koos 
majandusministri määratud avaliku sektori äriühinguga (aktsiaseltsiga). Kaevandmisseaduse 
artiklites 81 ja 82 on sätestatud, et kõik määratud äriühingu aktsiad peavad kuuluma otseselt või 
kaudselt Madalmaadele (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14).  
BE: Maavarade ja muude eluta ressursside uurimi se suhtes territoriaalvetes ja mandrilaval ning 
nende kasutamise suhtes kohaldatakse kontsessioone. Kontsessionääri tegevuskoht peab olema 
Belgias (ISIC Rev. 3.1:14).  
IT (uurimise puhul kohaldatakse ka piirkondlikul valitsustasandil): Riigile kuuluvates k aevandustes 
kehtivad uurimise ja kaevandamise erieeskirjad. Enne kaevanduse mis tahes kasutuselevõttu on vaja 
uurimisluba ( permesso di ricerca , kuninglik dekreet nr 1447/1927, artikkel 4). Selles tähtajalises loas 
määratakse täpselt kindlaks uuritava maa -ala piirid. Sama maa -ala jaoks võib anda uurimisloa 
mitmele eri isikule või ettevõtjale (tegemist ei ole ilmtingimata ainuloaga). Maavarade 
kultiveerimiseks ja kasutamiseks on vaja piirkondliku ametiasutuse luba ( concessione , artikkel 14) 
(ISIC Rev. 3.1 10,  3.1 11, 3.1 12, 3.1 13, 3.1 14, CPC 8675, 883).  
Meetmed:   
BE: Arrêté Royal du 1er septembre 2004 relatif aux conditions, à la délimitation géographique et à la 
procédure d'octroi des concessions d'exploration et d'exploitation des ressources minérales et autres 
ressources non vivantes de la mer territoriale et du p lateau continental.  
IT: Uurimisteenused: kuninglik dekreet nr  1447/1927 ja seadusandliku dekreedi nr  112/1998 
artikkel  34.  
 
626 
 NL: mijnbouwwet (kaevandamisseadus).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
BG: Maapõuevarade geoloogiliseks luureks või uurimiseks Bulgaaria Vabariigi territooriumil, 
mandrilaval ja Mustas meres asuvas eksklusiivses majandusvööndis o n vaja luba; maapõuevarade 
kaevandamise ja kasutamise suhtes kohaldatakse maapõuevarade seaduse alusel antud 
kontsessiooni.  
Äriühingutel, mis on registreeritud maksusoodustusi pakkuvates jurisdiktsioonides (s.t offshore -
piirkondades) või on selliste äriühi ngutega otseselt või kaudselt seotud, on keelatud osaleda avalikes 
menetlustes, mille raames antakse lube või kontsessioone loodusvarade, sh uraani - ja tooriumimaagi 
geoloogiliseks luureks, uurimiseks või kaevandamiseks, ning tegutseda olemasoleva loa või 
kontsessiooni alusel, kuivõrd selline tegevus on välistatud, nagu ka võimalus registreerida 
geoloogilised või kaubanduslikud leiud seoses maardla uurimisega.  
Uraanimaagi kaevandamine on ministrite nõukogu 20.  augusti 1992.  aasta dekreediga nr  163 
lõpetatud .  
Tooriumimaagi uurimise ja kaevandamise suhtes kohaldatakse lubade ja kontsessioonide üldist 
korda. Otsused tooriumimaagi uurimise või kaevandamise lubamise kohta tehakse 
mittediskrimineerivalt igal üksikjuhul eraldi.   
Vastavalt Bulgaaria Vabariigi Rahv uskogu 18.  jaanuari 2012.  aasta otsusele (14.  juuni 2012) on 
keelatud igasuguse hüdropurustamise tehnoloogia kasutamine, s.t hüdrofrakkimine, nafta ja gaasi 
geoloogiliseks luureks, uurimiseks või kaevandamiseks.  
Kildagaasi uurimine ja kaevandamine on keel atud (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.112, 3.1 13,3.1 14).  
Meetmed:  
BG: maapõuevarade seadus;  
kontsessiooniseadus;  
erastamis - ja erastamisjärgse kontrolli seadus;  
tuumaenergia ohutu kasutamise seadus; Bulgaaria Vabariigi Rahvuskogu 18.  jaanuari 2012.  aasta  
otsus; seadus, mis käsitleb majandus - ja finantssuhteid maksusoodustusi pakkuvates 
jurisdiktsioonides registreeritud äriühingutega, selliseid äriühinguid kontrollivate isikutega ja nende 
tegelike tulusaajatega, ning maavarade seadus.  
Seoses investeeringu te liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
CY: ministrite nõukogu võib keelata süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja kasutamise mis tahes 
üksuse poolt, mis on Ühendkuningriigi või tema kodanike tegeliku kontrolli a ll. Pärast loa saamist ei 
tohi ükski üksus ilma ministrite nõukogu eelneva heakskiiduta minna Ühendkuningriigi või tema 
kodaniku otsese või kaudse kontrolli alla. Ministrite nõukogu võib keelduda loa andmisest üksusele, 
mis on Ühendkuningriigi või tema kod aniku tegeliku kontrolli all, kui Ühendkuningriik ei võimalda 
seoses süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja kasutamisega vabariigi või liikmesriikide üksustele 
samasugust kohtlemist, mida vabariik või liikmesriik võimaldab Ühendkuningriigi üksustele 
(ISIC  Rev.  3.1 1110).  
 
627 
 Meetmed:  
CY: süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja kasutamise 2007.  aasta seadus (seadus 4(I)/2007), 
kehtivas sõnastuses.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskauband us – kohapealne esindatus:  
SK: Kaevandamiseks, kaevandamisega seotud tegevuseks ja geoloogiliseks tegevuseks on nõutav 
asutamine EMPs juriidilise isikuna (mitte filiaalina). Slovaki Vabariigi seadusega nr  44/1988 
(loodusvarade kaitse ja kasutamise kohta) hõlmatud kaevandamis - ja uurimistegevust reguleeritakse 
mittediskrimineerivalt, sealhulgas riikliku poliitika meetmete kaudu, mille eesmärk on tagada 
loodusvarade ja keskkonna säilimine ja kaitse, näiteks teatavate kaevandamistehnoloogiate 
lubamise või kee lamisega. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et sellised meetmed hõlmavad 
järgmist: keeld kasutada tsüaniidi leostumise tehnoloogiat mineraalide töötlemisel või 
rafineerimisel, nõue omada hüdropurustamise eriluba nafta ja gaasi geoloogilisel luurel, uu rimisel ja 
kaevandamisel ning nõue saada kohalikul rahvahääletusel eelnev heakskiit seoses radioaktiivsete 
maavaradega. See ei suurenda kehtiva meetme nõuetele mittevastavaid aspekte, mille suhtes 
reservatsioon tehakse. (ISIC Rev. 3.1 10, 3.1 11, 3.1 12, 3 .1 13, 3.1 14, CPC 5115, 7131, 8675 ja 883).  
Meetmed:  
SK: seadus nr  51/1988 kaevandamise, lõhkeainete ja kaevandamise riikliku reguleerimise kohta; 
seadus nr  569/2007 geoloogiaalase tegevuse kohta ning seadus nr  44/1988 loodusvarade kaitse ja 
kasutamise kohta.   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
FI: Maavarade uurimiseks ja kasutamiseks peab olema luba, mille annab tuumamaterjali 
kaevandamisel valitsus. Valitsuselt tuleb saada kae vandamispiirkonna jaoks väljaostmisluba. Loa võib 
anda EMPs elavale füüsilisele isikule või EMPs asutatud juriidilisele isikule. Võidakse kohaldada 
majandusvajaduste testi (ISIC Rev. 3.1 120, CPC 5115, 883, 8675).  
IE: Iirimaal tegutsevate uurimis - ja kaev andamisettevõtete tegevuskoht peab olema Iirimaal. 
Maavarade uurimisel kehtib nõue, et ettevõtjad (nii Iirimaalt kui ka välisriikidest) kasutaksid tööde 
tegemisel kas agendi või Iirimaal elava uurimistööde juhataja teenuseid. Kaevandamise kohta kehtib 
nõue , et isik, kelle suhtes kohaldatakse riiklikku kasutusrenti või kellel on kaevandamisluba, oleks 
Iirimaal asutatud äriühing. Selliste äriühingute omandiõiguse suhtes ei kohaldata piiranguid (ISIC 
Rev. 3.1 10, 3.1 13, 3.1 14, CPC 883).  
Meetmed:  
FI: kaivos laki (kaevandamisseadus) (621/2011) ning  
ydinenergialaki (tuumaenergia seadus) (990/1987).  
IE: 1940. –2017. aasta maavarade arendamise seadused ning planeerimisseadused ja 
keskkonnamäärused.  
Seoses üksnes investeeringutega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
kohapealne esindatus:  
 
628 
 SI: Maavarade uurimiseks ja kaevandamiseks, sealhulgas reguleeritud kaevandamisteenuste jaoks 
peab olema asukoht EMP riigis, Šveitsi Konföderatsioonis või OECD liikmesriigis või nende 
kodakondsus (ISIC Rev. 3.1 10, ISIC Rev. 3.1 11, ISIC Rev. 3.1 12, ISIC Re v. 3.1 13, ISIC Rev. 3.1 14, CPC 
883, CPC 8675).  
Meetmed:   
SI: 2014. aasta kaevandamisseadus.  
b) Elektri, gaasi, auru ja kuumavee tootmine, ülekanne ja jaotamine enda tarbeks; kütuste 
torutransport; torude kaudu transporditavate kütuste hoiustamine ja la dustamine; 
energiajaotusega seotud teenused (ISIC Rev. 3.1 40, 3.1 401, CPC 63297, 713, 742 osa, 74220, 887)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
DK: omanik või kasutaja, kes kavatseb rajada gaasitaristu või torujuhtme toor - või rafin eeritud nafta 
ja naftatoodete ning maagaasi transportimiseks, peab enne tööde alustamist saama kohaliku 
omavalitsuse loa. Väljastatavate lubade arv võib olla piiratud (CPC 7131).  
MT: ettevõttel Enemalta plc on elektrienergia tootmise monopol (ISIC Rev. 3. 1 401; CPC 887).  
NL: elektrivõrgu ja gaasivõrgu omanikud saavad olla vaid Madalmaade valitsus (ülekandesüsteemid) 
ja muud avalik -õiguslikud asutused (jaotussüsteemid) (ISIC Rev. 3.1 040, CPC 71310).  
Meetmed:  
DK: Lov om naturgasforsyning, LBK 1127 05/09/ 2018, lov om varmeforsyning, LBK 64 21/01/2019, 
lov om Energinet, LBK 997 27/06/2018. Bekendtgørelse nr. 1257 af 27. november 2019 om 
indretning, etablering og trift af olietanke, rørsystemer og torujuhtmed (27. novembri 2019. aasta 
korraldus nr  1257 nafta mahutite, torustike ja torujuhtmete korralduse, rajamise ja käitamise kohta)  
MT: EneMalta seadus, 272. peatükk, ja EneMalta (varade, õiguste, vastutuse ja kohustuste 
ülekandmine) seadus, 536. peatükk.  
NL: Elektriciteitswet 1998; Gaswet.  
Seoses investeer ingute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
AT: seoses gaasi transportimisega antakse luba üksnes EMP riikide kodanikele, kelle elukoht o n EMP 
riigis. Ettevõtjate ja partnerluste tegevuskoht peab olema EMP riigis. Võrgu käitaja peab määrama 
tegevdirektori ja võrgu käitamise tehnilise kontrolli eest vastutava tehnikadirektori, kes peavad 
olema EMP riigi kodanikud.  
Pädev asutus võib loobuda kodakondsus - ja elukohanõudest, kui võrgu käitamine leitakse olevat 
avalikes huvides.  
Muu kauba kui gaas ja vesi transportimisel kohaldatakse järgmist:  
(i) füüsiliste isikute korral antakse luba üksnes EMP kodanikele, kelle elukoht on Austrias 
ning  
 
629 
 (ii) ettevõtj ate ja partnerluste tegevuskoht peab olema Austrias. Kohaldatakse 
majandusvajaduste või huvide testi. Piiriülesed torustikud ei tohi kahjustada Austria 
julgeolekuhuve ega Austria neutraalse riigi staatust. Ettevõtjad ja partnerlused peavad 
määrama tegevdir ektori, kes on EMP riigi kodanik. Pädev asutus võib loobuda 
kodakondsus - ja asukohanõudest, kui torustiku käitamine leitakse olevat riigi 
majandushuvides (CPC 713).  
Meetmed:  
AT: Rohrleitungsgesetz (torutranspordiseadus), BGBl. Nr. 411/1975, § 5(1) ja (2) , §§ 5 (1) ja (3), 15, 
16 ning  
Gaswirtschaftsgesetz 2011 (gaasiseadus), BGBl. I Nr. 107/2011, artiklid 43 ja 44, artiklid 90 ja 93.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene tee nuskaubandus – (kohaldatakse ainult piirkondlikul valitsustasandil) võrdne 
kohtlemine, kohapealne esindatus:  
AT: elektrienergia ülekandmiseks ja jaotamiseks antakse luba ainult EMPs alaliselt elavatele EMP 
liikmesriikide kodanikele. Kui käitaja määrab teg evdirektori või rentniku, loobutakse 
elukohanõudest.  
Juriidiliste isikute (ettevõtete) ja partnerluste asukoht peab olema EMPs. Nad peavad määrama 
tegevdirektori või rentniku, kes on EMP riigi kodanikud ja kelle elukoht on EMP riigis.  
Pädev asutus võib l oobuda kodakondsus - ja elukohanõudest, kui võrgu käitamine leitakse olevat 
avalikes huvides (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 887).  
Meetmed:  
AT: Burgenländisches Elektrizitätswesengesetz 2006, LGBl. Nr. 59/2006, mida on muudetud;  
Niederösterreichisches Elektrizitätswesengesetz, LGBl. Nr. 7800/2005, mida on muudetud; 
Landesgesetz, mit dem das Oberösterreichische Elektrizitätswirtschafts - und - 
organisationsgesetz 2006 erlassen wird (Oö. ElWOG 2006), LGBl. Nr. 1/2006, mida on muudetud; 
Salzburger Landesele ktrizitätsgesetz 1999 (LEG), LGBl. Nr. 75/1999, mida on muudetud;  
Gesetz vom 16. November 2011 über die Regelung des Elektrizitätswesens in Tirol (Tiroler  
Elektrizitätsgesetz 2012 – TEG 2012), LGBl. Nr. 134/2011;  
Gesetz über die Erzeugung, Übertragung u nd Verteilung von elektrischer Energie  
(Vorarlberger Elektrizitätswirtschaftsgesetz), LGBl. Nr. 59/2003, mida on muudetud;  
Gesetz über die Neuregelung der Elektrizitätswirtschaft (Wiener Elektrizitätswirtschaftsgesetz  
2005 – WElWG 2005), LGBl. Nr. 46/20 05;  
Steiermärkisches Elektrizitätswirtschafts - und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. Nr.  
ja 70/2005 kohaldamise kohta; ning  
 
630 
 Kärntner Elektrizitätswirtschafts -und Organisationsgesetz(ELWOG), LGBl. Nr. 24/2006.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
CZ: Elektrienergia tootmiseks, edastamiseks, jaotamiseks, sellega kauplemiseks ja 
elektriturukorraldaja muuks tegevuseks ning samuti gaasi tootmiseks, edastamiseks, jaot amiseks, 
ladustamiseks ja sellega kauplemiseks ning soojusenergia tootmiseks ja jaotamiseks on vaja luba. 
Sellise loa võib anda ainult elamisloaga füüsilisele isikule või liidus asutatud juriidilisele isikule. 
Elektrienergia ja gaasi edastamise ning turuko rraldajate lubade (ISIC Rev. 3.1 40, CPC 7131, 63297, 
742, 887) suhtes kehtivad ainuõigused.  
LT: loa elektrienergia ülekandmiseks, jaotamiseks, üldsusele tarnimiseks ja elektrienergiaga 
kauplemise korraldamiseks võib anda üksnes Leedu Vabariigis asutatud juriidilistele isikutele või 
välisriikide juriidiliste isikute või teiste liikmesriikide muude organisatsioonide filiaalidele, mis on 
asutatud Leedus. Loa toota elektrit, arendada elektritootmisvõimsust ja ehitada otseliine võib anda 
Leedu Vabariigis elava tele üksikisikutele või Leedu Vabariigis asutatud juriidilistele isikutele või teiste 
liikmesriikide juriidiliste isikute või muude organisatsioonide filiaalidele, mis on asutatud Leedus. 
Reservatsiooni ei kohaldata nõustamisteenuste suhtes, mis on seotud elektri ülekandmise ja 
jaotamisega tasu eest või lepingu alusel (ISIC Rev. 3.1 401, CPC 887).  
Kütuse korral kohaldatakse asutamisnõuet. Loa kütuse ülekandmiseks, jaotamiseks ja hoiustamiseks 
või maagaasi veeldamiseks võib anda üksnes Leedu Vabariigis asut atud juriidilistele isikutele või 
välisriikide juriidiliste isikute filiaalidele või teiste liikmesriikide muudele organisatsioonidele 
(tütarettevõtjatele), mis on asutatud Leedus.  
Reservatsiooni ei kohaldata nõustamisteenuste suhtes, mis on seotud kütust e ülekandmise ja 
jaotamisega tasu eest või lepingu alusel (CPC 713, CPC 887).  
PL: energiaseaduse kohaselt on vaja luba järgmise tegevuse jaoks:  
(i) kütuse või energia tootmine, välja arvatud: tahke - või gaaskütuse tootmine; 
elektrienergia tootmine, kasutades  elektrienergiaallikaid (välja arvatud taastuvad 
energiaallikad), mille koguvõimsus ei ületa 50 MW; elektrienergia ja soojuse 
koostootmine, kasutades allikaid (välja arvatud taastuvad energiaallikad), mille 
koguvõimsus ei ületa 5 MW; soojuse tootmine, kasu tades allikaid, mille koguvõimsus ei 
ületa 5 MW;  
(ii)  gaaskütuse ladustamine ladustamisrajatistes, maagaasi veeldamine ja veeldatud 
maagaasi taasgaasistamine maagaasi veeldusjaamades ning vedelkütuse ladustamine, 
välja arvatud: vedelkütuse kohalik ladustamine rajatistes, mille võimsus on väiksem kui 
1 MJ/s, ja vedelkütuse ladustamine jaemüügis;  
(iii) kütuse või energia ülekandmine või jaotamine, välja arvatud: gaaskütuse jaotamine 
võrgus, mille võimsus on väiksem kui 1 MJ/s, ja soojuse ülekandmine või jaotamine, kui  
klientide tellitud võimsus ei ületa 5 MW;  
(iv) kütuse või energiaga kauplemine, välja arvatud: kauplemine tahkekütusega; 
kauplemine elektrienergiaga, kasutades kliendile kuuluvaid seadmeid, mille pinge on 
väiksem kui 1 kV; kauplemine gaaskütusega, kui tekkiv aastakäive ei ületa 100 000 
eurot; kauplemine vedelgaasiga, kui aastakäive ei ületa 10 000 eurot; kauplemine 
gaaskütusega ja elektrienergiaga, mida teostavad kaubabörsidel maaklerfirmad, mis 
 
631 
 tegelevad kaubabörsidel maaklerlusega vastavalt 26. oktoobri 2000 . aasta seadusega 
kaubabörside kohta, ning kauplemine soojusega, kui kliendi tellitud võimsus ei ületa 5 
MW. Käibepiirangud ei kehti gaaskütuse või vedelkütuse hulgimüügi ega balloonigaasi 
jaemüügi korral.  
Pädev asutus võib anda loa üksnes taotlejale, kes  on registreerinud oma peamise tegevuskoha või 
elukoha EMP riigi või Šveitsi Konföderatsiooni territooriumil (ISIC Rev. 3.1 040, CPC 63297, 74220, 
CPC 887).  
Meetmed:  
CZ: seadus nr  458/2000 Coll äritingimuste ja avaliku halduse kohta energiasektoris (ener giaseadus).  
LT: Leedu Vabariigi 10. oktoobri 2000. aasta seadus nr  VIII-1973 maagaasi kohta ja Leedu Vabariigi 
20. juuli 2000.  aasta seadus nr  VIII-1881 elektrienergia kohta.  
PL: 10.  aprilli 1997.  aasta energiaseadus, artiklid 32 ja  33.  
Seoses piiriüles e teenuskaubandusega – kohalik esindatus:  
SI: Elektrienergia ja maagaasi tootmise, kauplemise, lõpptarbijatele tarnimise, ülekandmise ja 
jaotamise suhtes kohaldatakse liidu tegevuskohanõuet (ISIC Rev. 3.1 4010, 4020, CPC 7131, CPC 
887).  
Meetmed:  
SI: Energetski zakon (energiaseadus), 2014, ametlik väljaanne RS, nr  17/2014; ja 2014.  aasta 
kaevandamisseadus.  
  
 
632 
 Reservatsioon nr  18 – põllumajandus, kalapüük ja tootmine  
Sektor – allsektor:  põllumajandus, jahindus, metsandus; looma - ja põhjapõdrakasvatus , 
kalapüük ja vesiviljelus; kirjastamine, trükindus ja salvestiste paljundus  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 011 , 012, 013, 014, 015, 1531, 050, 0501, 0502, 221, 222, 
323, 324, CPC 881, 882, 88442  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
toimimisnõuded  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  EL/liikmesriik (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
a)  Põllumajandus, jahindus ja metsandus (ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015, 1531, CPC 
881)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine:  
IE: Välisriigi residentidelt nõutakse jahutootmise alustamiseks luba (ISIC Rev. 3.1 1531).  
Meetmed:  
IE: aasta p õllumajandustoodete seadus (teravili).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FI: põhjapõtru võivad omada ja kasvatada üksnes põhjapõtrade karjatamise piirkonnas elavad EMP 
riikide kodanikud. Võidakse anda ainuõigusi.   
FR: eelnev luba on nõutav, et saada põllumajandusühistu liikmeks või tegutseda selle juhatajana 
(ISIC Rev. 3.1 011, 012, 013, 014, 015).  
SE: Põhjapõdrakasvatusega võivad tegeleda ainult saamid.  
Meetmed:  
FI: poronhoitolaki (põhjapõtrade kasvatamise seadus) 848/1990, 1. peatükk, § 4, Soome 
ühinemislepingu protokoll nr  3.  
FR: Code rural et de la pêche maritime.  
SE: põhjapõdrakasvatuse seadus (1971:437), 1.  jagu.  
 
633 
 b)  Kalandus ja vesiviljelus (ISIC Rev. 3.1 0 50, 0501, 0502, CPC 882)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülesed teenused: 
turulepääs:  
FR: Prantsusmaa lipu all sõitvale Prantsuse laevale võib väljastada püügiloa või sellisel laeval 
võidakse lubada püüd a kala riiklike kvootide alusel üksnes juhul, kui on olemas tegelik majanduslik 
seos Prantsusmaa territooriumiga ning kui laeva juhib ja kontrollib ettevõte, mis asub alaliselt 
Prantsusmaa territooriumil (ISIC Rev. 3.1 050, CPC 882).  
Meetmed:  
FR: Code ru ral et de la pêche maritime.  
c) Tootmine – kirjastamine, trükindus ja salvestiste paljundus (ISIC Rev. 3.1 221, 222, 323, 
324, CPC 88442)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülesed teenused: 
turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
LV: Meediaväljaandeid võivad luua ja neid kirjastada Lätis asutatud juriidilised isikud ja Läti füüsilise d 
isikud. Filiaalid ei ole lubatud. (CPC 88442)  
Meetmed:  
LV: ajakirjandus - ja muu meedia seadus, § 8.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
kohapealne esindatus:  
DE (kohaldatakse ka piirkondlikul  valitsustasandil): Igas avalikult levitatavas või trükitavas ajalehes, 
ajakirjas või perioodikaväljaandes peab olema selgelt nimetatud vastutav toimetaja (asjaomase 
füüsilise isiku täielik nimi ja aadress). Võidakse nõuda, et vastutav toimetaja oleks Saks amaa, liidu või 
EMP liikmesriigi alaline elanik. Liidumaa siseminister võib lubada teha erandeid (ISIC Rev. 3.1 223, 
224).  
Meetmed:  
DE:  
Piirkondlik tasand:  
Gesetz über die Presse Baden -Württemberg (LPG BW);  
Bayerisches Pressegesetz (BayPrG);  
Berliner Pr essegesetz (BlnPrG);  
Brandenburgisches Landespressegesetz (BbgPG);  
Gesetz über die Presse Bremen (BrPrG);  
Hamburgisches Pressegesetz;  
 
634 
 Hessisches Pressegesetz (HPresseG);  
Landespressegesetz für das Land Mecklenburg -Vorpommern (LPrG M -V); 
Niedersächsisches Pressegesetz (NPresseG);  
Pressegesetz für das Land Nordrhein -Westfalen (Landespressegesetz NRW);  
Landesmediengesetz (LMG) Rheinland -Pfalz;  
Saarländisches Mediengesetz (SMG);  
Sächsisches Gesetz über die Presse (SächsPresseG);  
Pressegesetz für das Land Sachs en-Anhalt (Landespressegesetz);  
Gesetz über die Presse Schleswig -Holstein (PressG SH);  
Thüringer Pressegesetz (TPG).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
IT: Kui Ühendkuningriik lubab Itaalia investoritel omada Ühend kuningriigi kirjastusettevõttes üle 
49 % kapitalist ja hääleõigusest, lubab Itaalia Ühendkuningriigi investoritel omada samadel 
tingimustel üle 49  % kapitalist ja hääleõigusest Itaalia kirjastusettevõttes (ISIC Rev. 3.1 221, 222).  
Meetmed:  
IT: Seadus nr 416/1982, artikkel 1 (ja järgnenud muudatused).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – kõrgem juhtkond ja juhatus:  
PL: ajalehtede ja ajakirjade peatoimetaja suhtes kohaldatakse kodakondsusnõuet (ISIC Rev.  
3.1 221, 222).  
Meetmed:  
PL: 26. jaanuari 1984. aasta ajakirjandusseadus (Poola ametlik väljaanne nr  5, punkt 24 koos 
hilisemate muudatustega).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
SE: Füüsilised isikud, kes on Rootsis trükitavate ja avaldatavate perioodikaväljaannete omanikud, 
peavad elama Rootsis või olema EMP riigi kodanikud. Selliste perioodikaväljaannete juriidilistest 
isikutest omanikud peavad olema asutatud EMP riigis. Rootsis trükitavatel ja avaldatavatel 
perioodikaväljaannetel ning tehnilistel salvestistel peab olema vastutav toimetaja, kelle elukoht on 
Rootsis (ISIC Rev. 3.1 22, CPC 88442).  
Meetmed:  
SE: ajakirjandusvabaduse seadus (1949:105);  
 
635 
 sõnavabaduse põhiseadus (1991: 1469) ning  
seadus, mis sisaldab ajakirjandusvabaduse seaduse ja sõnavabaduse põhiseaduse valdkonna eeskirju 
(1991:1559).   
  
 
636 
 Ühendkuningriigi loend  
Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (kõik kutsealad, välja arvatud tervishoiuga seotud kutsealad)  
Reservatsioon nr  3 – kutseteenused (veterinaarteenused)  
Reservatsioon nr  4 – teadus - ja arendusteenused  
Reservatsioon nr 5 – äriteenused  
Reservatsioon nr  6 – sideteenused  
Reservatsioon nr  7 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Reservatsioon nr  8 – energeetikaga seotud tegevusalad  
  
 
637 
 Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Sektor:  kõik sektorid  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – toimimisnõuded  
Ühendkuningriik  võib jõustada kohustuse, mis on võetud kooskõlas ülevõtmisi ja ühinemisi käsitleva 
linnaseadustiku ülevõtmisjärgseid kohustusi reguleerivate sätetega või ülevõtmiste või ühinemistega 
seotud ettevõtja asutamislepingutega, kui kohustust ei kehtestata või ei  nõuta ülevõtmise või 
ühinemise heakskiitmise tingimusena.  
Meetmed:  
ülevõtmisi ja ühinemisi käsitlev linnaseadustik  
2006. aasta äriühinguseadus   
1989. aasta asjaõigusseadus (muud sätted) seoses asutamislepingute jõustamisega ülevõtmiste või 
ühinemiste korr al 
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus  
Reservatsiooni kohaldatakse üksnes tervishoiu -, sotsiaal - või haridusteenuste suhtes : 
Ühendkuningriik võib oma tervishoiu -, sotsiaal - või haridusteenuseid (CPC  93, 92) pakkuvasse 
olemasolevasse riigiettevõttesse või olemasolevasse valitsusasutusse paigutatud omakapitali või 
sellise ettevõtte või asutuse vara müümisel või võõrandamisel kehtestada liidu investoritele või 
nende ettevõtetele või  seoses nende investeeringutega piirangud sellise omakapitali või vara 
omamisele ning sellise omakapitali ja vara omanike suutlikkusele kontrollida ükskõik millist selle 
tulemusel asutatavat ettevõtet või kehtestada liidu investoritele või nende ettevõtete le sellise 
omakapitali või vara omamise keelu.  Seoses sellise müügi või muu võõrandamisega võib 
Ühendkuningriik vastu võtta või säilitada meetmed, mis on seotud kõrgema juhtkonna või juhatuse 
liikmete kodakondsusega, ning meetmed, millega piiratakse tarnij ate arvu.  
Käesolevas reservatsioonis:  
(i) käsitatakse pärast käesoleva lepingu jõustumist säilitatud või vastu võetud meedet, 
millega müügi või muu võõrandamise hetkel keelatakse omakapitali või vara omamine 
 
638 
 või kehtestatakse sellele piirangud või kodakondsu snõuded või kehtestatakse 
piirangud tarnijate arvule, nagu on kirjeldatud käesolevas reservatsioonis, kehtiva 
meetmena ning  
(ii) „riigiettevõte“ on ettevõte, mida omab või kontrollib oma osaluse kaudu 
Ühendkuningriik, sealhulgas ettevõte, mis on asutatud päras t käesoleva lepingu 
jõustumist üksnes selleks, et müüa või võõrandada olemasolevasse riigiettevõttesse 
või valitsusasutusse paigutatud omakapitali või sellise ettevõtte või asutuse vara.  
Meetmed:  
vastavalt kirjelduse osale, nagu on osutatud eespool.  
  
 
639 
 Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (kõik kutsealad, välja arvatud tervishoiuga seotud kutsealad)  
Sektor – allsektor:  kutseteenused – õigusteenused; auditeerimisteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 861 osa, CPC 862  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne koh tlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
(a) Õigusteenused (CPC 861 osa)  
Teatavate õigusteenuste osutamiseks võib olla vaja taotleda pädevalt asutuselt luba või tegevusluba 
või täita registreerimisnõudeid. Kui loa või tegevusloa saamise või registreerimise nõuded on 
mittediskrimineerivad ja vastavad artikli SERVIN 5.49 alusel kehtestatud kohustustele,  siis neid ei 
loetleta. Need võivad hõlmata näiteks nõuet omada kindlaksmääratud kvalifikatsiooni, läbida 
tunnustatud koolitusperiood või nõuda liikmesuse korral pädeva asutuse jurisdiktsiooni alla kuuluvat 
kontorit või postiaadressi.  
Seoses investeeringut e liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine:  
Teatavate Ühendkuningriigi õigusteenuste osutamiseks võib asjakohane kutseühendus või reguleeriv 
asutus nõuda elukoh anõude täitmist (kaubanduslik kohalolek). Kohaldatakse mittediskrimineerivaid 
õigusliku vormi nõudeid.  
Teatavate Ühendkuningriigi õigusteenuste osutamiseks seoses sisserändega võib asjakohane 
kutseühendus või reguleeriv asutus nõuda elukohanõude täitmist.  
Meetmed:  
Inglismaal ja Walesis 1974. aasta advokaadiseadus, 1985. aasta õigusemõistmise seadus ja 2007. 
aasta õigusteenuste seadus. Šotimaal 1980. aasta Šotimaa advokaadiseadus ja 2010. aasta Šotimaa 
õigusteenuste seadus. Põhja -Iirimaal 1976. aasta korra ldus Põhja -Iirimaa advokaatide kohta. Kõikide 
jurisdiktsioonide puhul 1999. aasta sisserände - ja varjupaigaseadus. Lisaks hõlmavad igas 
jurisdiktsioonis kohaldatavad meetmed mis tahes nõudeid, mille on kehtestanud kutseühendused ja 
reguleerivad asutused.  
(b) Auditeerimisteenused (CPC – 86211, 86212, välja arvatud majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
 
640 
 Ühendkuningriigi pädevad asutused võiva d vastastikkuse põhimõtte alusel tunnustada liidu või mis 
tahes kolmanda riigi kodanikust audiitori kvalifikatsiooni samaväärsust, et lubada tal tegutseda 
Ühendkuningriigis vannutatud audiitorina (CPC 8621).  
Meetmed:  
2006. aasta äriühinguseadus   
 
641 
 Reservatsioon nr  3 – kutseteenused (veterinaarteenused)  
Sektor – allsektor:  kutseteenused – veterinaarteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 932  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Veterinaarkirurgia jaoks on nõutav füüsiline kohalolek. Veterinaarkirurgiaga võivad tegeleda need 
kvalifitseeritud veterinaarid, kes on registreeritu d Kuninglikus Veterinaarkirurgide Kolleegiumis.  
Meetmed:  
1966. aasta veterinaarkirurgide seadus  
  
 
642 
 Reservatsioon nr  4 – teadus - ja arendusteenused  
Sektor – allsektor:  Teadus - ja arendusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC, 851, 853  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Riigi rahastatavate teadus - ja arendusteenuste puhul, mille jaoks eraldab rahalisi vahendeid 
Ühendkuningriik, võib ainuõigusi või lube anda üksnes Ühendkuningriigi kodanikele ja 
Ühendkuningriigi juriidilistele isikutele, kelle registrijärgne asukoht, juhat use asukoht või peamine 
tegevuskoht asub Ühendkuningriigis (CPC 851, 853).  
See reservatsioon ei piira [viienda osa] [Osalemine liidu programmides, usaldusväärne 
finantsjuhtimine ja finantssätted] kohaldamist ega poole hangete või artikli SERVIN.1.1 [Eesmä rk ja 
kohaldamisala] lõigetes 6 ja 7 sätestatud subsiidiumide või toetuste välistamist.   
Meetmed:  
Kõik olemasolevad ja kõik tulevased teadus - või innovatsiooniprogrammid.  
  
 
643 
 Reservatsioon nr 5 – äriteenused  
Sektor – allsektor:  Äriteenused – rendi - või li isinguteenused ilma ettevõtjateta ja muud 
äriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 831 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
õhusõiduki rentimisel või liisimisel ilma meeskonnata (kuivrent) kohaldatakse Ühendkuningriigi 
lennuettevõtja kasutatavate õhusõidukite suhtes kehtivaid registreerimisnõudeid. Kuivrendilepingu 
korral, milles osaleb Ühendkuningriigi lennuettevõtja, kohaldat akse riigisisese õiguse nõudeid 
lennundusohutuse kohta, nagu eelnev heakskiit ja muud tingimused, mida kohaldatakse kolmandate 
riikide registreeritud õhusõidukite kasutamise suhtes. Õhusõiduki registreerimiseks võib olla nõutav, 
et õhusõiduki omanik oleks kas kindlatele kodakondsusnõuetele vastav füüsiline isik või kindlatele 
kapitaliomandi - ja kontrollinõuetele vastav ettevõtja (CPC 83104).  
Kui arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuse osutajad, kes tegutsevad väljaspool Ühendkuningriiki, 
ei võimalda Ühen dkuningriigi lennuettevõtjatele Ühendkuningriigis tagatud kohtlemisega 
võrdväärset (mittediskrimineerivat) kohtlemist või kui lennuettevõtjad, kes tegutsevad väljaspool 
Ühendkuningriiki, ei võimalda Ühendkuningriigi arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenus e 
osutajatele Ühendkuningriigis tagatud kohtlemisega võrdväärset kohtlemist, võib võtta meetmeid 
tagamaks, et arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste osutajad Ühendkuningriigis võimaldavad 
väljaspool Ühendkuningriiki tegutsevatele lennuettevõtjatele või  Ühendkuningriigi lennuettevõtjad 
võimaldavad väljaspool Ühendkuningriiki tegutsevatele arvutipõhise ettetellimissüsteemi teenuste 
osutajatele võrdväärset diskrimineerivat kohtlemist.  
Meetmed:  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus  (EÜ) nr 1008/2008 
ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuestisõnastamine), mis on 
Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidu (välja jäetud) 2018. aasta seadusega ja mida on 
muudetud lennuteenuste osutamist (muutmine j ne) (EList väljumist) käsitlevate määrustega (S.I. 
2018/1392).  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 80/2009 toimimisjuhendi 
kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 
määrus  (EMÜ) nr 2299/89, mis on Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidu (välja jäetud) 
2018. aasta seadusega ja mida on muudetud arvutipõhiste ettetellimissüsteemide (muutmise) (EList 
väljumise) 2018. aasta eeskirjadega (S.I. 2018/1080).  
 
644 
 Reservatsioo n nr 6 – sideteenused  
Sektor – allsektor:  sideteenused – posti - ja kulleriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 71235 osa, 73210 osa, 751 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsust asand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Kooskõlas riigisiseste õigusaktidega võidakse piirata postkastide paigutamist avalikult kasutatavatele 
teedele, postmarkide väljaandmist ja kohtu - või haldusmenetluse käigus kasutatava tähitud posti 
teenuse osutamist. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et postiettevõtjate suhtes võivad 
kehtida konkreetsed universaalteenuse osutamise kohustused või rahaline panus 
kompensatsioonifondi.  
Meetmed:  
2011. aasta postiteenuste sea dus  
  
 
645 
 Reservatsioon nr  7 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Sektor – allsektor:  transporditeenused – veetranspordi abiteenused, raudteetranspordi 
abiteenused, maanteetranspordi abiteenused, õhutranspordi 
abiteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 711, 712, 721, 741, 742, 743, 744, 745, 746, 748, 749  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei  ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
(a) Lennutranspordi abiteenused (CPC 746)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
Maapealse teeninduse avatuse tase sõltub lennujaama suurusest. Teenuseosutajate arv 
lennujaamades võib olla piiratud. Suurtes lennujaamades ei tohi teenuseosutajaid olla alla kahe.  
Meetmed:  
lennujaamade (maapealse teeninduse) 1997. aasta eeskirjad (S.I. 1997/2389)  
(b) Kõikide transpordiliikide tugiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene  teenuskaubandus – 
turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine:  
tolliteenuseid, sealhulgas tollivormistusteenuseid ja ajutise ladustamise rajatiste või tolliladude 
kasutamisega seotud teenuseid võivad osutada üksnes Ühendkuningriigis asuvad isikud. Kahtluste 
vältimiseks olgu märgitud, et see hõlmab Ühendkuningriigi res idente, isikuid, kellel on püsiv 
tegevuskoht Ühendkuningriigis või registrijärgne asukoht Ühendkuningriigis.  
Meetmed:  
maksustamine (piiriülese kaubanduse seadus) 2018; 1979.  aasta tolli - ja aktsiisiseadus; tolli 
(ekspordi) (EList väljumine) 2019. aasta e eskirjad; tolli (imporditollimaksu) (EList väljumine) 2018. 
aasta eeskirjad; tolli (eriprotseduurid ja välistöötlemine) (EList väljumine) 2018. aasta eeskirjad; tolli 
ja aktsiisi (muud sätted ja muudatused) (EList väljumine) eeskirjad 2019/1215.  
(c) Meretrans pordi abiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
 
646 
 sadamateenuste puhul võib sadama pidaja või pädev asutus piirata sadamateenuste osutajate arvu 
konkreetse sadamateenuse puhul.  
Meetmed:  
15. veebruari 2017. aasta määruse (EL) 2017/352 (millega luuakse sadamateenuse osutamise 
raamistik ja sadamate finantsläbipaistvuse ühised normid) artikkel 6, mis on Ühendkuningriigi 
õiguses säilitatud Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusega ning  mida on muudetud 
lootsi - ja sadamateenuste (muutmine) (EList väljumine) 2020. aasta eeskirjadega (S.I. 2020/671)  
2019. aasta sadamateenuste eeskirjad  
  
 
647 
 Reservatsioon nr  8 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Sektor – allsektor:  energeetikaga seotud tegevusalad – mäetööstus  
Tegevusala liigitus:  ISIC rev 3.1: 11, 8675, 883  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
Valitsustasand:  kesk - ja piirkondlik tasand (kui ei ole sätestatud teisiti)  
 
Kirjeldus:  
Uurimis - ja tootmistegevuseks Ühendkuningriigi mandrilaval ning selliste teenuste osutamiseks, 
milleks on vajalik otsene juurdepääs loodusvaradele või nende kasutamine, on vaja tegevusluba.  
Reservatsiooni kohaldatakse Ühendkuningriigi mandrilava jaoks välja antavate tootmislubade 
suhtes. Loa saamiseks peab äriühingu tegevuskoht olema Ühendkuningriigis. See tähendab kas:  
(i) personali kohalolekut Ühendkuningriigis;  
(ii) Ühendkuningriigi äriühingu reg istreerimist ettevõtluskojas ( Enterprises House ) või  
(iii) välisriigi äriühingu Ühendkuningriigis asuva filiaali registreerimist ettevõtluskojas.  
See nõue kehtib kõikidele äriühingutele, kes taotlevad uut tegevusluba, ja kõikidele äriühingutele, 
kes soovivad l iituda määramise kaudu olemasoleva tegevusloaga. Seda kohaldatakse kõikide 
tegevuslubade ja ettevõtete suhtes, olenemata sellest, kas tegemist on käitajaga. Et olla 
tootmisvaldkonda hõlmava tegevusloa üks omanikke, peab äriühing olema registreeritud 
ettevõ tluskojas Ühendkuningriigi äriühinguna või b) tegelema oma äritegevusega Ühendkuningriigis 
asuva kindla tegevuskoha kaudu (mis tavaliselt eeldab personali kohalolekut), nagu see on 
määratletud 2003. aasta finantsseaduse 148. jaos (ISIC Rev. 3.1 11, CPC 883 , 8675).  
Meetmed:  
1998. aasta naftaseadus  
  
 
648 
 LISA SERVIN -2. EDASISED MEETMED  
Märkused  
1.  Ühendkuningriigi ja liidu loendites on vastavalt artiklile SERVIN 2.7 [Nõuetele mittevastavad 
meetmed  – investeeringute liberaliseerimine], artiklile SERVIN.3.6 [Nõuetele mittevastavad 
meetmed – piiriülene teenuskaubandus] ja artiklile 5.50 [Nõuetele mittevastavad meetmed – 
õigusteenused] sätestatud Ühendkuningriigi ja liidu reservatsioonid seoses olemaso levate 
meetmetega, mis ei ole kooskõlas kohustustega, mis on kehtestatud:  
(a) artiklis SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine] või SERVIN.3.2 
[Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus];  
(b) artiklis SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskaubandus];  
(c) artiklis SERVIN.2.3 [Võrdne kohtlemine – investeeringute liberaliseerimine] või 
SERVIN.3.4 [Võrdne kohtlemine – piiriülene teenuskaubandus];  
(d) artiklis SERVIN.2.4 [Enamsoodustusrežiim – investeeringute liberaliseerimine] või 
SERVIN.3.5 [Enamsoodustusrežiim – piiriülene teenuskaubandus];  
(e) artiklis SERVIN.2.5 [Kõrgem juhtkond ja juhatus];  
(f) artiklis SERVIN.2.6 [Toimimisnõuded] või  
(g) artiklis SERVIN.5.49 [Kohustused – õigusteenused].  
2.  Poole reservatsioonid ei piira poolte õigusi ja kohustusi,  mis tulenevad teenuskaubanduse 
üldlepingust (GATS).  
3.  Iga reservatsioon hõlmab järgmisi osi:  
(a) sektor osutab üldisele sektorile, kus reservatsioon tehakse;  
(b) allsektor osutab konkreetsele sektorile, kus reservatsioon tehakse;  
(c) tegevusala klassifikatsioon  osutab vajaduse korral reservatsiooniga hõlmatud CPC või 
ISIC rev 3.1 vastavale tegevusele või lepinguosalise reservatsioonis sõnaselgelt teisiti 
kirjeldatud tegevusele;  
(d) reservatsiooni liik tähendab lõikes 1 osutatud kohustust, mille suhtes reservatsioon 
tehakse;  
(e) kirjelduses esitatakse reservatsiooni alla kuuluvate sektorite, allsektorite või 
tegevusalade ulatus ning  
(f) kehtivates meetmetes täpsustatakse läbipaistvuse eesmärgil reservatsiooniga hõlmatud 
sektori, allsektori või tegevuse suhtes kohaldatavad kehtivad meetmed.  
4.  Reservatsiooni tõlgendamisel võetakse arvesse reservatsiooni kõiki osi. Kirjelduse osa on 
teist e osade suhtes ülimuslik.  
5. Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu loendites kasutatakse järgmisi mõisteid:  
 
649 
 a) „ISIC rev 3.1“ – rahvusvaheline majandustegevusalade klassifikaator, mis on esitatud ÜRO 
statistikaameti väljaandes Statistical Papers (Series M, No  4, ISIC REV 3.1, 2002);  
b) „ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne tooteklassifikaator (Statistical 
Papers, Series M, nr 77, Department of International Economic and Social Affairs, Statistical 
Office of the United Nations, New York, 1991).  
6.  Ühendkuningriigi ja liidu loendite kohaldamisel tehakse reservatsioon seoses nõudega, et 
kohapealne esindatus peab olema liidu või Ühendkuningriigi territooriumil, artiklist SERVIN 3.3 
[Kohapealne esindatus] ja mitte artiklist SERVIN 3.2 [Turulepääs] v õi SERVIN 3.4 [Võrdne 
kohtlemine]. Lisaks ei tehta selle nõude suhtes reservatsiooni artiklist SERVIN.2.3 [Võrdne 
kohtlemine].   
7.  Liidu tasandil võetud reservatsioon kehtib liidu ja liikmesriigi meetme suhtes riiklikul tasandil 
või valitsuse meetme suhte s liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui liikmesriik on reservatsiooni 
kohaldamisalast välja jäetud. Liikmesriigi reservatsiooni kohaldatakse selle liikmesriigi tsentraalse, 
piirkondliku või kohaliku tasandi valitsuse meetme suhtes. Reservatsioonide kohal damisel Belgias 
hõlmab tsentraalne valitsemistasand föderaalvalitsust ning piirkondade ja kogukondade valitsusi, 
sest neil kõigil on võrdsed seadusandlikud volitused. Liidu ja selle liikmesriikide reservatsioonide 
kohaldamisel tähendab piirkondlik valitsem istasand Soomes Ahvenamaad. Ühendkuningriigi tasandil 
tehtud reservatsioon kehtib keskvalitsuse, piirkondliku valitsuse või kohaliku omavalitsuse meetme 
suhtes.  
8.  Alljärgnev reservatsioonide loend ei sisalda kvalifikatsiooninõuete ja -menetluste, tehniliste 
standardite ning litsentsimisnõuete ja -menetlustega seotud meetmeid, kui need ei kujuta endast 
piirangut artikli SERVIN.2.2 [Turulepääs – investeeringute libera liseerimine], artikli SERVIN.2.3 
[Võrdne kohtlemine – Investeeringute liberaliseerimine], artikli SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene 
teenuskaubandus], artikli SERVIN.3.3 [Kohapealne esindatus – piiriülene teenuskaubandus]; artikli 
SERVIN.3.4 [Võrdne kohtl emine – piiriülene teenuskaubandus] või artikli SERVIN 5.49 [Kohustused – 
õigusteenused] tähenduses. Nende meetmete hulka võivad kuuluda eelkõige nõuded saada 
tegevusluba, täita universaalteenuse osutamise kohustust, omada reguleeritud sektorites 
tegutsemi sel tunnustatud kvalifikatsiooni, sooritada teatavad eksamid, sealhulgas keeleeksamid, 
vastata teataval kutsealal tegutsemise nõuetele, näiteks kuuluda kutseorganisatsiooni, omada 
teenuse osutamiseks kohalikku esindajat või omada kohalikku aadressi, või mi s tahes muud 
mittediskrimineerivad nõuded, mille kohaselt teatavaid tegevusi ei tohi ellu viia kaitstavates 
piirkondades või kaitstavatel aladel. Kuigi neid meetmeid ei ole loetletud, kohaldatakse neid 
jätkuvalt.  
9.  Suurema selguse huvides olgu märgitud,  et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise 
kohustusega nõue laiendada Ühendkuningriigi füüsilistele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida 
liikmesriigis kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt 
võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides, järgmiste isikute suhtes:  
i) muu liikmesriigi füüsilised isikud või residendid või  
ii) juriidilised isikud, kes on asutatud või organiseeritud teise liikmesriigi või liidu õiguse 
aluse l ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on liidus.  
10.  Kohtlemine, mis tagatakse juriidilistele isikutele, kelle on asutanud poole investorid vastavalt 
teise poole õigusele (sealhulgas liidu puhul liikmesriigi õigusele ) ning kelle registrijärgne asukoht, 
juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on teise poole territooriumil, ei piira võimalike teise osa 
 
650 
 [Kaubandus, transport ja kalandus] esimese rubriigi [Kaubandus] II jaotise [Teenused ja 
investeerimine] 2. peatükiga [ Investeeringute liberaliseerimine] kooskõlas olevate tingimuste või 
kohustuste kohaldamist, mis kehtestati nende juriidiliste isikute suhtes siis, kui nad teise poole 
territooriumil asutati, ning nende kohaldamist jätkatakse.  
11.  Loendeid kohaldatakse üks nes Ühendkuningriigi ja liidu territooriumi suhtes vastavalt 
artiklitele FINPROV.1. [Territoriaalne kohaldamisala] ja OTH.9.2 [Geograafiline kohaldamisala] ning 
need kehtivad üksnes liidu ja selle liikmesriikide ning Ühendkuningriigi vaheliste kaubandussuh ete 
kontekstis. Need ei mõjuta liidu õigusest tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi.  
 
12.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et mittediskrimineerivad meetmed ei kujuta endast 
turulepääsu piirangut artikli SERVIN. 2.2 [Turulepääs – investeeringute liberaliseerimine], artikli 
SERVIN.3.2 [Turulepääs – piiriülene teenuskaubandus]  või artikli SERVIN.5.49 [Kohustused – 
õigusteenused] tähenduses mis tahes meetme puhul:   
(a) millega nõutakse taristu omandiõiguse eraldamist selle taristu kaudu p akutavate 
kaupade või osutatavate teenuste omandiõigusest, et tagada aus konkurents, näiteks 
energeetika, transpordi ja telekommunikatsiooni valdkonnas;  
(b) millega ausa konkurentsi tagamiseks piiratakse omandiõiguse koondumist;  
(c) mille eesmärk on tagada loodus varade ja keskkonna kaitse ja säilitamine, sealhulgas 
antavate kontsessioonide kättesaadavuse, arvu ja ulatuse piirang ning moratooriumi või 
keelu kehtestamine;  
(d) millega tehniliste või füüsiliste piirangute tõttu, näiteks seoses telekommunikatsiooni 
spektr ite ja sagedustega, piiratakse antavate lubade arvu; või  
(e) millega nõutakse, et teatav protsent ettevõtte aktsionäridest, omanikest, osanikest või 
juhtidest oleks kvalifitseeritud või tegutseks teataval kutsealal, nagu juristid või 
raamatupidajad.  
13.  Seoses finantsteenustega: erinevalt välismaistest tütarettevõtjatest ei kohaldata väljaspool 
Euroopa Liitu asuva finantseerimisasutuse poolt vahetult liikmesriigis asutatud filiaalide suhtes, v.a 
teatavad piiratud erandid, liidu tasandil ühtlustatud usaldatav usnõuete kohast reguleerimist, mis 
võimaldab sellistel tütarettevõtjatel kasutada uute ettevõtete loomiseks ja kogu liidus piiriüleste 
teenuste osutamiseks ulatuslikumaid vahendeid. Seetõttu antakse nimetatud filiaalidele liikmesriigi 
territooriumil teguts emise luba samadel tingimustel, mis kehtivad liikmesriigi kodumaiste 
finantsasutuste kohta, ning neilt võidakse nõuda vastavust mitmele konkreetsele 
usaldatavusnõudele, näiteks panganduse ja väärtpaberite puhul iseseisva kapitalisatsiooni nõudele 
ja muudel e maksevõimet käsitlevatele nõuetele ning raamatupidamisaruandluse ja aruannete 
avaldamise nõuetele, ning kindlustuse puhul vastavust tagatiste ja hoiustamisega seotud 
erinõuetele, iseseisva kapitalisatsiooni nõudele, nõudele, et kindlustustehniliste erald iste kattevarad 
paikneksid asjaomases liikmesriigis, ja vähemalt ühe kolmandiku suuruse solventsusmarginaali 
nõudele.  
Alljärgnevas reservatsioonide loendis kasutatakse järgmisi lühendeid:  
 
UK Ühendkuningriik  
EL Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmes riigid   
 
651 
 AT Austria  
BE Belgia   
BG Bulgaaria  
CY Küpros  
CZ Tšehhi Vabariik  
DE Saksamaa  
DK Taani  
EE Eesti  
EL Kreeka  
ES Hispaania  
FI Soome  
FR Prantsusmaa  
HR Horvaatia  
HU Ungari  IE Iirimaa  
IT Itaalia  
LT Leedu  
LU Luksemburg  
LV Läti  
MT: Malta  
NL Madalmaad  
PL Poola  
PT: Portugal  
RO Rumeenia  
SI Sloveenia  
SK Slovakkia  
SK Slovaki Vabariik  
 
 
  
 
652 
 Liidu loend  
Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Reservatsioon nr 2 – kutseteenused  – v.a tervishoiuga seotud teenused   
Reservatsioon nr  3 – kutseteenus ed – tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete 
jaemüük  
Reservatsioon nr  4 – äriteenused – teadus - ja arendusteenused  
Reservatsioon nr  5 – äriteenused – kinnisvarateenused  
Reservatsioon nr  6 – äriteenused – rentimise või liisimise teenused  
Reservatsioon nr  7 – äriteenused – inkassoteenused ja krediidiinfoteenused  
Reservatsioon nr  8 – äriteenused – tööjõu vahendamise teenused  
Reservatsioon nr  9 – äriteenused – turva - ja juurdlusteenused  
Reservatsioon nr  10 – äriteenused – muud äriteenused  
Reservatsioon nr  11 – telekommunikatsioon  
Reservatsioon nr  12 – ehitus  
Reservatsioon nr  13 – turustusteenused  
Reservatsioon nr  14 – haridusteenused  
Reservatsioon nr  15 – keskkonnateenused  
Reservatsioon nr  16 – finantsteenused  
Reservatsioon nr  17 – tervish oiu- ja sotsiaalteenused  
Reservatsioon nr  18 – turismi - ja reisiteenused  
Reservatsioon nr  19 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Reservatsioon nr  20 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Reservatsioon nr  21 – põllumajandus, kalapüük  ja vesi 
Reservatsioon nr  22 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Reservatsioon nr  23 – muud mujal nimetamata teenused  
 
 
 
653 
   
 
654 
 Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Sektor:  kõik sektorid  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
õigusteenustega seotud kohustused  
 
Peatükk/punkt:  investeeringute liberaliseerimine; piiriülene teenuskaubandus ja 
õigusteenuste õigusraamistik  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õigu se võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Asutamine   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs:   
Euroopa Liit : riiklikul või kohalikul tasandil kommunaalteenusteks loetavate teenuste korral võib 
kasutada riiklikke monopole või anda eraettevõtjatele teenuse pakkumise ainuõigused.  
Kommunaalteenused esinevad sellistes sektorites nagu seonduvad teadusliku ja tehnili se 
nõustamise teenused, sotsiaal - ja humanitaarteadustega seotud teadus - ja arendusteenused, 
tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused, keskkonnateenused, tervishoiuteenused, 
transporditeenused ja kõikide transpordiliikide abiteenused. Kõnealuste teenuste o sutamise 
ainuõigused antakse sageli eraettevõtjatele, näiteks ettevõtjatele, kellel on ametiasutuste antud 
kontsessioonid, sõltuvalt konkreetsetest teenindamiskohustustest. Kuna kommunaalteenuseid 
osutatakse sageli ka piirkondlikul tasandil, ei ole üksikas jalik ja ammendav sektoripõhine loend 
otstarbekas. Reservatsioon ei kehti telekommunikatsioonisektori ning arvutiteenuste ja nendega 
seotud teenuste suhtes.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine;  piiriülene 
teenuskauba ndus – turulepääs, võrdne kohtlemine ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:  
FI: piirangud, mis keelavad füüsilistel isikutel, kellel ei ole Ahvenamaa piirkondlikku kodakondsust, ja 
juriidilistel isikutel omandada ja omada kinnisvara Ahvenamaal ilma  saarestiku pädevate asutuste 
loata. Kehtivad piirangud seoses asutamisõigusega ja majandustegevusega tegelemise õigusega 
füüsilistele isikutele, kellel ei ole Ahvenamaa piirkondlikku kodakondsust, ja ettevõtetele ilma 
saarestiku pädevate asutuste loata  
Kehtivad meetmed:  
FI: Ahvenanmaan maanhankintalaki (Ahvenamaa maaomandamisseadus) (3/1975), § 2; ja 
ahvenanmaan itsehallintolaki (Ahvenamaa autonoomia seadus) (1144/1991), § 11.  
 
655 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded, 
kõrgem juhtkond ja juhatus:  Õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:  
FR: vastavalt finants - ja rahaseadustiku artiklitele L151 -1 ja 151 -1 jj tuleb Prantsusmaal finants - ja 
rahaseadustiku artiklis R151 -3 loetletud sektorites välisinvestee ringute tegemiseks saada enne 
majandusministeeriumi heakskiit.   
Kehtivad meetmed:  
FR: vastavalt kirjelduse osale, nagu on osutatud eespool.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine , kõrgem juhtkond ja juhatus :  
FR: välisosaluse piir amine hiljuti erastatud äriühingutes avalikkusele pakutavate aktsiate hulgaga, 
mille Prantsusmaa valitsus määrab kindlaks iga juhtumi puhul eraldi. Teatavates kaubandus -, 
tööstus - või käsitöövaldkondades on vaja asutamiseks eriluba, kui tegevdirektoril ei ole alalist 
elamisluba.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega - turulepääs ja õigusteenuste õigusraamistik – 
kohustused:  
HU: asutamine peaks toimuma piiratud vastutusega äriühingu, kapitaliühingu või esinduse vormis. 
Esmane sisenemine turule filiaal ina ei ole lubatud, välja arvatud finantsteenuste puhul.  
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
BG: teatava riigi või avaliku vara kasutamisega seotud majandustegevuse puhul on nõutav 
kontsessiooniseaduse alusel antud kontsessiooni olemasolu.  
Äriühingud, mille kapitalist üle 50  % kuulub riigile või omavalitsusele, peavad saama äriühingu 
põhivara võõrand amise tehingu sooritamiseks ja osaluse soetamist, rentimist, ühistegevust, laenu, 
nõuete kindlustamist või käskvekslitest tulenevaid kohustusi käsitleva lepingu sõlmimiseks loa 
erastamisagentuurilt või muult riiklikult või piirkondlikult asutuselt (sõltuva lt sellest, milline neist on 
pädev asutus). Reservatsiooni ei kohaldata mäetööstuse suhtes, mille puhul kehtib LISAS SERVIN -1 
Euroopa Liidu loendis sätestatud eraldi reservatsioon.   
IT: valitsus võib kasutada ettevõtete puhul, kes tegutsevad kaitse ja rii kliku julgeoleku valdkonnas, 
ning teatava energia -, transpordi - ja sidevaldkonna strateegilise tähtsusega tegevuse puhul teatavaid 
erivolitusi. See kehtib kõikide juriidiliste isikute kohta, kes täidavad kaitse ja riikliku julgeoleku 
valdkonnas strateegili selt tähtsaks peetavaid ülesandeid, mitte üksnes erastatud äriühinguid.  
Oluliste kaitse ja riikliku julgeoleku huvide tõsise kahjustamise ohu esinemise korral on valitsusel 
järgmised erivolitused:  
a) kehtestada aktsiate ostmiseks eritingimused;  
b) panna  veto otsustele, mis on seotud selliste toimingutega nagu üleminekud, ühinemised, 
jagunemised ja tegevuse muutmine, või  
c) tühistada aktsiate omandamine, kui ostja püüab saavutada kapitalis osalust, mis võib mõjutada 
kaitse ja riikliku julgeoleku huve.  
 
656 
 Asjaomane äriühing peab teavitama peaministri kabinetti igast otsusest, toimingust või tehingust 
(nagu üleminek, ühinemine, jagunemine, tegevuse muutmine või tegevuse lõpetamine), mis on 
seotud energia -, transpordi - ja sidevaldkonna strateegiliste varadega.  Eelkõige teatatakse sellest, kui 
vara omandab väljastpoolt Euroopa Liitu pärit füüsiline või juriidiline isik, kes saab sellega äriühingu 
üle kontrolli.  
Peaminister võib kasutada järgmisi erivolitusi:  
a) panna veto otsustele, aktidele ja tehingutele, mi lle puhul esineb erakorraline oht kahjustada 
tõsiselt avalikke huve seoses võrkude ja varustuse kindluse ja toimimisega;  
b) kehtestada avalike huvide kindlustamiseks eritingimused või  
c) tühistada omandamine, kui peaks esinema erakorraline risk riigi olul istele huvidele.  
Kriteeriumid, mille alusel hinnata tegelikku või erakorralist ohtu, ning erivolituste kasutamise 
tingimused ja kord on sätestatud seaduses.  
Kehtivad meetmed:  
IT: seadus nr  56/2012 erivolituste kohta, mida kasutatakse kaitse ja riikliku j ulgeoleku, energia, 
transpordi ja side valdkonnas tegutsevate äriühingute puhul ning  
peaministri 30. novembri 2012. aasta dekreet DPCM 253, milles määratakse kindlaks strateegilise 
tähtsusega tegevus kaitse ja riikliku julgeoleku valdkonnas.  
Seoses inves teeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enam soodustusrežiim,  
toimimisnõuded,  kõrgem juhtkond ja juhatus:   
LT: riikliku julgeoleku seisukohast strateegilise tähtsusega ettevõtted, sektorid ja rajatised.  
Kehtivad meetmed:  
LT: Leedu V abariigi 10. oktoobri 2002. aasta seadus nr IX -1132, mis käsitleb riikliku julgeoleku 
tagamiseks oluliste objektide kaitset, (viimati muudetud 12. jaanuari 2018. aasta seadusega nr XIII -
992).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ning kõrgem juhtkond ja juhatus:   
SE: asutajate, kõrgema juhtkonna ja juhatuse suhtes kohaldatavad diskrimineerivad nõuded uute 
õiguslike vormide inkorporeerimisel Rootsi õigusesse.  
b) Kinnisvara omandamine  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus:   
HU: riigivara omandamine.  
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
HU: Põllumajandusmaa omandamine välisriikide juriidiliste isikute ja mitteresidendist füüsil iste 
isikute poolt.  
 
657 
 Kehtivad meetmed:  
HU: 2013. aasta seadus nr  CXXII põllumajandus - ja metsamaade ringluse kohta (II peatükk  
(§ 6–36) ja IV peatükk (§ 38 –59)) ning  
2013. aasta seadus nr  CCXII üleminekumeetmete ja teatavate sätete kohta, mis on seotud 2013. 
aasta seadusega nr  CXXII põllumajandus - ja metsamaade ringluse kohta (IV peatükk (§ 8 –20)).  
LV: maapiirkondade maa omandamine Ühendkuningriigi või kolmanda riigi kodanike poolt.  
Kehtivad meetmed:  
LV: maa erastamise seadus maapiirkondades, § -d 28, 29, 30.  
SK: välisriigi äriühingud ja füüsilised isikud ei saa omandada põllumajandusmaad ja metsamaad 
väljaspool omavalitsusele kuuluvat hoonestatud ala ning teatud muud maad (nt loodusvarad, järved, 
jõed, avalikud teed jne).  
Kehtivad meetmed:  
SK: seadu s nr 44/1988 loodusvarade kaitse ja kasutamise kohta;  
seadus nr  229/1991 maa ja muude põllumajandusvalduste omandiõiguse reguleerimise kohta;  
seadus nr  460/1992 Slovaki Vabariigi põhiseadus;  
seadus nr  180/1995 mõnede meetmete kohta maa omandiõiguse korras;  
seadus nr  202/1995 välisvaluuta kohta;  
seadus nr  503/2003 maa omandiõiguse tagastamise kohta;  
seadus nr  326/2005 metsade kohta ning  
seadus nr  140/2014 põllumajandusmaa omandiõiguse omand amise kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
kohapealne esindatus:  
BG: välisriigi füüsilised ja juriidilised isikud ei saa maad omandada. Välisosalusega Bulgaaria 
juriidilised isikud ei või o mandada põllumajandusmaad. Välisriigi juriidilised isikud ja välismaal alalist 
elukohta omavad välisriigi kodanikud võivad omandada hooneid ja kinnisvara omandiõigusi (õigus 
kasutada, õigus ehitada, õigus püstitada pealisehitisi ja õigus kehtestada servitu ute). Välisriigi 
füüsilised isikud, kelle alaline elukoht on välismaal, välisriigi juriidilised isikud, milles välisosalus tagab 
häälteenamuse otsuste vastuvõtmisel või tagasilükkamisel, võivad saada kinnisvara omandiõiguse 
ministrite nõukogu määratud piir kondades vastava loa alusel.   
BG: Bulgaaria Vabariigi põhiseadus, artikkel 22; põllumajandusmaa omamise ja kasutamise seadus, 
artikkel 3 ja metsaseadus, artikkel 10.  
EE: välisriigi füüsilised või juriidilised isikud, kes ei kuulu EMP ega Majanduskoostöö ja Arengu 
Organisatsiooni, võivad omandada põllumajandus - ja/või metsamaad hõlmava kinnisasja üksnes 
 
658 
 maavanema või omavalitsuse loal ning nad peavad suutma tõendada seaduses ettenähtud viisil, et 
omandatavat kinnisasja kasutatakse vastavalt selle eesmärgil e tõhusalt, säästvalt ja 
sihtotstarbeliselt.  
Kehtivad meetmed:  
EE: kinnisasja omandamise kitsendamise seadus, 2. ja 3. peatükk  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene  
teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
LT: kõik Euroopa Liidu võetud kohustustega kooskõlas olevad meetmed, mida kohaldatakse Leedus 
GATSi raames seoses maa omandamisega. Maatükkide omandamise menetlus, tingimused ja 
piirangud kehtestatakse põhiseaduse, maasea duse ja põllumajandusmaa omandamise seadusega.  
Kohalikel omavalitsustel ning muudel Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni ja Põhja -Atlandi 
Lepingu Organisatsiooni liikmete riiklikel üksustel, kes tegelevad Leedus majandustegevusega, mis 
on kindlaks mä äratud riigiõiguses kooskõlas Euroopa Liidu ja muu integratsiooni kriteeriumidega, 
mille täitmisega on Leedu algust teinud, on lubatud omandada mittepõllumajanduslikku maad, mis 
on vajalik nende otseseks tegevuseks vajalike hoonete ja rajatiste ehitamiseks  ning kasutamiseks.  
Kehtivad meetmed:  
LT: Leedu Vabariigi põhiseadus;  
20. juuni 1996. aasta konstitutsiooniline seadus nr  I-1392 Leedu Vabariigi põhiseaduse artikli 47 lõike 
3 rakendamise kohta, viimati muudetud 20. märtsi 2003. aasta seadusega nr  IX-1381;  
27. jaanuari 2004. aasta maaseadus nr  IX-1983 ning  
24. aprilli 2014. aasta seadus nr  XII-854 põllumajandusmaa omandamise kohta.  
c) Tunnustamine   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
Euroopa Liit : Euroopa Liidu direktiive diplomite ja muude kutsekvalifikatsioonide vastastikuse 
tunnustamise kohta kohaldatakse üksnes liidu k odanike suhtes. Õigus osutada teenust seadusega 
reguleeritud kutsealal ühes liikmesriigis ei anna õigust osutada kõnealust teenust teises liikmesriigis.  
d) Enamsoodustusrežiim   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene  teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:  
Euroopa Liit : kolmanda riigi diferentseeritud kohtlemise võimaldamine vastavalt rahvusvahelistele 
investeerimislepingutele või muudele käesoleva lepingu jõustumise kuupäe val jõustunud või 
allkirjastatud kaubanduslepingutele.  
Euroopa Liit : kolmanda riigi diferentseeritud kohtlemise võimaldamine riigile vastavalt kehtivatele 
või tulevastele kahepoolsetele või mitmepoolsetele lepingutele, mille alusel:  
 
659 
 (i) luuakse teenuste ja i nvesteeringute siseturg;  
(ii) antakse asutamisõigus või  
(iii) nõutakse õigusaktide ühtlustamist ühes või enamas majandussektoris.  
Teenuste ja investeeringute siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud teenuste, kapitali ja isikute 
vaba liikumine.  
Asutamisõigus  on kohustus kõrvaldada kahepoolse või mitmepoolse lepingu poolte vahel lepingu 
jõustumise kuupäevaks põhimõtteliselt kõik asutamisõigust piiravad tõkked. Asutamisõigus hõlmab 
kahepoolse või mitmepoolse lepingu poolte kodanike õigust asutada ja juhtida ett evõtteid samadel 
tingimustel kui need, mis on kodanike jaoks sätestatud selle riigi õigusaktides, kus kõnealune tegevus 
toimub.  
Õigusaktide ühtlustamine tähendab  
(i) kahepoolse või mitmepoolse lepingu ühe või enama poole õigusaktide ühtlustamist teis(t)e 
kõnealuse lepingu pool(t)e õigusaktidega või  
(ii) ühiste õigusaktide ülevõtmist kahepoolse või mitmepoolse lepingu poolte õigusesse.  
Selline ühtlustamine või ülevõtmine peab toimuma ja loetakse toimunuks üksnes hetkel, mil see 
jõustub kahepoolse või mitmepoolse lepingu poole või poolte siseriiklikus õiguses.  
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Majanduspiirkonna leping;  
stabiliseerimislepingud;  
ELi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelised kahepoolsed lepingud ning  
põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud.  
Euroopa Liit : diferentseeritud kohtlemise võimaldamine seoses asutamisõigusega kodanikele või 
ettevõtjatele vastavalt kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele järgmiste 
liikmesriikide: BE, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PT  ja järgmiste riikide või vürstiriikide vahel: 
Andorra, Monaco, San Marino ja Vatikani Linnriik.  
DK, FI, SE: Taani , Rootsi ja Soome võetavad meetmed, millega püütakse edendada Põhjamaade 
koostööd, nagu:  
a) rahaline toetus teadus - ja arendusprojektidele (Põhjamaade Tööstusfond);  
b) rahvusvaheliste projektide teostatavusuuringute rahastamine (Põhjamaade Projektifond), ning  
c) rahaline abi keskkonnatehnoloogiat kasutavatele äriühingutele (Põhjamaade 
Keskkonnainvesteeri ngute Korporatsioon). Põhjamaade Keskkonnainvesteeringute Korporatsiooni 
eesmärk on edendada investeeringuid Põhjamaade keskkonnahuvidesse, keskendudes Ida -
Euroopale.  
 
660 
 Käesolev reservatsioon ei piira riigihanke välistamist poole poolt ega subsiidiume, mille le on 
osutatud artikli SERVIN 1.1 [Eesmärk ja kohaldamisala] lõigetes 6 ja 7.  
PL: asutamist või teenuste piiriülest osutamist käsitlevaid soodustingimusi, mis võivad hõlmata 
teatavate Poolas kohaldatavate reservatsioonide loendis esitatud piirangute kaota mist või 
muutmist, võib laiendada kaubandus - ja laevasõidulepingutega.  
PT: Teatava tegevuse või teatavate kutsealade korral kodakondsusnõude kohaldamisest loobumine 
selliste füüsiliste isikute suhtes, kes osutavad teenuseid riikides, mille ametlik keel on  portugali keel 
(Angola, Brasiilia, Cabo Verde, Guinea -Bissau, Ekvatoriaal -Guinea, Mosambiik, São Tomé ja Príncipe 
ning Ida -Timor).  
e) Relvad, laskemoon ja sõjavarustus  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodu stusrežiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne 
kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine või nendega kauplemine. Sõjavarust us 
piirdub toodetega, mis on ette nähtud ja mida valmistatakse üksnes sõjaliseks kasutuseks seoses 
sõjapidamise või kaitsetegevusega.  
  
  
 
661 
 Reservatsioon nr 2 – kutseteenused – v.a tervishoiuga seotud teenused  
Sektor:  kutseteenused – õigusteenused: notarit e ja kohtutäiturite teenused; 
majandusarvestus - ja raamatupidamisteenused; 
auditeerimisteenused, maksualase nõustamise teenused; 
arhitektuuri - ja linnaplaneerimise teenused, inseneriteenused ja 
integreeritud inseneriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 861 osa, 87902 osa, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 879 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Euroopa  Liit jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Õigusteenused   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne k ohtlemine:  
Euroopa Liit , välja arvatud SE: õigusalane nõustamine ning volitamise, dokumentatsiooni ja 
tõendamise teenused, mida osutavad avalikke ülesandeid täitvad õigusspetsialistid, näiteks notarid, 
huissiers de justice  ja muud officiers publics et min istériels , ning teenused, mida osutavad valitsuse 
ametliku aktiga määratud kohtutäiturid (CPC 861 osa, 87902 osa).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
BG: äriühingute asuta mise ja tegevuse korral ning teenuste osutamisel võib võimaldada täielikku 
võrdset kohtlemist üksnes äriühingutele, mis on asutatud riikides, kellega on sõlmitud või sõlmitakse 
sooduskohtlemist käsitlevad lepingud, ja selliste riikide kodanikele (CPC 861 o sa). 
LT: Välisriikide advokaadid võivad kohtus advokaadina tegutseda üksnes kooskõlas rahvusvaheliste 
lepingutega (CPC 861 osa), sealhulgas konkreetsete sätetega, mis käsitlevad kohtus esindamist.  
b)  Majandusarvestus - ja raamatupidamisteenused  (CPC 8621, välja arvatud 
auditeerimisteenused, 86213, 86219, 86220)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:   
HU: arvepidamise ja raamatupidamisega seotud piiriülene tegevus.  
Kehtivad meetmed :  
 
662 
 HU: 2000. aasta seadus  C ja 2007. aasta seadus  LXXV.  
c)  Auditeerimisteenused (CPC – 86211, 86212, välja arvatud majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused)   
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega  – võrdne kohtlemine:   
BG: sõltumatu finantsauditi peab tegema  registreeritud audiitor, kes on vannutatud audiitorite 
instituudi liige. Kohaldades vastastikkuse põhimõtet, registreerib vannutatud audiitorite instituut 
Ühendkuningriigi või kolmanda riigi auditeeriva üksuse, kui asjaomane riik esitab tõendid selle koht a, 
et  
a) kolmveerand üksuse juhtorganite liikmetest ja üksuse nimel auditeid tegevad registreeritud 
audiitorid vastavad nõuetele, mis on samaväärsed Bulgaaria audiitorite suhtes kohaldatavate 
nõuetega, ja on läbinud edukalt asjakohase eksami;  
b) auditeer iv üksus teeb sõltumatuid finantsauditeid kooskõlas sõltumatuse ja objektiivsuse nõudega 
ning  
c) auditeeriv üksus avaldab oma veebisaidil iga -aastase läbipaistvusaruande või täidab muid 
samaväärseid avalikustamisnõudeid, juhul kui ta auditeerib avaliku hu vi üksuseid.  
Kehtivad meetmed:  
BG: sõltumatu finantsauditi seadus.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus:   
CZ: loa teha Tšehhi Vabariigis auditeid võib anda üksnes juriidilisele isikule, milles Tšehhi Vabariigi või 
Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike kapitaliosalus või hääleõigus on vähemalt 60  %.  
Kehtivad meetmed:  
CZ: 14. aprilli 2009. aasta seadus nr  93/2009  Coll. audiitorite kohta.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:   
HU: auditeerimisteenuste piiriülene osutamine.  
Kehtivad meetmed:  
2000. aasta seadus  C ja 2007. aasta seadus  LXXV.  
PT: auditeerimisteenuste piiriülene osutamine.  
d)  Arhitektu uri ja linnaplaneerimise teenused (CPC 8674)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
HR: linnaplaneerimise teenuste piiriülene osutamine.   
 
663 
 Reservatsioon nr  3 – kutseteenused – tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatood ete 
jaemüük  
Sektor:  tervishoiuga seotud kutsealased teenused ja ravimite ning meditsiini - 
ja ortopeediakaupade jaemüük, muud apteekriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Meditsiini - ja hambaraviteenused; ämmaemandate, meditsiiniõdede, füsioterapeutide, 
psühholoogide ja parameedikute teenused (CPC 63211, 85201, 9312, 9319, CPC 932)   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus  ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FI: tervishoiualaste kutseteenuste, sealhulgas meditsiini - ja hambaraviteenuste, ämmaemanda -, 
füsioterapeudi - ja parameedikuteenuste ning psühholoogiteenuste osutamine, olenemata sellest, 
kas asjaomaseid teenuseid rahastab riik või erasektor, välja arvatud meditsiiniõdede teenused (CPC 
9312, 93191).  
Kehtivad meetmed:  
FI: laki yksityisestä terveydenhuollosta (seadus erasektori osutatavate tervishoiuteenuste kohta) 
(152/1990).  
BG: tervishoiualaste kutseteenuste, sealhulgas meditsiini - ja hambaraviteenuste, meditsiiniõdede, 
ämmaemanda -, füsioterapeudi - ja parameedikuteenuste ning psühholoogiteenuste osutamine, 
olenemata sellest, kas asjaomaseid teenuseid rahastab riik või erasektor, (CPC 9312, 9319 osa).  
Kehtivad meetmed:  
BG: meditsiiniasutuste seadus, seadus meditsiiniõdede, ämmaemandate ja nendega seotud 
meditsiinitöötajate kutseorganisatsiooni kohta.  
Seoses  investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs,  võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs ja võrdne kohtlemine:   
CZ, MT: kõikide tervishoiualaste kutseteenuste, sealhulgas arsti -, hambaarsti -, ämmaemanda -, 
meditsiiniõe -, füsioterapeudi -, parameediku - ja psühholoogiteenuste ning muude asjaomaste 
 
664 
 teenuste o sutamine, olenemata sellest, kas asjaomaseid teenuseid rahastab riik või erasektor (CPC 
9312, 9319 osa).  
Kehtivad meetmed:  
CZ: seadus nr  296/2008 Coll. inimmeditsiinis kasutatavate inimkudede ja rakkude kvaliteedi ja 
ohutuse tagamise kohta  
(inimkudede ja  -rakkude seadus);  
seadus nr  378/2007 Coll. ravimite ja teatud seonduvate seaduste muutmise kohta (ravimiseadus);  
seadus nr 268/2014 Coll. meditsiiniseadmete kohta, millega muudetakse seadust nr 634/2004 Coll. 
haldustasude kohta, mida on hiljem muudetud;  
seadus nr  285/2002 Coll. kudede ja elundite annetamise, eemaldamise ja siirdamise ning teatud 
seaduste muutmise kohta (siirdamisseadus);  
seadus nr  372/2011 Coll. tervishoiuteenuste ja nende osutamise tingimuste kohta;  
seadus nr  373/2011 Coll. konkreetset e terviseteenuste kohta.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud NL ja SE: kõikide tervishoiualaste kutseteenuste, sealhulgas arsti -, 
hambaarsti -, ämmaemanda -, meditsiiniõe -, füsioterapeudi -, parameediku - ja psühholoogiteenuste 
ning muude asjaomaste teenuste osutamine, olenemata sellest, kas asjaomaseid teenuseid rahastab 
riik või erasektor. Neid teenuseid võivad pakkuda üksnes Euroopa Liidu territooriumil füüsiliselt 
kohal viibi vad füüsilised isikud (CPC 9312, 93191 osa).  
BE: arsti -, hambaarsti - ja ämmaemandateenuste ning meditsiiniõe -, füsioterapeudi -, psühholoogi - ja 
parameedikuteenuste piiriülene osutamine, olenemata sellest, kas asjaomaseid teenuseid rahastab 
riik või erasektor. (CPC 85201 osa, 9312, 93191 osa)  
PT: (ka seo ses enamsoodustusrežiimiga) Füsioterapeudi, parameedikute ja kiropoodi elukutse puhul 
võidakse välisriigi spetsialistidel lubada töötada oma kutsealal vastastikkuse tingimusel.  
b) Veterinaar teenused  (CPC 932)   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
BG: veterinaarmeditsiiniasutuse võib rajada füüsiline või juriidiline isik.  
Veterinaarmeditsiini võivad praktiseerida ainult Euroopa Majanduspiirkonna li ikmesriigi kodanikud ja 
alalised elanikud (alalistelt elanikelt nõutakse füüsilist kohalolu).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BE, LV: veterinaarteenuste piiriülene osutamine.  
c) Ravimite ning meditsiini - ja ortopeedi akaupade jaemüük, muud apteekriteenused (CPC 
63211)   
 
665 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud EL, IE, LU, LT ja  NL: mittediskrimineerivalt nende teenuseosutaj ate arvu 
piiramiseks, kellel on õigus pakkuda konkreetses piirkonnas konkreetset teenust. Selleks võidakse 
kohaldada majandusvajaduste testi, mille raames võetakse arvesse selliseid tegureid nagu 
olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, transpo rditaristu, rahvastiku tihedus või 
geograafiline paiknemine.  
Euroopa Liit , välja arvatud BE, BG, EE,  ES, IE ja IT:  ravimeid ja meditsiinikaupu saab posti teel tellida 
üksnes EMP riikidest, seega on ravimite ja meditsiinikaupade jaemüügiks liidus vajalik t egevuskoht 
ükskõik millises neist riikidest. CZ: jaemüük on lubatud üksnes liikmesriikidest.  
BE: ravimite ja meditsiinikaupade jaemüüki võib korraldada üksnes Belgias asutatud apteegist.  
 BG, EE,  ES, IT ja LT: Ravimite piiriülene jaemüük.  
 IE ja LT: retseptiravimite piiriülene jaemüük.  
PL: ravimikaubanduses osalevad vahendajad peavad olema registreeritud ja neil peab olema Poola 
Vabariigi territooriumil elukoht või registrijärgne asukoht.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võ rdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FI: ravimite ning meditsiini - ja ortopeediliste kaupade  jaemüük.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne koh tlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
SE: ravimite jaemüük ja nende pakkumine üldsusele.  
Kehtivad meetmed:   
AT: Arzneimittelgesetz (ravimiseadus), BGBl. Nr. 185/1983, kehtivas sõnastuses, § -d 57, 59, 59a, ning  
Medizinproduktegesetz (meditsiinitoodete seadus), BGBl. Nr. 657/1996 (muudetud), § 99.  
BE: Arrêté royal du 21 janvier 2009 portant instructions pour les pharmaciens; ja Arrêté royal du 10 
novembre 1967 relatif à l'exercice des professi ons des soins de santé.  
CZ : seadus nr  378/2007 Coll. ravimite kohta, kehtivas sõnastuses, ja seadus nr  372/2011 Coll. 
terviseteenuste kohta, kehtivas sõnastuses.  
FI: lääkelaki (ravimiseadus) (395/1987).  
PL: ravimiseaduse artikkel 73a (2020. aasta Poola ametlik väljaanne nr 944, 1493).  
SE: seadus ravimitega kauplemise kohta (2009:336);  
määrus ravimitega kauplemise kohta (2009:659) ning  
Rootsi Ravimiamet on vastu võtnud lisaeeskirjad, mille üksikasjad leiab aadressilt (LVFS 2009:9).   
 
666 
   
 
667 
 Reservatsioon nr 4 – äriteenused – teadus - ja arendusteenused  
Sektor:  teadus - ja arendusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 851, 852, 853  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
RO: Teadus - ja arendusteenuste piiriülene osutamine.  
Kehtivad meetmed:  
RO: valitsuse määrus nr  6/2011;  
haridus - ja teadusministri korraldus nr  3548/2006 ja valitsuse otsus nr  134/2011.  
  
  
 
668 
 Reservatsioon nr  5 – äriteenused – kinnisvarateenused  
Sektor:  kinnisvarateenused  
Tegevusala liigitus:  CPC, 821, 822  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
CZ ja HU: kinnisvarateenuste piiriülene osutamine.  
 
  
 
669 
 Reservatsioon nr  6 – äriteenused – rentimise või liisimise teenused  
Sektor:  ilma juhita sõidukite rentimise või kasutusrendi teenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 832  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
BE ja FR: operaatorita tarbeesemete ja kodutarvete rendi - või väljaüürimisteenuste piiriülene 
osutamine.  
  
  
 
670 
 Reservatsioon nr  7 – äriteenused – inkassoteenused ja krediidiinfoteenused  
Sektor:  inkassoteenused, krediidiinfoteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87901, 8 7902  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
Euroopa Liit , välja arvatud  ES, LV ja SE, seoses inkasso - ja krediidiinfoteenuste osutamisega.  
  
 
671 
 Reservatsioon nr  8 – äriteenused – tööjõu vahendamise teenused  
Sektor – allsektor:  äriteenused – tööjõu vahendamise teenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87201, 87202,  87203, 87204, 87205, 87206, 87209  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne e sindatus:   
Euroopa Liit , välja arvatud HU ja SE: koduabiliste, muude kaubandus - ja tööstustööliste, 
õendustöötajate jm töötajate värbamise teenused (CPC 87204, CPC 87205, CPC 87206, CPC 87209).  
 BG, CY, CZ, DE, EE, FI, MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  ja SK: Juhtide otsimise  teenused (87201).  
AT, BG, CY, CZ, EE, FI, LT, LV, MT, PL, PT, RO, SI  ja SK: kontori abipersonali ja muude töötajate 
vahendamise teenuste osutamine (CPC 87202).  
 AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI , MT, LT, LV , PL, PT, RO, SI  ja SK: kontori abiperso nali värbamise teenused 
(CPC 87203).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud BE, HU ja SE: kontori personali ja muude töötajate vahendusteenuste 
piiriülene osutamine (CPC 87202) . 
IE: juhtide otsimise teenuste piiriülene osutamine (87201).  
FR, IE, IT  ja NL: kontori personali vahendusteenuste piiriülene osutamine (CPC 87203).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
DE: selleks et piirata tööjõu vahendusteenuste osutajate arvu.  
ES: selleks et piirata juhtide otsimise ja tööjõu vahendamise teenuse osutajate arvu (CPC 87201, 
87202).  
FR: nende teenuste osutamisel võib kehtida riigi monopol (CPC 87202).  
IT: piirata kontoritöötajate värbamise teenuste osutajate arvu (87203).  
 
672 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine;  
DE: föderaalne töö - ja sotsiaalministeerium võib välja anda määruse, mis käsitleb väljastpoolt 
Euroopa Liitu  ja EMPd pärit töötajate töölerakendamist ja värbamist kindlaksmääratud ametitesse 
(CPC 87201, 87202, 87203, 87204, 87205, 87206, 87209).  
Kehtivad meetmed:   
AT: Austria kaubandusseadus (Gewerbeordnung), § 97 ja § 135, Austria Vabariigi ametlik väljaanne 
nr 194/1994, muudetud kujul, ning  
ajutise töö seadus (Arbeitskräfteüberlassungsgesetz/AÜG), Austria Vabariigi ametlik väljaanne nr  
196/1988, kehtivas sõnastuses.  
BG: tööhõive edendamise seaduse artiklid 26, 27, 27a ja 28.  
CY: eraõigusliku tööhõiveameti seadus N. 126(I)/2012, kehtivas sõnastuses.  
CZ: tööhõive seadus (435/2004).  
DE: Gesetz zur Regelung der Arbeitnehmerüberlassung (AÜG);  
Sozialgesetzbuch Drittes Buch (SGB III; sotsiaalkindlustusseadustik, kolmas osa) – tööhõive 
edendamine;  
Verordnung übe r die Beschäftigung von Ausländerinnen und Ausländern (BeschV; välismaalaste 
töölevõtmise määrus).  
DK: 17. jaanuari 2014. aasta dekreet -seadus nr  73, §§ 8a –8f, täpsustatud 7. märtsi 2013. aasta 
dekreedis nr  228 (meremeeste töölevõtmine); ja 2006. aasta töö lubade seadus. S1(2) ja (3).  
EL: seadus nr  4052/2012 (ametlik väljaanne 41 A), mille mõningaid sätteid on muudetud seadusega 
nr 4093/2012 (ametlik väljaanne 222 Α).  
ES: real Decreto -ley 8/2014, de 4 de julio, de aprobación de medidas urgentes para el crecimiento, la 
competitividad y la eficiencia, artículo 117 (tramitado como Ley 18/2014, de 15 de octubre).  
FI: laki julkisesta työvoima - ja yrityspalvelusta (seadus avalik e tööhõive - ja ettevõtteteenuste kohta) 
(916/2012).  
HR: tööturuseadus (OG 118/18, 32/20)  
tööseadus (OG 93/14, 127/17, 98/19)  
välismaalaste seadus (OG 130/11m 74/13, 67/17, 46/18, 53/20)  
IE: 2006. aasta töölubade seadus. S1(2) ja (3).  
IT: seadusandlik de kreet nr  276/2003, artiklid 4 ja 5.  
LT: Leedu Vabariigi tööseadustik, mis kiideti heaks 14. septembri 2016. aasta Leedu Vabariigi 
seadusega nr XII -2603;  
 
673 
 Leedu Vabariigi 29. aprilli 2004. aasta seadus nr IX -2206 välismaalaste õigusliku staatuse kohta, 
viim ati muudetud 3. detsembri 2019. aasta seadusega nr XIII-2582  
LU: loi du 18 janvier 2012 portant création de l'Agence pour le développement de l'emploi) (18. 
jaanuari 2012. aasta seadus tööhõivearengu agentuuri (ADEM) loomise kohta).  
MT: tööhõive - ja koolitusteenuste seadus (343. peatükk) (artiklid 23 –25) ning tööhõiv ebüroode 
määrused (S.L. 343.24).  
PL: 20. aprilli 2004. aasta seaduse (tööhõive ja tööturuasutuste edendamise kohta) artikkel 18 (Dz. U. 
2015, punkt 149, mida on muudetud).  
PT: 25. septembri dekreet -seadus nr  260/2009, mida on muudetud 12. veebruari seadu sega 
nr 5/2014 (töövahendusagentuuride teenustele juurdepääs ja nende osutamine).  
RO: seadus nr  156/2000 välisriigis töötavate Rumeenia kodanike kaitse kohta, uuesti avaldatud; 
valitsuse otsus nr  384/2001 seaduse nr  156/2000 kohaldamise eesmärgil metoodil iste normide 
heakskiitmiseks koos hilisemate muudatustega;    
valitsuse määrus nr  277/2002, mida on muudetud valitsuse määrustega nr  790/2004 ja 1122/2010, 
ja  
seadus nr  53/2003 – töökoodeks, uuesti avaldatud, koos hilisemate muudatuste ja täiendustega; 
valitsuse otsus nr  1256/2011 rendiagentuuri töötingimuste ja neile loa andmise korra kohta.  
SI: tööturu reguleerimise seadus (Sloveenia Vabariigi ametlikud väljaanded nr  80/2010, nr  21/2013, 
nr 63/2013, 55/2017); seadus tööhõive, füüsilisest isikust ettevõt ja ja välismaalaste töötamise kohta 
– ZZSDT (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr  
47/2015), ZZSDT -UPB2 (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 1/2018).  
SK: seadus nr  5/2004 tööhõiveteenuste kohta ja seadus nr  455/1991 kauplemislubade kohta.  
  
 
674 
 Rese rvatsioon nr  9 – äriteenused – turva - ja juurdlusteenused  
Sektor – allsektor:  äriteenused – turva - ja juurdlusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87301, 87302, 87303,  87304, 87305, 87309  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Turvateenused (CPC 87302, 87303, 87304, 87305, 87309)   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG, CY, CZ, EE, ES, LT, LV, MT, PL, RO, SI  ja SK: turvateenuste osutamine.  
DK, HR ja HU: teenuste osutamine järgmistes allsektorites: valveteenused (87305) Horvaatias  ja 
Ungaris , turvanõustamisteenused (87302) Horvaatias , lennujaama valveteenused (87305 osa) 
Taanis  ja soom usautoteenused (87304) Ungaris .  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja  
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, turulepääs, kohapealne esindatus:  
BE: valve - ja turvateenuseid (87305) ning turvateenustega seotud nõustamis - ja koolitusteenuseid 
(87302) pakkuvate juriidiliste isikute juhatuse liikmetel peab olema liikmesriigi kodakondsus. Valve - 
ja turvateenustega seotud nõustamisteenuseid pakkuvate äriühingute kõrgema juhtkonna l iikmed 
peavad olema liikmesriigi kodanikust residendid.  
FI: turvateenuste osutamise loa võib anda üksnes EMP riigis elavatele füüsilistele või EMP riigis 
asutatud juriidilistele isikutele.  
ES: turvateenuste piiriülene osutamine. Kodakondsusnõue kehtib era turvafirma töötajate suhtes.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BE, ES, FI, FR  ja PT: välisriigi teenuseosutajal ei ole lubatud piiriüleselt turvateenuseid osutada. 
Kodakondsusnõue kehtib spetsialiseerunud töötajate koht a Portugalis  ning tegevjuhtide ja 
direktorite kohta Prantsusmaal .  
Kehtivad meetmed:   
BE: Loi réglementant la sécurité privée et particulière, 2 Octobre 2017  
 
675 
 BG: eraturvateenuste seadus.  
CZ: kauplemislubade seadus.  
DK: lennundusjulgestuse reguleerimine.  
FI: laki yksityisistä turvallisuuspalveluista (eraturvateenuste seadus) 282/2002.  
LT: 8. juuli 2004. aasta seadus nr  IX-2327 isikute ja vara turvalisuse kohta.  
LV: turvatöötajate tegevuse seadus (§ 6, § 7, § 14).  
PL: 22. augusti 1997. aasta seadus isik ute ja vara kaitsmise kohta (2016. aasta ametlik väljaanne, 
punkt 1432, mida on muudetud).  
PT: seadus 34/2013 alteradap/ Lei 46/2019, 16 maio, ja määrus nr 273/2013, alterada p / Portaria 
106/2015, 13 abril.  
SI: Zakon o zasebnem varovanju (eraturvaseadus).  
b) Juurdlusteenused (CPC 87301)   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtle mine, 
kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud AT ja SE : juurdlusteenuste osutamine.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
LT ja PT: juurdlusteenuste korral kehtib riigi monopol.  
   
 
676 
 Reservatsioon nr  10 – äriteenused – muud äriteenused  
Sektor – allsektor:  äriteenused – muud äriteenused (kirjaliku ja suulise tõlke teenused, 
paljundusteenused, energiajaotusega seotud teenused ja tootmisega 
seotud teenused)  
Tegevusala liigitus:  CPC 87905, 87904, 884, 887  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Kirjaliku ja suulise tõlke teenused (CPC 87905)   
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
HR: ametlike dokumentide kirjaliku ja suulise tõlke teenuste piiriülene osutamine.  
b) Paljundusteenused (CPC 87904)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
HU: paljundusteenuste piiriülene osutamine.  
c) Energiajaotusega seotud teenused ja tootmisega seotud teenused (CPC 884 osa, 887,  välja 
arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine,  kohapealne esindatus:  
HU: energiajaotusega seotud teenused ja tootmisega seotud teenuste piiriülene osutamine, välja 
arvatud nende sektoritega seotud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused.  
d) Laevade, raudteetranspordivahendite ning lennukite ja nende osade hooldus ja remont 
(CPC 86764 osa, CPC 86769, CPC 8868)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud DE, EE  ja HU: raudteetranspordivahendite hooldus - ja remonditeenuste 
piiriülene osutamine.  
 
677 
 Euroopa Liit , välja arvatud CZ, EE, HU, LU  ja SK: siseveesõidukite hooldus - ja remonditeenuste 
piiriülene osutamine.  
Euroopa Liit , välja arvatud EE, HU  ja LV: merelaevade hooldus - ja remonditeenuste piiriülene 
osutamine.  
Euroopa Liit , välja arvatud AT, EE, HU, LV  ja PL: lennukite ja nende osade hooldus - ja 
remonditeenuste piiriülene osutamine (CPC 86764 osa, CPC 86769, CPC 8868).  
Euroopa Liit : laevade kohustuslike ülevaatus - ja sertifitseerimisteenuste piiriülene osutamine.   
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23.  aprilli  2009. aasta määrus (EÜ) nr  391/2009 
laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardit e 
kohta.  
e) Muud lennundusega seotud äriteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
Euroopa Liit : diferentseeritud kohtlemise võimaldamine kolmandale riigile vastavalt keh tivatele või 
tulevastele kahepoolsetele lepingutele, mis on seotud järgmiste teenustega:  
a) lennutransporditeenuste müük ja turustamine;  
b) arvutipõhise ettetellimissüsteemi (CRS) teenused;  
c) õhusõidukite ning osade hooldus ja remont;  
d) õhusõidukite rentimine või kasutusrendile andmine ilma meeskonnata.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded,  
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:   
DE, FR:  tuletõrje, lennutreening, pritsimine, seire, kaardistamine, pildistamine ning muud õhus 
osutatavad põllumajandus -, tööstus - ja kontrolliteenused.    
FI, SE : tuletõrje õhust  
  
 
678 
 Reservatsioon nr  11 – telekommunikatsioon  
Sektor:  satelliitlevi edastamise teenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 861 osa, 87902 osa, 862, 863, 8671, 8672, 8673, 8674, 879 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:   
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
BE: satelliitlevi edastamise teenused.  
  
 
679 
 Reservatsioon nr  12 – ehitus  
Sektor:  ehitusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 51  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
LT: õigus koostada eriti tähtsate ehitustööde jaoks projekte erimisdokumendid antakse üksnes 
Leedus registreeritud projekteerimisettevõttele või välisriigi projekteerimisettevõttele, mille on 
heaks kiitnud valitsuselt selle tegevuse tarvis volituse saanud asutus. Õiguse täita ehituse 
põhivaldkondades tehnilisi ülesa ndeid võib anda väljastpoolt Leedut pärit isikule, kelle on heaks 
kiitnud Leedu valitsuse volitatud asutus.  
   
 
680 
 Reservatsioon nr  13 – turustusteenused  
Sektor:  turustusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 62117, 62251, 8929, 62112 osa, 62226, 631 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seo ses järgmisega.  
a) Ravimite turustamine  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
BG: ravimite piiriülene hulgimüük (CPC 62251) .  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded,  
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FI: ravimite turustamine (CPC 62117, 62251, 8929).  
Kehtivad meetmed:   
BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite seadus; meditsiiniseadmete seadus.  
FI: lääkelaki (ravimiseadus) (395/1987).  
b)  Alkohoolsete jookide turustamine   
FI: alkohoolsete jookide turustamine (CPC 62112 osa, 62226, 63107, 8929).  
Kehtivad meetmed:   
FI: alkoholilaki (alkoholiseadus) (1102/2017).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs:  
SE: alkohoolsete jookide, veini ja õlle (v.a alkoholivaba õlu) monopoli kehtestamine. Alkohoolsete 
jookide, veini ja õlle (v.a alkoholivaba õlu) jaemüük on  praegu Systembolaget AB monopol. 
Alkohoolsed joogid on joogid, mille alkoholisisaldus on üle 2,25 mahuprotsendi. Õlle korral on 
alkoholisisalduse piir 3,5 mahuprotsenti (CPC 631 osa).  
Kehtivad meetmed:   
 
681 
 SE: Alkoholiseadus (2010:1622).  
c)  Muu  turustamin e (CPC  621 osa, CPC 62228, CPC 62251, CPC 62271, CPC 62272 osa, CPC 
62276, CPC 63108, CPC 6329 osa)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: keemiatoodete, väärismetallide ja -kivide, ravimite, meditsiiniotstarbeliste ain ete, toodete ja 
esemete hulgimüük; tubakas, tubakatooted ja alkohoolsed joogid.  
Bulgaaria jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses kaubamaaklerite 
osutatavate teenustega.  
Kehtivad meetmed:   
BG: inimmeditsiinis kasutatavate ravimite s eadus;  
meditsiiniseadmete seadus.  
veterinaartegevuse seadus;  
seadus, millega keelustatakse keemiarelvad ning kehtestatakse kontroll mürgiste keemiliste ainete ja 
nende lähteainete üle;  
tubaka - ja tubakatoodete seadus. Aktsiiside ja maksuladude seadus ni ng veini ja kangete 
alkohoolsete jookide seadus.  
   
 
682 
 Reservatsioon nr  14 – haridusteenused  
Sektor:  Haridusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 92  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded, 
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit : haridusteenused, mida rahastab avalik sektor või mis saavad mis tahes vormis riigiabi. 
Kui v älisriigi teenuseosutajal on lubatud pakkuda erasektori rahastatavaid haridusteenuseid, 
võidakse eraettevõtjatelt nõuda haridussüsteemis osalemiseks mittediskrimineerivatel alustel antud 
kontsessiooni.  
Euroopa Liit , välja arvatud CZ, NL, SE  ja SK: seoses alg-, kesk, kõrg - ja täiskasvanuharidust 
mittehõlmavate eraõiguslikult rahastatud haridusteenuste osutamisega (CPC 929).  
CY, FI, MT  ja RO: erasektori rahastatavate põhi -, kesk - ja täiskasvanuharidusteenuste osutamine 
(CPC 921, 922, 924).  
AT, BG, CY, FI, MT ja RO: erasektori rahastatavate kõrgharidusteenuste osutamine (CPC 923).  
CZ ja SK: erasektori rahastatavaid haridusteenuseid osutava asutuse juhatuse liikmete enamik 
peavad olema asjaomase riigi kodanikud (CPC 921, 922, 923 Slovakkia puhul, välja arvatud 92310, 
924).  
SI: erasektori rahastatavaid algkoole võivad rajada üksnes Sloveenia  füüsilised ja juriidilised isikud. 
Teenuseosutaja peab registreerima oma tegevuskoha või asutama filiaali. enamik erasektori 
rahastatavaid kesk - või kõrgharidusteenuseid osutava asutuse juhatuse liikmetest peavad olema 
Sloveenia kodanikud (CPC 922, 923).  
SE: haridusteenuste osutajad, kes on heaks kiidetud riiklike ametiasutuste poolt. Reservatsiooni 
kohaldatakse erasektori rahastatavate haridusteenuste osutajate suhtes, kes saavad riigilt teatavat 
toetust. Nende hulka kuuluvad riigi poolt tunnustatud hari dusteenuste osutajad, riigi järelevalve all 
olevad haridusteenuste osutajad ja selliste haridusteenuste osutajad, mis annavad õiguse 
õppetoetusele (CPC 92).  
 
683 
 SK: kõik erasektori rahastatavate haridusteenuste, välja arvatud keskharidusjärgse tehnika - ja 
kutsehariduse teenuste osutajad peavad olema EMP riigi residendid. Võidakse kohaldada 
majandusvajaduste testi ning kohalikud omavalitsused võivad piirata rajatavate koolide arvu (CPC 
921, 922, 923, välja arvatud 92310, 924).  
Seoses piiriülese teenuskaubandus ega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:   
BG, IT ja SI: piirata erasektori rahastatavate põhiharidusteenuste piiriülest osutamist (CPC 921).  
BG ja IT: piirata erasektori rahastatavate keskharidusteenuste piiriülest osutamist (CPC 922).  
AT: piirata erasektori rahastatavate täiskasvanuharidusteenuste piiriülest osutamist raadio - või 
teleringhäälingu vahendusel (CPC 924).  
Kehtivad meetmed:  
BG: avaliku hariduse seadus, artikkel 12;  
kõrgharidusseadus, lisasätete § 4 ning kutsehariduse ja kool ituse seadus, artikkel 22.  
FI: perusopetuslaki (põhiharidusseadus) (628/1998);  
lukiolaki (gümnaasiumiseadus) (629/1998);  
laki ammatillisesta koulutuksesta (kutseõppe seadus) (630/1998);  
laki ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (täiskasvanute kutseõppe s eadus) (631/1998);  
lmmattikorkeakoululaki (kutsekõrgkoolide seadus) (351/2003) ja yliopistolaki (ülikooliseadus) 
(558/2009).  
IT: kuninglik dekreet 1592/1933 (keskharidusseadus);  
seadus nr 243/1991 (riigi ajutine panus eraülikoolidesse);  
CNVSU (Comitato  nazionale per la valutazione del sistema universitario) resolutsioon nr  20/2003; 
ning  
Vabariigi Presidendi dekreet 25/1998.   
SK: seadus nr  245/2008 hariduse kohta;  
seadus nr 131/2002 ülikoolide kohta ning  
seadus nr  596/2003 riigi haldustegevuse kohta hariduse ja koolide isehalduse kohta.  
  
 
684 
 Reservatsioon nr  15 – keskkonnateenused  
Sektor – allsektor:  keskkonnateenused – pinnase - ja jäätmehooldus  
Tegevusala liigitus:  CPC 9401, 9402, 9403, 94060  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
DE: jäätmekäitlusteenuste osutamine, välja arvatud nõustamisteenused, ning mulla ka itse ja 
saastatud mulla harimisega seotud teenuste osutamine, välja arvatud nõustamisteenused.  
  
 
685 
 Reservatsioon nr  16 – finantsteenused  
Sektor:  Finantsteenused  
Tegevusala liigitus:  Ei kohaldata  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Kõik finantsteenused   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
Euroopa Liit : kolmanda riigi investori või finantsteenuste osutaja erinev kohtlemine vastavalt mis 
tahes kahepoolsele või mitmepoolsele rahvusvahelisele investeerimislepingule või muule 
kaubanduslepingule.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs   
Euroopa Liit : õigus nõuda mittediskrimineerivatel alustel, et finantsteenuse osutaja (välja arvatu d 
filiaali) asutamisel liikmesriigis tuleb kasutada konkreetset õiguslikku vormi.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
Euroopa Liit : õigus võtta vastu või säilitada meetmeid seoses kõikide finantsteenuste piiriülese 
osutamisega, välja arvatud:  
Euroopa Liit  (välja arvatud BE, CY, EE, LT, LV, MT, PL, RO, SI):  
(i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus) ja otsekindlustuse vahend amine selliste 
riskide kindlustamisel, mis on seotud:   
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedami sest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;   
(ii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iii) kindlustuse abiteenused;  
 
686 
 (iv) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning  
(v) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud s elles alapunktis kirjeldatud 
vahendamine.  
BE:  
(i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus) ja otsekindlustuse vahendamine selliste 
riskide kindlustamisel, mis on seotud:   
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;   
(ii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iii) kindlustuse abiteenuse d; 
(iv) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenuste 
osutamine, välja arvatud finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandme te 
töötlemine ja sellega seotud tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt;  
CY:  
(i) otsekindlustusteenused (sh kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mis on seotud:  
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
(ii) kindlustuse vahendamine;  
(iii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iv) kindlustuse abiteenused;  
(v) kauplemine vabalt võõrandatavate väärtpaberitega oma arvel või klientide nimel kas börsil 
või reguleerimata väärtpaberiturul või muul moel;  
(vi) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning  
(vii) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
 
687 
 seotud nõustamine ja muud finan tsabiteenused, välja arvatud selles punktis kirjeldatud 
vahendamine.  
EE:  
(i) otsekindlustus (sh kaaskindlustus):  
(ii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iii) kindlustuse vahendamine;  
(iv) kindlustuse abiteenused;  
(v) hoiuste vastuvõtmine;  
(vi)  igat liiki laenud;  
(vii) kapitalirent;  
(viii) kõik makse - ja rahaedastusteenused; tagatis - ja garantiitehingud;  
(ix) kauplemine oma arvel või klientide nimel kas börsil või reguleerimata väärtpaberiturul;  
(x)  osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni 
garanteerimine  ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja nende 
tegevustega seotud teenuste osutamine;  
(xi) rahamaakleri tegevus;  
(xii) vara haldamine, nagu raha - või väärtpaberiportfelli haldamine, kõikide 
ühisinvesteeringute valitsemise vormid nin g hooldus -, hoiustamis - ja usaldusteenused;  
(xiii)  finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt 
kaubeldavate maksevahenditega seotud arveldus - ja kliiringteenused;  
(xiv)  finantsteabe vahendamine ja edastamine ning finantsandmete tö ötlemine ja 
asjakohase tarkvara pakkumine ning  
(xv) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja 
arvatud kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude 
finantsteenustega seotud nõustamine ja muud finantsa biteenused, välja arvatud selles 
alapunktis kirjeldatud vahendamine.  
LT:  
(i) otsekindlustusteenused (sh kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mis on seotud:  
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
 
688 
 (ii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iii) kindlustuse abiteenused;  
(iv) hoiuste vastuvõtmine;  
(v)  igat liiki laenud;  
(vi)  kapitalirent;  
(vii)  kõik makse - ja rahaedastusteenused; tagatis - ja garantiitehingud;  
(viii) kauplemine oma arvel või klientide nimel kas börsil või reguleerimata 
väärtpaberiturul;  
(ix)  osalemine iga liiki väärtpaberite emis sioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni 
garanteerimine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja nende 
tegevustega seotud teenuste osutamine;  
(x) rahamaakleri tegevus;  
(xi) vara haldamine, nagu raha - või väärtpaberiportfelli haldamine, kõikide ühisinvesteeringute 
valitsemise vormid ning hooldus -, hoiustamis - ja usaldusteenused;  
(xii)  finantsvarade, sealhulgas väärtpaberite, tuletisväärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate 
maksevahenditega seotud arveldus - ja kliiringteenused;  
(xiii)  finantsteabe vahendamine ja edastamine ning finantsandmete töötlemine ja 
asjakohase tarkvara pakkumine ning  
(xiv) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja 
arvatud kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude 
finantsteenustega seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles 
alapunktis kirjeldatud vahendamine.  
LV:  
(i) otsekindlustusteenused (sh kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mis on seotud:  
a. meretranspordi ja kommertsle nnunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
(ii) edasikindlu stus ja retrotsessioon ning  
(iii) kindlustuse abiteenused;  
(iv) osalemine iga liiki väärtpaberite emissioonides, sealhulgas väärtpaberite emissiooni 
garanteerimine ja väärtpaberite agendina paigutamine (kas riiklikus või erasektoris) ja nende 
tegevustega seotud teenu ste osutamine;  
 
689 
 (v)  finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning  
(vi) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles alapunktis kirj eldatud 
vahendamine.  
MT:  
(i) otsekindlustusteenused (sh kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mis on seotud:  
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või  kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
(ii) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(iii) kindlustuse abiteenused;  
(iv) hoiuste vastuvõtmine;  
(v)  igat liiki laenud;   
(vi) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning   
(vii) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse ala punktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles alapunktis kirjeldatud 
vahendamine.  
PL:  
(i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus) selliste riskide kindlustamisel, mi s on 
seotud rahvusvahelises transiidis oleva kaubaga;  
(ii) riskide edasikindlustus ja retrotsessioon kaupade rahvusvahelises kaubanduses;  
(iii) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus ja retrotsessioon) ja otsekindlustuse 
vahendamine selliste riskide kindl ustamisel, mis on seotud:  
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaubad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused nin g 
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
(iv) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning  
 
690 
 (v)  artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenust e (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles alapunktis kirjeldatud 
vahendamine.  
RO:  
(i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindl ustus) ja otsekindlustuse vahendamine selliste 
riskide kindlustamisel, mis on seotud:   
a. meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas 
satelliidid), kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad 
kaub ad, kaupu vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
b. rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;   
(ii) edasikindlustus ja retrotsessioon ning  
(iii)  kindlustuse abiteenused;  
(iv) hoiuste vastuvõtmine;   
(v) igat liiki laenud;   
(vi)  tagatis - ja garantiitehingud;   
(vii) raha maakleri tegevus;   
(viii) finantsteabe ja finantsandmete töötlemine ning sellega seotud tarkvara pakkumine 
ja edasiandmine ning   
(ix) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirj eldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles alapunktis kirjeldatud 
vahendamine.  
SI:  
(i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus) ja otsekindlustuse vahendamine selliste 
riskide kindlustamisel, mis on seotud:   
(ii) meretranspordi ja kommertslennunduse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas satelliidid), 
kusjuures sellise kindlustusega kae takse üks või kõik järgmisest: veetavad kaubad, kaupu 
vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
(iii) rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;   
(iv) edasikindlustus ja retrotsessioon;  
(v) kindlustuse abiteenused;  
(vi) igat liiki laenud;   
 
691 
 (vii) omamaiste juriidiliste isikute ja füüsilisest isikust ettevõtjate poolne tagatis - ja 
garantiitehingute vastuvõtmine välisriigi krediidiasutustelt;   
(viii) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötlemine ja sellega 
seotud tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt ning   
(ix) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud 
kindlustus) määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega 
seotud nõustamine ja muud finantsabiteenused, välja arvatud selles al apunktis kirjeldatud 
vahendamine.  
b) Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused   
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BG: välisriigi kindlustusandjad ei või sõlmida otse kaupade transpordikindlustus -, sõidukikindlustus - 
ega vastutuskindlustuslepinguid seoses Bulgaarias asuvate riskidega.  
DE: kui välisriigi kindlustusandja on asutanud Saksamaal filiaali, võib ta sõlmida Sak samaal 
rahvusvahelise transpordi kindlustuslepinguid ainult Saksamaal asutatud filiaali kaudu.  
Kehtivad meetmed:  
DE: Luftverkehrsgesetz (LuftVG) ning  
Luftverkehrszulassungsordnung (LuftVZO).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
ES: töötamiseks aktuaari kutsealal peab olema täidetud elukohanõue või olema kaheaastane 
töökogemus.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – kohalik esindatus:   
FI: kindlustusmaakleri teenuste osutamise tingimuseks on alaline tegevuskoht Euroopa Liidus.  
Otsekindlustuse (sh kaaskindlustuse) teenuseid võivad pakkuda üksnes kindlustusandjad, kelle 
peakontor asub Euroopa Liidus või kellel on filiaal Soomes.  
Kehtivad meetmed:  
FI: laki ulkom aisista vakuutusyhtiöistä (seadus välisriikide kindlustusandjate kohta) (398/1995);  
 vakuutusyhtiölaki (kindlustusandjate seadus) (521/2008);  
laki vakuutusten tarjoamisesta (seadus kindlustustoodete turustamise kohta) (234/2018).  
FR: maismaatranspordiga s eotud riskide kindlustamise lepinguid võivad sõlmida üksnes Euroopa 
Liidus asutatud kindlustusseltsid.  
Kehtivad meetmed:  
 
692 
 FR: Code des assurances.  
HU: otsekindlustusteenuseid võivad osutada ainult Euroopa Liidu juriidilised isikud ja Ungaris 
registreeritud filiaalid.  
Kehtivad meetmed:  
HU: 2003. aasta seadus nr  LX. 
IT: kaupade transpordikindlustuse, sõidukikindlustus - ja vastutuskindlustuslepinguid seoses Itaalias 
asuvate riskidega võivad sõlmida üksnes Euroopa Liidus asutatud kindlustusandjad,  välja arvatud 
rahvusvahelise transpordi puhul, mis hõlmab importi Itaaliasse.  
Aktuaariteenuste piiriülene osutamine.  
Kehtivad meetmed:  
IT: erakindlustuse seadustiku (7.  septembri 2005.  aasta seadusandlik dekreet nr  209) artikkel  29, 
seadus nr  194/1942 a ktuaari elukutse kohta.  
PT: õhu - ja meretranspordikindlustuse lepinguid, millega kaetakse kaubad, õhusõidukid, laevad ja 
vastutus, võivad sõlmida üksnes Euroopa Liidus asutatud ettevõtjad. Portugalis võivad sellise 
kindlustusäri vahendajana tegutseda üksn es Euroopa Liidus asutatud füüsilised isikud või äriühingud.  
Kehtivad meetmed:  
PT: seaduse 147/2015 artikkel 3, seaduse 7/2019 artikkel 8.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
SK: välisriigi kodanikud võivad asutada  kindlustusseltsi aktsiaseltsina või tegeleda Slovakkias 
kindlustustegevusega oma filiaalide kaudu, mille registrijärgne asukoht on Slovakkias. Mõlemal juhul 
on loa saamiseks vajalik järelevalveasutuse hinnang.  
Kehtivad meetmed:  
SK: seadus nr  39/2015 kindl ustuse kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs:  
FI: vähemalt pooled kohustusliku pensionikindlustuse teenuseid osutava kindlustusandja juhatuse ja 
järelevalvenõukogu liikm etest ning kõnealuse kindlustusandja tegevdirektor peavad elama EMP 
riigis, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on teinud erandi. Välisriigi kindlustusandjatel ei ole 
võimalik saada Soomes filiaalina tegevusluba, et osutada kohustusliku pensionikindl ustuse 
teenuseid. Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht peab olema EMP riigis.  
Teiste kindlustusandjate puhul peab vähemalt üks juhatuse ja järelevalvenõukogu liikmetest ning 
tegevdirektor elama EMP riigis. Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht peab olema EMP riigis. 
Ühendkuningriigi kindlustusandja peamaakleri elukoht peab olema Soomes, välja arvatud juhul, kui 
kindlustusandja peakontor asub Euroopa Liidus.  
Kehtivad meetmed:  
 
693 
 FI: laki ulkomaisista vakuutusyhtiöistä (seadus välisriikide kindlustusandja te kohta) (398/1995);  
vakuutusyhtiölaki (kindlustusandjate seadus) (521/2008);  
laki vakuutusedustuksesta (seadus kindlustusvahenduse kohta) (570/2005)  
laki vakuutusten tarjoamisesta (seadus kindlustustoodete turustamise kohta) (234/2018).  
laki työeläke vakuutusyhtiöistä (seadus kohustusliku pensionikindlustuse teenuseid osutavate 
kindlustusandjate kohta) (354/1997).  
c) Pangandus - ja muud finantsteenused   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
Euroopa Liit : investeerimisfondide vara tohivad hoida üksnes juriidilised isikud, mille registrijärgne 
asukoht on Euroopa Liidus. Lepinguliste fondide, sealhulgas usaldusfondide ja – kui see on riigi 
õiguse alusel lubatud – investeerimisettevõtet e juhtimiseks tuleb asutada eraldi fondivalitseja, kelle 
peakontor ja registrijärgne asukoht on samas liikmesriigis.  
Kehtivad meetmed :  
Euroopa Liit:  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt 
võõrandatavatesse väärtpa beritesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) 
käsitlevate õigus - ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete 
investeerimisfondide valitsejate kohta . 
EE: hoiuste vastuvõtmiseks on nõutav finantsinspektsiooni luba ja registreerimine aktsiaseltsi, 
tütarettevõtja või filiaalina vastavalt Eesti õigusele.  
Kehtivad meetmed:  
EE: krediidiasutuste seadus, § -d 206 ja 21.  
SK: investeerimisteenuseid võivad osutada ainult haldusettevõtjad, mis on õigusliku vormi poolest 
aktsiaseltsid, millel on seadusega ette nähtud omakapital.  
Kehtivad meetmed:  
SK: seadus nr  566/2001 väärtpaberite ja investeerimisteenuste kohta ning seadus nr  483/2001 
pankade kohta.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja juhatus  
FI: pangateenuste osutajate puhul peab vähemalt ühe asutaja, juhatuse liikme, järelevalvenõukogu 
liikme, tegevdirektori ning krediidiasutuse allkirjaõigusega isiku alaline elukoht olema EMP riigis. 
Vähemalt ühe audiitori alaline elukoht peab olema EMP riigis .  
Kehtivad meetmed:  
FI: laki liikepankeista ja muista osakeyhtiömuotoisista luottolaitoksista (seadus kommertspankade  
 
694 
 ja muude osaühingu vormi kasutavate krediidiasutuste kohta) (1501/2001);  
säästöpankkilaki (hoiupangaseadus) (1502/2001);  
Laki osuuspanke ista ja muista osuuskuntamuotoisista luottolaitoksista (seadus  
ühistupankade ja muude ühistupanga vormi kasutavate krediidiasutuste kohta) (1504/2001);  
laki hypoteekkiyhdistyksistä (seadus hüpoteegiühingute kohta) (936/1978);  
maksulaitoslaki (makseasutust e seadus) (297/2010);  
laki ulkomaisen maksulaitoksen toiminnasta Suomessa (seadus välisriikide makseasutuste tegevuse 
kohta Soomes)  
(298/2010) ning  
laki luottolaitostoiminnasta (krediidiasutuste seadus) (121/2007).  
Seoses investeeringute liberaliseerimis ega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
IT: consulenti finanziari (finantskonsultant) teenused. Rändmüügiteenuse osutamiseks peavad 
vahendajad kasutama volitatud finantsteenuste osutajaid, kelle elukoht on  liikmesriigi territooriumil.  
Kehtivad meetmed:  
IT: CONSOBi 29. oktoobri 2007. aasta määrus nr  16190 vahendajate kohta, artiklid 91 –111.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – kohapealne esindatus:  
LT: pensionifondide varade hoidjateks võivad olla ainult pangad, kellel on Leedus registreeritud  
asukoht või filiaal ning neil on õigus osutada EMP riikides investeerimisteenuseid. Vähemalt üks 
panga juhtidest peab rääkima leedu keelt.   
Kehtivad meetmed:  
LT: Leedu Vabariigi 30.  märtsi 2004.  aasta pangaseadus nr  IX-2085,  mida on muudetud 16. novembr i 
2017. aasta seadusega nr  XIII-729;  
4. juuli 2003. aasta seadus nr  IX-1709 ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate kohta,  mida on 
muudetud 20. detsembri 2018. aasta seadusega nr XIII -1872;  
3. juuni 1999. aasta seadus nr  VIII-1212 täiendava vabatahtl iku pensionikogumise kohta  (mida on 
muudetud 20. detsembri 2012. aasta seadusega nr XII -70); 
Leedu Vabariigi 5.  juuni 2003.  aasta seadus nr IX -1596 maksete kohta, viimati muudetud 17. oktoobri 
2019. aasta seadusega nr XIII -2488;  
Leedu Vabariigi 10. detsembri 2009. aasta makseasutuste seadus nr XI -549 (seaduse uus 
redaktsioon: 17. aprilli 2018. aasta seadus nr XIII -1093)  
 
695 
 Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:  
FI: Makseteenuste osutamiseks võidakse nõuda alalist või peamist elukohta Soomes .  
 
  
 
696 
 Reservatsioon nr  17 – tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Sektor:  Tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 93, 931, välja arvatud 9312, 93191 osa, 9311, 93192, 93193, 
93199  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Tervishoiuteenused – haigla - ja kiirabiteenused, raviasutuste teenused (CPC 93, 931, välja 
arvatud 9312, 93191 osa, 9311, 93192, 93193, 93199)   
Seoses investeeringute libe ralisee rimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded , 
kõrgem juhtkond ja juhatus:   
Euroopa Liit : kõikide selliste tervishoiuteenuste osutamiseks, mida rahastab avalik sektor või mis 
saavad mis tahes vormis riigiabi.  
Euroopa Liit : kõikide erasektori rahastatavate tervishoiuteenuste jaoks, välja arvatud erasektori 
rahastatavad haigla - ja kiirabiteenused ning muud raviasutuste teenused kui haiglateenused. 
Eraettevõtjatelt võidakse nõuda erasektori rahastatavas tervishoiuvõrgus osale miseks 
mittediskrimineerivatel alustel antud kontsessiooni. Võidakse kohaldada majandusvajaduste testi. 
Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, transporditaristu, rahvastiku 
tihedus, geograafiline paiknemine ja uute töökohtad e loomine.  
Reservatsioon ei kehti tervishoiualaste kutseteenuste osutamise suhtes, sealhulgas teenused, mida 
osutavad arstid, hambaarstid, ämmaemandad, meditsiiniõed, füsioterapeudid, parameedikud ja 
psühholoogid, mis on hõlmatud muude reservatsioonidega (CPC 931, välja arvatud 9312, 93191 osa).  
 AT, PL ja SI: erasektori rahastatavate kiirabiteenuste osutamine (CPC 93192).  
BE: erasektori rahastatavate kiirabi - ja raviasutuste teenuste, välja arvatud haiglateenused, 
osutamine (CPC 93192, 93193).  
 BG, CY,  CZ, FI, MT ja SK : erasektori rahastatavate haigla -, kiirabi - ja raviasutuste teenuste, välja 
arvatud haiglateenuste osutamine (CPC 9311, 93192, 93193).  
FI: Muude tervishoiuteenuste (CPC 93199) pakkumine.  
 
697 
 Kehtivad meetmed:  
CZ: seadus nr  372/2011 Sb terv ishoiuteenuste ja nende osutamise tingimuste kohta.  
FI: laki yksityisestä terveydenhuollosta (seadus erasektori osutatavate tervishoiuteenuste kohta) 
(152/1990).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enam soodustus režiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus , toimimisnõuded:  
DE: sotsiaalkindlustusteenuste osutamine Saksamaa sotsiaalkindlustussüsteemi raames, kus 
teenuseid võivad pakkuda eri äriühingud või üksused, millega kaasneb konkurents, ja seega ei ole 
asjaomaste teenuste puhul tegemist „teenustega, mida osutatakse üksnes valitsuse ülesannete 
täitmisel“. Võimaldada kahepoolse kaubanduslepingu raames soodsamat kohtlemist seoses 
tervishoiu - ja sotsiaalteenuste osutamisega (CPC 93).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
DE: erasektori rahastatavate Saksamaa relvajõudude haiglate omandiõigus.  
Õigus erastada muud peamised erasektori rahastatavad haiglad (CPC 93110).  
FR: erasektori rahastatud laboratoorse analüüsi ja uuringu teenuste osutamiseks.  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FR: erasektori rahastatud laboratoorse analüüsi ja uuringu teenuste osutamine (CPC 9311 osa).  
Kehtivad meetmed:  
FR: Code de la santé publique.  
b) Tervishoiu - ja sotsiaalteenused, sealhulgas pensionikindlustus  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:   
Euroopa Liit , välja arvatud HU: tervishoiu - ja sotsiaalteen uste piiriülene osutamine ning tegevus või 
teenused, mis moodustavad riikliku pensioni - või sotsiaalkindlustussüsteemi osa. Reservatsioon ei 
kehti tervishoiualaste kutseteenuste osutamise suhtes, sealhulgas teenused, mida pakuvad arstid, 
hambaarstid, ämmae mandad, meditsiiniõed, füsioterapeudid, parameedikud ja psühholoogid, mis 
on hõlmatud muude reservatsioonidega (CPC 931, välja arvatud 9312, 93191 osa).  
HU: avaliku sektori rahastatavate haigla - ja kiirabiteenuste ning muude raviasutuste kui haiglate 
teen uste piiriülene osutamine (CPC 9311, 93192, 93193).   
c) Sotsiaalteenused, sealhulgas pensionikindlustus   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus , toimimisnõuded:  
Euroopa Liit : kõikide selliste sotsiaalteenuste osutamine, mida rahastab avalik sektor või mis saavad 
mis tahes vormis riigiabi, ning tegevus või teenused, mis moodustavad osa riiklikust pensioni - või 
sotsiaalkindlustussüsteemist. Eraettevõtjatelt võidakse nõuda erase ktori rahastatavas sotsiaalvõrgus 
 
698 
 osalemiseks mittediskrimineerivatel alustel antud kontsessiooni. Võidakse kohaldada 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, 
transporditaristu, rahvastiku tihedus, geo graafiline paiknemine ja uute töökohtade loomine.  
BE, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, IT ja PT:  erasektori rahastatavate sotsiaalteenuste, välja arvatud 
sanatooriumide, puhkekodude ja vanadekodude teenuste osutamine.  
CZ, FI, HU, MT, PL, RO, SK ja SI: erasek tori rahastatavate sotsiaalteenuste osutamine.  
DE: Saksamaa sotsiaalkindlustussüsteem, kus teenuseid võivad pakkuda eri äriühingud või üksused, 
millega kaasneb konkurents, ja seega ei pruugi asjaomased teenused olla hõlmatud määratlusega 
„teenused, mida o sutatakse üksnes valitsuse ülesannete täitmisel“.  
Kehtivad meetmed:  
FI: laki yksityisistä sosiaalipalveluista (seadus erasektori osutatavate sotsiaalteenuste kohta) 
(922/2011).  
IE: 2004. aasta terviseseadus (S. 39) ning  
1970. aasta terviseseadus (muude tud – S.61A).  
IT: seadus nr  833/1978 riikliku tervishoiusüsteemi loomise kohta;  
seadusandlik dekreet nr  502/1992 tervishoiuvaldkonna korralduse kohta ja seadus nr  328/2000 
sotsiaalteenuste reformi kohta.  
 
  
 
699 
 Reservatsioon nr  18 – turismi - ja reisiteenused  
Sektor:  giiditeenused, tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 7472  
Reservatsiooni liik:  võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – võrdne kohtlemine ja piiriülene teenuskaubandus – 
võrdne kohtlemine:  
FR: nõuda giiditeenuste osutamiseks oma territooriumi l liikmesriigi kodakondsust.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
LT: kui Ühendkuningriik lubab Leedu kodanikel osutada giiditeenused, lubab Leedu Ühendkuningriigi 
kodanikel  osutada giiditeenuseid samadel tingimustel.  
 
  
 
700 
 Reservatsioon nr  19 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Sektor:  meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 962, 963, 9619, 964  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmis ega.  
a) Raamatukogud, arhiivid, muuseumid ja muud kultuuriteenused (CPC963)  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded,  
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtle mine, 
kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit , välja arvatud AT ja investeeringute liberaliseerimise eesmärgil  LT:  raamatukogude, 
arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriteenuste osutamine.  
AT ja LT: asutamiseks võidakse nõuda luba või kontsessiooni.  
b)  Meelelahutusteenused (sealhulgas teatrite, ansamblite ja tsirkuste teenused) (CPC 9619, 
964, välja arvatud 96492)   
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
Euroopa Liit , välja arvatud AT ja SE: meelelahutusteenuste (sealhulgas teatrite, ansamblite, tsirkuste 
ja diskoteekide teenused) piiriülene osutamine.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded,  
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenu skaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:   
CY, CZ, FI, MT, PL, RO, SI ja SK: seoses meelelahutusteenuste (sealhulgas teatrite, ansamblite, 
tsirkuste ja diskoteekide teenused) osutamisega.  
BG: järgmiste meelelahutusteenuste osutamin e: tsirkuste, lõbustusparkide ja sarnaste 
meelelahutusasutuste teenused, tantsusaalide, diskoteekide ja tantsuõpetajate teenused ning muud 
meelelahutusteenused.  
EE: muude meelelahutusteenuste osutamine, välja arvatud kinode teenused.  
LT ja LV: kõikide me elelahutusteenuste osutamine, välja arvatud kino käitamise teenused.  
 
701 
 CY, CZ, LV, PL, RO  ja SK: spordi - ja muude vabaajateenuste piiriülene osutamine.  
c) Uudiste - ja meediaagentuurid (CPC 962)   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FR: välisosalus prantsuskeelseid väljaandeid kirjastavates äriühingutes ei tohi olla suurem kui 20  % 
äriühingu kapitalist või hääleõigusest. Ühendkuningriigi meediaagentuuride asu tamisel kohaldatakse 
riigisisestes õigusnormides sätestatud tingimusi. Meediaagentuuride asutamisel välisinvestorite 
poolt kohaldatakse vastastikkuse põhimõtet.  
Kehtivad meetmed:  
FR: ordonnance n° 45 -2646 du 2 novembre 1945 portant règlementation proviso ire des agences de 
presse ja loi n° 86 -897 du 1 août 1986 portant réforme du régime juridique de la presse.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:   
HU: uudiste - ja meediaagentuuride teenuste osutamiseks.  
d) Hasartmängude ja kihlvedude korrald amise teenused (CPC 96492)  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded,  
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit : hasartm änguteenuste osutamine, mis hõlmab rahalise panusega õnnemänge, 
sealhulgas eeskätt loteriid, kraapimisloteriid, kasiinodes pakutavaid hasartmänguteenuseid, 
mängusaale või litsentsitud ruume, kihlveoteenuseid, bingoteenuseid ning 
heategevusorganisatsioonide  või mittetulundusühingute pakutavaid või neile tulu toovaid 
hasartmänguteenuseid.  
  
 
702 
 Reservatsioon nr  20 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Sektor:  Transporditeenused  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Meretranspo rt – muu  kaubanduslik tegevus, mida harrastatakse laevalt  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded  ja piiriülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
Euroopa Liit : merelaevade ja siseveelaevade meeskonna liikmete kodakondsus.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enam soodustus režiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus:  
Euroopa Liit , välja arvatud LV ja MT: üksnes ELi füüsilised või juriidilised isikud võivad registreerida 
laeva ja käitada lipuriigiks olevat laevastikku (kehtib kogu kaubandusliku merendustegevuse suhtes, 
millega tegeletakse merelaevalt, sealhulgas kalandus, vesiviljelus ja kalandusega seotu d teenused; 
rahvusvaheline reisijate - ja kaubavedu (CPC 721); ning meretranspordi abiteenused).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs ja piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs:   
MT: kehtivad ainuõigused Itaalia kaudu Mandri -Euroopaga si sse seatud mereühenduse suhtes (CPC 
7213, 7214, 742 osa, 745, 749 osa).  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:   
SK: teenuse osutamist võimaldava tegevusloa taotlemiseks peab välisinvestorite peamine 
tegevuskoht asuma Slovakkia Vabariigis (CPC 722).  
b) Meretranspordi abiteenused  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtko nd ja 
juhatus ning piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit : lootsi - ja sildumisteenuste osutamine. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et 
olenemata kriteeriumidest, mida võidakse kohaldada laevade registreerimise suhtes Euroopa Liidu 
 
703 
 liikmesriigis, jätab Euroopa Liit endale õiguse näha ette, et lootsi - ja sildumisteenuseid võivad 
pakkuda üksnes Euroopa Liidu liikmesriikide riiklikesse registritesse kantud laevad (CPC 7452).  
Euroopa Liit , välja arva tud LT ja LV: puksiirteenuseid võivad osutada üksnes Euroopa Liidu liikmesriigi 
lippu kandvad laevad (CPC 7214).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus:  
LT: lootsi - ja sildumisteenuseid ning puksiirteenuseid võivad osutada üksnes Leedu juriidilised isikud  
või Leedus filiaali omavad Euroopa Liidu liikmesriikide juriidilised isikud, kellel on Leedu 
meresõiduohutuse ameti välja antud sertifikaat (CPC 7214, 7 452).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs ja piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs, 
võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:   
BE: veoste käitlemise teenuseid võivad osutada üksnes kuningliku dekreediga kindlaks määratud 
akrediteeritu d töötajad, kellel on õigus töötada sadamaaladel (CPC 741).  
Kehtivad meetmed:  
BE: loi du 8 juin 1972 organisant le travail portuaire;  
arrêté royal du 12 janvier 1973 instituant une Commission paritaire des ports et fixant sa 
dénomination et sa compétenc e;  
arrêté royal du 4 septembre 1985 portant agrément d'une organisation d'employeur (Anvers);  
arrêté royal du 29 janvier 1986 portant agrément d'une organisation d'employeur (Gand);  
arrêté royal du 10 juillet 1986 portant agrément d'une organisation d'e mployeur (Zeebrugge); arrêté 
royal du 1er mars 1989 portant agrément d'une organisation d'employeur (Ostende) ja  
arrêté royal du 5 juillet 2004 relatif à la reconnaissance des ouvriers portuaires dans les zones 
portuaires tombant dans le champ d'applicati on de la loi du 8 juin 1972 organisant le travail 
portuaire, tel que modifié.  
c) Siseveetranspordi abiteenused     
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enam soodustusrežiim,  
kõrgem juhtkond ja juhatus , toimimisnõuded  ning piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne 
kohtlemine, kohapealne esindatus, enamsoodustusrežiim:   
Euroopa Liit : siseveetranspordi abiteenused.  
d) Raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : reisijate raudteevedu (CPC 7111).  
 
704 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : kauba raudteevedu(CPC 7112).  
LT: raudteetranspordivahendite hooldus - ja remonditeenuste korral kehtib riigi monopol (CPC 
86764, 86769, 8868 osa).  
SE (seoses üksnes turulepääsuga): raudteetranspordivahendite hooldus - ja remonditeenuste suhtes 
kohaldatakse majandusvajaduste testi, kui investor kavatseb rajada oma terminali taristurajatised. 
Põhikriteeriumid: ruumi - ja võimsuspiirangud (CPC 86764, 86769, 8868 osa).   
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega 
luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond.  
SE: planeerimis - ja ehitusseadus (2010:900).  
e) Maanteetransport (reisijate - ja kaubaveoteenused, rahvusvahelised veoautoveoteenused) 
ja maanteetranspordi abiteenused.  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:   
Euroopa Liit : maanteetransporditeenuste puhul, mis on hõlmatud teise osa [Kaubandus, transport ja 
kalandus] kolmanda rubriigi [Maanteetransport] I jaotisega [Kaupade maanteevedu] ja II jaotisega 
[Reisijate maanteevedu] ning lisaga ROAD -1 [Kaupade maanteevedu].  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtko nd ja 
juhatus:   
Euroopa Liit : maanteetransporditeenuste puhul, mis on hõlmatud teise osa [Kaubandus, transport ja 
kalandus] kolmanda rubriigi [Maanteetransport] I jaotisega [Kaupade maanteevedu] ja II jaotisega 
[Reisijate maanteevedu] ning lisaga ROAD -1 [Kaupade maanteevedu]:  
piirata kabotaažiteenuste pakkumist Euroopa Liidu liikmesriigis mõnes teises Euroopa Liidu 
liikmesriigis asutatud välisinvestori poolt (CPC 712).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : maanteetransporditeenuste puhul, mis on hõlmatud teise osa [Kaubandus, transport ja 
kalandus] kolmanda rubriigi [Maanteetransport] I ja otisega [Kaupade maanteevedu] ja II jaotisega 
[Reisijate maanteevedu] ning lisaga ROAD -1 [Kaupade maanteevedu]:  
i) nõuda asutamist ja piirata maanteetransporditeenuste piiriülest 
osutamist (CPC 712);  
ii) piirata kabotaažiteenuste pakkumist Euroopa Liidu liikmes riigis mõnes 
teises Euroopa Liidu liikmesriigis asutatud välisinvestori poolt (CPC 
712).  
 
705 
 iii) majandusvajaduste testi võidakse kohaldada Euroopa Liidu 
taksoteenuste suhtes, piirates teenuseosutajate arvu. 
Põhikriteeriumid: kohaldatavates õigusaktides ette näht ud kohalik 
nõudlus (CPC 71221).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
BE: seaduses saab kindlaks määrata taksoveolubade maksimaalse arvu (CPC 71221).  
IT: limusiiniteenuste suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid:  olemasolevate 
ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, mõju 
liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine.  
Linnadevahelise bussiveo teenuste suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: 
olema solevate ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, 
mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine.  
Kaubaveoteenuste suhtes kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: kohalik nõudlus 
(CPC 712).  
BG, DE : reisijate - ja kaubaveoks võib ainuõiguse ja/või loa anda üksnes liidu füüsilistele isikutele ja 
liidu juriidilistele isikutele, kelle peakontor asub liidus. (CPC  712).  
MT: avalik bussiveoteenus: kogu võrgu suhtes kohaldatakse kontsessiooni, mis hõ lmab avaliku 
teenindamise kohustust kanda hoolt teatud ühiskonnarühmade (nagu õpilased ja eakad) eest (CPC 
712).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine,  
FI: maanteetransporditeenuste osutamiseks on vaja luba, mida ei a nta välismaal registreeritud 
sõidukitele (CPC 712).  
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FR: linnadevahelise bussiveoteenuste osutamine (CPC 712).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs:   
ES: reisi jateveo puhul kohaldatakse CPC 7122 all osutatavate teenuste suhtes majandusvajaduste 
testi. Põhikriteeriumid: kohalik nõudlus. Linnadevahelise bussiveo teenuste suhtes kohaldatakse 
majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: olemasolevate ettevõtjate arv j a neile avalduv mõju, 
rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine, mõju liiklustingimustele ja uute töökohtade loomine.  
SE: maanteetranspordivahendite hooldus - ja remonditeenuste suhtes kohaldatakse 
majandusvajaduste testi, kui tarnija kavatseb rajada om a terminali taristurajatised. Põhikriteeriumid: 
ruumi - ja võimsuspiirangud (CPC 6112, 6122, 86764, 86769, 8867 osa).  
SK: kaubaveo puhul kohaldatakse majandusvajaduste testi. Põhikriteeriumid: kohalik nõudlus (CPC 
712).  
Seoses piiriülese teenuskaubanduseg a – turulepääs:  
 
706 
 BG: nõuda maanteetranspordiga seotud tugiteenuste kehtestamist (CPC 744).  
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr  1071/2009, 
millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo -ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ; Euroopa Parlamendi ja n õukogu 21.  oktoobri 
2009.  aasta määrus (EÜ) nr  1072/2009  
rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr  1073/2009  
rahvusvahelisele bussiteenuste turul e juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega 
muudetakse määrust (EÜ) nr  561/2006.  
FI: laki kaupallisista tavarankuljetuksista tiellä (seadus kaubaveo kohta maanteedel)  
693/2006; laki liikenteen palveluista (transporditeenuste seadus) 320/2 017;  
ajoneuvolaki (sõidukite seadus) 1090/2002.  
IT: seadusandlik dekreet nr  285/1992 (maanteeseadustik ja selle hilisemad muudatused), artikkel 85;  
seadusandlik dekreet nr  395/2000 (reisijatevedu maanteel), artikkel 8;  
seadus nr  21/1992 (raamseadus, mis  käsitleb mitteregulaarset avalikku reisijatevedu maanteel);  
seadus nr  218/2003 (reisijatevedu koos juhiga renditud bussidega), artikkel 1, ning seadus 
nr 151/1981 (kohaliku ühistranspordi raamseadus).  
SE: planeerimis - ja ehitusseadus (2010:900).  
f) Kosmosetransport ja kosmoselaeva rentimine  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded, 
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit: kosmosetransporditeenuste ja kosmoselaevade renditeenuste osutamine (CPC 733, 
734 osa).  
g) Enamsoodustusrežiim   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
- Transport (kabotaa ž), välja arvatud meretransport   
FI: teatavale riigile erineva kohtlemise võimaldamine vastavalt kehtivatele või tulevastele 
kahepoolsetele lepingutele, mille alusel ei kohaldata vastastikkuse põhimõtet rakendades 
konkreetse välisriigi lipu all registreeritud laevade või välisriigis registr eeritud laevade suhtes üldist 
keeldu osutada Soomes kabotaažiteenuseid (CPC  711 osa, CPC  712 osa, CPC  722 osa).  
 
707 
 - meretranspordi tugiteenused   
BG: Kui Ühendkuningriik lubab Bulgaaria teenuseosutajatel pakkuda oma mere - ja jõesadamates 
veoste käitlemise teen useid ning hoiustamis - ja laoteenuseid, sealhulgas konteinerite ja 
konteinerites sisalduva kaubaga seotud teenuseid, lubab Bulgaaria Ühendkuningriigi 
teenuseosutajatel pakkuda oma mere - ja jõesadamates samadel tingimustel veoste käitlemise 
teenuseid ning h oiustamis - ja laoteenuseid, sealhulgas konteinerite ja konteinerites sisalduva 
kaubaga seotud teenuseid (CPC  741 osa, CPC  742 osa) .  
- laevade rentimine või kasutusrent   
DE: välisriigi laevade prahtimisel Saksamaal elavate tarbijate poolt võidakse kohaldada vastastikkuse 
tingimust (CPC  7213, 7223, 83103) .  
-  Maantee - ja raudteetransport   
Euroopa Liit : võimaldada teatavale riigile erinevat kohtlemist vastavalt liidu või liikmesriikide ja 
kolmanda riigi vahel sõlmitud ning rahvusvahelist maanteetransporti (sealh ulgas kombineeritud 
vedu, maantee - ja raudteetransport) ja reisijatevedu käsitlevatele kehtivatele või tulevastele 
kahepoolsetele lepingutele (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Sellise kohtlemisega võidakse:  
a) reserveerida asjakohaste transporditeenuste  osutamine poolte vahel või läbi poolte territooriumi 
kummagi poole riigis registreeritud sõidukitele või lubada sellist teenust osutada vaid kõnealuste 
sõidukitega 121 või 
b) näha selliste sõidukite puhul ette maksuvabastus.  
- maanteetransport  
BG: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse asjaomaste 
transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks teenuste osutamise 
tingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud, Bulgaaria territooriumil või üle Bulgaaria piiri 
(CPC  7121, 7122, 7123).  
CZ: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse 
transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks tegevustingimused, sh 
transiidiload või soodusteem aksud seoses transporditeenustega, mida osutatakse Tšehhi Vabariiki, 
Tšehhi Vabariigis, läbi Tšehhi Vabariigi ja Tšehhi Vabariigist asjaomaste lepinguosaliste riikidesse 
(CPC  7121, 7122, 7123).  
ES: Hispaanias võib keelduda kaubandusliku kohaloleku vormist amise loa andmisest sellistele 
teenuseosutajatele, kelle päritoluriik ei võimalda Hispaania teenuseosutajatele tõhusat turulepääsu 
(CPC  7123).  
Kehtivad meetmed:  
                                                            
121 Austria puhul hõlmab enamsoodustusrežiimi erandi liiklusõigustega seotud osa kõiki riike, kellega 
on sõlmitud või võidakse tulevikus sõlmida maanteetransporti käsitleva d kahepoolsed lepingud või 
muud maanteetranspordiga seotud kokkulepped.   
 
708 
 ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres.  
HR: rahvusvahelist  maanteetransporti käsitlevate kehtivate või tulevaste lepingute alusel 
kohaldatavad meetmed, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine või piiratakse seda 
ning määratakse kindlaks tegevustingimused, sh transiidiload või soodusteemaksud seoses 
transporditeenustega, mida osutatakse Horvaatiasse, Horvaatias, läbi Horvaatia ja Horvaatiast 
asjaomaste lepinguosaliste riikidesse (CPC 7121, 7122, 7123).  
LT: kahepoolsete lepingute alusel rakendatavad meetmed, millega nähakse ette transporditeenuste 
sätted ja määratakse kindlaks tegevustingimused, kaasa arvatud kahepoolse transiidi ja muud 
transpordiload seoses transporditeenustega, mida osutatakse Leedu territooriumile, läbi Leedu 
territooriumi ja Leedu territooriumilt teiste asjaomaste lepinguosaliste t erritooriumidele, ning 
teemaksud ja -lõivud (CPC 7121, 7122, 7123).  
SK: kehtivate või tulevaste lepingute alusel võetavad meetmed, millega reserveeritakse 
transporditeenuste osutamine või piiratakse seda ning määratakse kindlaks tegevustingimused, 
sealhul gas transiidiload või soodusteemaksud seoses transporditeenustega, mida osutatakse Slovaki 
Vabariiki, Slovaki Vabariigis, läbi Slovaki Vabariigi ja Slovaki Vabariigist asjaomaste lepinguosaliste 
riikidesse (CPC  7121, 7122, 7123).  
-  Raudteetransport  
BG, CZ  ja SK: kehtivad või tulevased lepingud, millega reguleeritakse liiklusõigusi ja tegevustingimusi 
ning transporditeenuste osutamist Bulgaaria, Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia territooriumil ning 
asjaomaste riikide vahel. (CPC 7111, 7112).  
- lennutransport – lennutranspordi abiteenused   
Euroopa Liit : diferentseeritud kohtlemise võimaldamine kolmandale riigile vastavalt maapealse 
teenindamisega seotud kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele.  
- Maantee - ja raudteetransport  
EE: teatavale riigile eri neva kohtlemise võimaldamine rahvusvahelist maanteetransporti (sh 
kombineeritud maantee - ja raudteetransport) käsitlevate kehtivate või tulevaste kahepoolsete 
lepingute alusel, millega reserveeritakse transporditeenuste osutamine Eestisse, Eestis, läbi Ees ti ja 
Eestist asjaomaste lepinguosaliste riikidesse kummagi lepinguosalise riigis registreeritud sõidukitele 
või lubatakse sellist teenust osutada vaid kõnealuste sõidukitega ning nähakse ette selliste sõidukite 
maksuvabastus (CPC 711 osa, 712 osa, 721 osa ).  
- kõik reisijate - ja kaubaveoteenused, välja arvatud mere - ja õhutransport   
PL: kui Ühendkuningriik lubab Poola reisijate - ja kaubaveoettevõtjatel osutada transporditeenuseid 
Ühendkuningriigi territooriumile ja läbi Ühendkuningriigi territooriumi, lubab Poola Ühendkuningriigi 
reisijate - ja kaubaveoettevõtjatel osutada samadel tingimustel transporditeenuseid Poola 
territooriumile ja läbi Poola territooriumi.    
 
709 
 Reservatsioon nr  21 – põllumajandus, kalapüük ja vesi  
Sektor:  põllumajandus, jahindus, metsandus;  kalapüük, vesiviljelus, 
kalapüügiga seotud teenused; vee kogumine, puhastamine ja -
varustus.  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 011, ISIC Rev. 3.1 012, ISIC Rev. 3.1 013, ISIC Rev. 3.1 014, 
ISIC Rev. 3.1 015, CPC 8811, 8812, 8813, välja arvatud nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused; ISIC rev 3.1: 0501, 0502, CPC 882  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimin e ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:   
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Põllumajandus, jahindus  ja metsamajandus  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
HR: põllumajandus - ja jahindustegevus.   
HU: põllumajandustegevus (ISIC Rev. 3.1 011, 3.1 012, 3.1 013, 3.1 014, 3.1 015, CPC 8811, 8812, 
8813, välja arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused).  
Kehtivad meetmed:  
HR: põllumajandusmaa seadus (OG 20/18,  115/18, 98/19)  
b) Kalapüük, vesiviljelus  ja kalapüügiga seotud teenused (ISIC Rev . 3.1 0501, 0502, CPC 882)   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimis nõuded , enamsoodustusrežiim  ning p iiriülene  teenuskaubandus  – turulepääs, 
võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, kohapealne esindatus:   
Euroopa Liit :  
1.  Eelkõige ühise kalanduspoliitika ja kolmanda riigiga sõlmitud kalanduslepingute raames, mis 
on seotud juurdepääsuga liikmesriikide suv eräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevate vete 
bioloogilistele ressurssidele ja püügipiirkondadele ning nende ressursside ja püügipiirkondade või 
liikmesriigi püügiloa kohaste püügiõiguste kasutamisega, sealhulgas:  
 
710 
 a) Ühendkuningriigi või kolmanda  riigi lipu all sõitvate laevadele eraldatud kvootide alusel 
püütud saagi lossimise reguleerimine või liikmesriigi lipu all sõitvate laevade puhul nõue, et osa kogu 
saagist lossitaks liidu sadamates;  
b) äriühingu minimaalse suuruse kindlaksmääramine, et säilitada nii väikesemahulist püüki 
teostavad laevad kui ka rannapüügilaevad;  
c) diferentseeritud kohtlemise võimaldamine vastavalt kalandusega seotud kehtivatele või 
tulevastele kahepoolsetele lepingutel e ning  
d) nõue, et liikmesriigi lipu all sõitva laeva meeskonnaliikmetel peab olema liikmesriigi 
kodakondsus.  
2. Kalalaeva õigus sõita liikmesriigi lipu all üksnes juhul, kui  
a) see kuulub täielikult:  
i) liidus asutatud äriühingutele või  
ii) liikmesriigi kodanikele;  
b) selle igapäevast tegevust juhitakse ja kontrollitakse liidust ja  
c) laeva prahtija, haldaja või käitaja on liidus asutatud äriühing või liikmesriigi kodanik.  
3. Tööndusliku kalapüügi loa, mis annab õiguse püüda kala liikmesriigi territoriaa lvetes, võib 
anda üksnes liikmesriigi lipu all sõitvatele laevadele.  
4. Vesiviljelusrajatiste asutamine merel või siseveekogudel.  
5.  Punkti 1 alapunktid a, b, c (välja arvatud enamsoodustusrežiimi osas) ja d; punkti 2 alapunkte 
a.i, b ja c ning punkti 3  kohaldatakse üksnes laevade ja ettevõtete suhtes kohaldatavate meetmete 
suhtes, olenemata tegelikult kasu saavate omanike kodakondsusest.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
FR: isikutel, kes ei ole Euroopa Liidu kodanikud, ei saa oll a osalust Prantsusmaale kuuluvas merealas 
kala-, kooriklooma - või vetikakasvatuse eesmärgil.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne  kohtlemine , enam soodustusrežiim  ja 
piiriülene teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine :  
BG: merede ja jõgede elusressursside püüki Bulgaaria sisemerealal ja territoriaalmeres peavad 
sooritama Bulgaaria lipu all sõitvad laevad. Välisriigi laev ei tohi tegeleda Bulgaaria majandusvööndis 
tööndusliku kalapüügiga, välja arvatud Bulgaaria ja lipuriig i vahelise lepingu alusel. Bulgaaria 
majandusvööndi läbimisel ei tohi välisriigi kalalaevad hoida oma püügivahendeid töörežiimil.  
c) Vee kogumine, puhastamine ja -varustus   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene  
teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:   
 
711 
 Euroopa Liit : tegevuse  jaoks, mis hõlmab teenuseid seoses kodumajapidamiste või tööstuslike, 
kaubanduslike või muude kasutajate jaoks vee kogumise, puhastamise ja varustuseg a, sealhulgas 
joogiveega varustamine ja veemajandus.    
 
712 
 Reservatsioon nr  22 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Sektor:  energia tootmine ja sellega seotud teenused  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 10, 1110, 12, 120, 1200, 13, 14, 232, 233, 2330, 40, 401,  
4010, 402, 4020, 4030 osa, CPC 613, 62271, 63297, 7131, 71310, 742, 
7422, 88 osa, 887.  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja p iiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a) Energiateenused – üldine (ISIC Rev. 3.1 10, 1110, 13, 14, 232, 40, 401, 402, 403 osa, 41;  CPC 
613, 62271, 63297, 7131, 742, 7422, 887 (välja arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused))  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded  ja piiriülene  teenuskaubandus – turu lepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : kui liikmesriik lubab välisosalust gaasi või elektrienergia ülekandesüsteemis või nafta 
või gaasi torutranspordisüsteemis seoses Ühendkuningriigi ettevõtetega, mida kontrollivad füüsilised 
isikud või juriidilised isikud kolmandast riigist, kust on pärit enam kui 5  % liidu nafta -, maagaasi - või 
elektrienergia impordist, et tagada liidu kui terviku või konkreetse liikmesriigi energiavarustuse 
kindlus. Reservatsiooni ei kohaldata nõustamis - ja kon sultatsiooniteenuste suhtes, mida osutatakse 
energiajaotusega seotud teenustena.  
Reservatsioon ei kehti HR, HU ja LT puhul (LT puhul üksnes CPC 7131 korral) seoses kütuste 
torutranspordiga, ega Lätis  seoses energiajaotusega seotud teenustega ja Sloveenias  seoses 
gaasijaotusega seotud teenustega (ISIC Rev. 3.1 401, 402, CPC 7131, 887, välja arvatud 
nõustamisteenused).  
CY: puhastatud naftatoodete tootmiseks, kui investorit kontrollib füüsiline või juriidiline isik 
kolmandast riigist, kust on pärit enam kui 5  % liidu nafta - või maagaasiimpordist, samuti seoses gaasi 
tootmisega, gaaskütuse enda tarbeks jaotamisega magistraal võrkude kaudu, elektrienergia 
tootmise, ülekandmise ja jaotamisega, kütuste torutranspordiga, muude elektrienergia ja maagaasi 
jaotamisega seotud teenustega kui nõustamisteenused, elektrienergia hulgimüügiteenustega ning 
mootorikütuste, elektrienergia ja m uu gaasi kui balloonigaasi jaemüügiteenustega. Elektriteenuste 
osutamise suhtes kohaldatakse kodakondsus - ja elukohanõuet. (ISIC Rev. 3.1 232, 4010, 4020, CPC 
613, 62271, 63297, 7131, ja 887, välja arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused)  
FI: energi a ning auru ja kuuma vee ülekandevõrgud ning jaotusvõrgud ja -süsteemid.  
 
713 
 FI: monopolide või ainuõiguste vormis kvantitatiivsed piirangud maagaasi importimisele ning auru ja 
kuuma vee tootmisele ja jaotamisele. Praegu kehtivad loomulikud monopolid ja ainuõ igused (ISIC 
Rev. 3.1 40, CPC 7131, 887, välja arvatud nõustamisteenused).   
FR: elektrienergia ja gaasi ülekandesüsteemid ning nafta ja gaasi torutransport (CPC 7131).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juh tkond ja 
juhatus ning piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:   
BE: energiajaotuse teenused ja energiajaotusega seotud teenused (CPC 887, välja arvatud 
nõustamisteenused).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega  – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene  
teenuskaubandus – võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
BE: energia ülekandmise teenuste osutamiseks seoses juriidiliste isikute liikidega ja Belgialt  
ainuõigused saanud era - või avalik -õiguslike ettevõtja te kohtlemisega. Nõutav on tegevuskoht liidus 
(ISIC Rev. 3.1 4010, CPC 71310).  
BG: energiajaotusega seotud teenuste jaoks (CPC 88 osa).  
PT: elektrienergia tootmiseks, ülekandmiseks ja jaotamiseks, gaasitootmiseks, kütuste 
torutranspordiks, elektrienergia  hulgimüügi teenusteks, elektrienergiaks ja muu gaasi kui 
balloonigaasi jaemüügi teenusteks ning elektrienergia ja maagaasi jaotusega seotud teenusteks. 
Elektrienergia - ja gaasisektori kontsessioonid antakse üksnes teatavatele äriühingutele, mille 
peakonto r asub Portugalis , kust toimub ka äriühingu tegelik juhtimine (ISIC Rev. 3.1 232, 4010, 4020, 
CPC 7131, 7422, 887, välja arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused).  
SK: elektrienergia tootmiseks, ülekandmiseks ja jaotamiseks, gaasi tootmiseks ja gaaskütuste 
jaotamiseks, auru ja kuuma vee tootmiseks ja jaotamiseks, kütuste torutranspordiks, elektrienergia, 
auru ja kuuma vee jae - ja hulgimüügiks ning energiajaotusega seot ud teenuste osutamiseks, 
sealhulgas energiatõhususe, energiasäästu ja energiaauditi valdkonna teenused, on vaja luba. 
Kohaldatakse majandusvajaduste testi. Taotluse võib tagasi lükata üksnes juhul, kui turg on 
küllastunud. Nimetatud tegevuse jaoks võib and a loa üksnes füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht 
on EMP riigis, ja EMP riigi juriidilisele isikule.   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BE: kui arvata välja metallimaakide kaevandamine ning muu mäetööstus, siis võidakse välisriigi 
ettevõtetel, mida kontrollivad füüsilised isikud või juriidilised isikud kolmandast riigist, kust on pärit 
enam kui 5  % Euroopa Liidu nafta -, maagaasi - või elektrienergiaimpordist, keelata omandada 
kontroll kõnealuse tegevuse üle. Nõutav on asutamine juriidilise isikuna (mitte filiaalina) (ISIC Rev. 
3.1 10, 1110, 13, 14, 232, 4010 osa, 4020 osa, 4030 osa).  
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Liit : Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/72/EÜ, mis käsitleb 
elektri energia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv  
2003/54/EÜ, ning  
 
714 
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi 
siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direk tiiv 2003/55/EÜ.  
BG: energiaseadus.  
CY: 2003. aasta elektriturgude reguleerimise seadus nr 122(I)/2003, kehtivas sõnastuses;  
2004. aasta gaasiturgude reguleerimise seadus nr 183(I)/2004, kehtivas sõnastuses;  
naftaseadus (torujuhtmed), 273. peatükk;  
naftaseaduse peatükk 272, kehtivas sõnastuses, ning  
2003. aasta nafta - ja kütuse tehnilist kirjeldust käsitlev seadus nr 148(I)/2003, kehtivas sõnastuses. .  
FI: maakaasumarkkinalaki (maagaasituru seadus) (508/2000) ja sähkömarkkinalaki (elektrituru 
seadus)  (386/1995). maakaasumarkkinalaki (maagaasituru seadus) 587/2017  
FR: Code de l’énergie.  
PT: 26. oktoobri 2012. aasta dekreet -seadused nr 230/2012 ja nr 231/2012 maagaasi kohta; 8. 
oktoobri 2012. aasta dekreet -seadused nr 215 -A/2012 ja nr 225 -B/2012 elektr ienergia kohta ning 15. 
veebruari 2006. aasta dekreet -seadus nr 31/2006 maagaasi ja naftatoodete kohta.  
SK: seadus nr  51/1988 kaevandamise, lõhkeainete ja kaevandamise riikliku reguleerimise kohta;  
seadus nr  569/2007 geoloogilise tegevuse kohta;  
seadus nr 251/2012 energia kohta ning seadus nr 657/2004 soojusenergia kohta.  
b) Elektrienergia (ISIC Rev. 3.1 40, 401;  CPC 62271, 887 (välja arvatud nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused))  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded  ja piiriülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FI: elektrienergia import. Seoses elektrienergia piiriülese kaubanduse, hulgimüügi ja jaemüügiga.  
FR: elektrienergia ülekande - või jaotussüsteeme võivad omada ja käitada üksnes äriühingud, mille 
kapital kuulub 100  % Prantsuse riigile, mõnele teisele avaliku sektori organisatsioonile või 
ettevõttele Electricité de France (EDF).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
BG: elektrienergia ja soojuse tootmiseks.  
PT: elektrienergia ülekandmine ja jaotamine toimub ainuõigusliku avaliku teenindamise 
kontsessiooni alusel.  
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
 
715 
 BE: et saada individuaalne luba elektrienergia tootmiseks 25 MW või suurema võimsusega, on vajalik 
tegevuskoht liidus või mõnes teises riigis, kus kehtib Euroopa Parlamen di ja nõukogu 19. detsembri 
1996. aasta direktiiviga 96/92/EÜ (elektri siseturu ühiseeskirjade kohta) jõustatud korraga sarnane 
kord ning kus äriühingul on asjaomase riigi majandusega tõhus ja pidev seos.  
Elektrienergia tootmiseks Belgia  avamereterritoori umil on vaja kontsessiooni ja ühisettevõtet liidu 
juriidilise isikuga või juriidilise isikuga välisriigist, kus kehtib Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 
2003. aasta direktiivis 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning milleg a 
tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ) sätestatud korraga sarnane kord, eriti seoses loa 
andmise ja valiku tegemise tingimustega.  
Peale selle peaks juriidilise isiku juhatuse asukoht või peakontor olema Euroopa Liidu liikmesriigis või 
eespool nimet atud kriteeriumidele vastavas riigis, kus äriühingul on asjaomase riigi majandusega 
tõhus ja pidev seos.  
Et ehitada elektriliine, mis seovad avameretootmise Elia põhivõrguga, on vaja luba ja äriühing peab 
vastama eespool kirjeldatud tingimustele (v.a ühis ettevõtte tingimus).  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega  – võrdne kohtlemine:   
BE: vahendaja, kellel on Belgias  kliendid, kes on ühendatud riiklikusse võrku või otseliiniga, mille 
nimipinge on üle 70  000 voldi, vajab elektrienergia tarnimiseks luba. Sell ise loa võib anda üksnes 
EMP riigi füüsilistele või juriidilistele isikutele.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs:   
FR: elektrienergia tootmiseks.  
Kehtivad meetmed:  
BE: arrêté Royal du 11 octobre 2000 fixant les critères et la procéd ure d'octroi des autorisations 
individuelles préalables à la construction de lignes directes;  
arrêté Royal du 20 décembre 2000 relatif aux conditions et à la procédure d'octroi des concessions 
domaniales pour la construction et l'exploitation d'installati ons de production d'électricité à partir 
de l'eau, des courants ou des vents, dans les espaces marins sur lesquels la Belgique peut exercer sa 
juridiction conformément au droit international de la mer ja arrêté Royal du 12 mars 2002 relatif aux 
modalités d e pose de câbles d'énergie électrique qui pénètrent dans la mer territoriale ou dans le 
territoire national ou qui sont installés ou utilisés dans le cadre de l'exploration du plateau 
continental, de l'exploitation des ressources minérales et autres ressou rces non vivantes ou de 
l'exploitation d'îles artificielles, d'installations ou d'ouvrages relevant de la juridiction belge.   
Arrêté royal relatif aux autorisations de fourniture d'électricité par des intermédiaires et aux règles 
de conduite applicables à  ceux -ci.  
Arrêté royal du 12 juin 2001 relatif aux conditions générales de fourniture de gaz naturel et aux 
conditions d'octroi des autorisations de fourniture de gaz naturel.  
FI: maakaasumarkkinalaki (maagaasituru seadus) (508/2000) ja sähkömarkkinalaki (elektrituru 
seadus) (588/2013); maakaasumarkkinalaki (maagaasituru seadus) 587/2017.  
FR: Code de l’énergie.  
 
716 
 PT: dekreet -seadus nr  215-A/2012 ning  
dekreet -seadus nr  215-B/2012, 8. oktoober – elektrienergia.  
c) Kütused, gaas, toornafta või naftasaadused (ISIC Rev. 3.1 232, 40, 402;  CPC 613, 62271, 
63297, 7131, 71310, 742, 7422, 88 osa, 887 (välja arvatud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused))  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimis nõuded  ja piiriülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FI: hoida energiajulgeoleku huvides ära välisriikide füüsiliste või juriidilise isikute poolne kontrolli või 
omandiõiguse omandamine veeldatud maagaasi terminalide üle (sealhulgas need terminali osad, 
mida kasutatakse veeldatud maagaasi hoiustamiseks või taasgaasistamiseks).  
FR: riigi energiajulgeoleku huvides võivad gaasi ülekande - või jaotussüsteeme omada ja käitada 
üksnes äriühingud, mille kapital kuulub 100  % Prantsuse riigile, mõne le teisele avaliku sektori 
organisatsioonile või ettevõttele ENGIE.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
BE: gaasi mahtkaubana hoiustamise teenuste osutamiseks seoses juriidiliste isikute liikidega ja 
Belgialt ainuõigused saanud era - või avalik -õiguslike ettevõtjate kohtlemisega. Gaasi mahtkaubana 
hoiustamise teenuste osutamiseks on nõutav tegevuskoht liidus (C PC 742 osa).  
BG: seoses torutranspordiga ning nafta ja maagaasi hoiustamise ja ladustamisega, sealhulgas 
transiidi ja ülekandega (CPC 71310, CPC 742 osa).  
PT: seoses toru kaudu transporditavate kütuste (maagaasi) hoiustamise ja ladustamise teenuste 
piiriülese osutamisega. Samuti kontsessioonid, mis on seotud maagaasi ülekandmise, jaotamise ja 
maa -aluse hoiustamisega ning veeldatud maagaasi vastuvõtmise, hoiustamise ja taasgaasistamise 
terminalidega, antakse avalike pakkumismenetluste tulemusel kontsessioo nilepingute alusel (CPC 
7131, CPC 7422).  
Seoses piiri ülese  teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
BE: maagaasi ja muude kütuste torutranspordi jaoks on vaja luba. Loa võib anda üksnes liikmesriigis 
asutatud füüsilisele või juriidilisele isik ule (vastavalt 14. mai 2002. aasta kuningliku dekreedi artiklile 
3).  
Loa taotlemisel peab:  
a) äriühing olema asutatud kooskõlas Belgia või mõne teise liikmesriigi õigusega või sellise 
kolmanda riigi õigusega, mis on kohustunud säilitama õigusraamistiku, mis sisaldab Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/30/EÜ (maagaasi siseturu 
ühiseeskirjade kohta) kindlaks määratud ühistele nõuetele sarnaseid nõudeid ning  
b) äriühingu juhatuse asukoht, peamine tegevuskoht või peakontor asuma liikmesriigis või 
sellises kolmandas riigis, mis on kohustunud säilitama õigusraamistiku, mis sis aldab Euroopa 
Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/30/EÜ (maagaasi siseturu 
ühiseeskirjade kohta) kindlaks määratud ühistele nõuetele sarnaseid nõudeid, tingimusel et 
 
717 
 kõnealuses tegevuskohas või peakontoris toimuval tegevusel on asjao mase riigi 
majandusega tõhus ja pidev seos (CPC 7131).  
BE: maagaasi tarnimiseks Belgia klientidele (kliendid on nii jaotusettevõtted kui ka tarbijad, kelle 
üldine gaasitarbimine kõikidest tarneallikatest kokku on vähemalt miljon kuupmeetrit aastas) on 
üldjuhul vajalik ministri välja antud individuaalne luba, välja arvatud juhul, kui tarnija on 
jaotusettevõte, kes kasutab oma jaotusvõrku. Sellise loa võib anda üksnes Euroopa Liidu füüsilistele 
ja juriidilistele isikutele.  
CY: toru kaudu transporditavate kü tuste hoiu - ja laoteenuste piiriüleseks osutamiseks ning kütteõli ja 
balloonigaasi jaemüügiks, välja arvatud postimüük (CPC 613, CPC 62271, CPC 63297, CPC 7131, CPC 
742).  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs ja piiri ülene  teenuskaubandu s – turulepääs:   
HU: torutransporditeenuste osutamiseks on nõutav asutamine. Teenuseid võib osutada riigi või 
kohaliku omavalitsusega sõlmitud kontsessioonilepingu alusel. Kõnealuse teenuse osutamine on 
reguleeritud Ungari kontsessiooniõigusega (CPC 7131).   
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:  
LT: kütuste torutranspordiks ja kaupade (välja arvatud kütus) torutranspordi abiteenusteks.  
Kehtivad meetmed:  
BE: arrêté Royal du 14 mai 2002 relatif à l'autorisation de transport de produits gazeux e t autres par 
canalisations ning  
loi du 12 avril 1965 relative au transport de produits gazeux et autres par canalisations (artikkel 8.2).  
BG: energiaseadus.  
CY: 2003. aasta elektriturgude reguleerimise seadus nr 122(I)/2003, kehtivas sõnastuses;  
2004. aasta gaasiturgude reguleerimise seadus nr 183(I)/2004, kehtivas sõnastuses;  
naftaseadus (torujuhtmed), 273. peatükk;  
naftaseaduse peatükk 272, kehtivas sõnastuses, ning  
2003. aasta nafta - ja kütuse tehnilist kirjeldust käsitlev seadus nr 148(I)/2003, k ehtivas sõnastuses.  
FI: maakaasumarkkinalaki (maagaasituru seadus) (508/2000) ja maakaasumarkkinalaki 
(maagaasituru seadus) 587/2017.  
FR: Code de l’énergie.  
HU: 1991. aasta seadus nr  XVI kontsessioonide kohta.  
LT: Leedu Vabariigi 10. oktoobri 2000. aas ta seadus nr  VIII-1973 maagaasi kohta.  
 
718 
 PT: 26. oktoobri 2012. aasta dekreet -seadused nr 230/2012 ja nr 231/2012 maagaasi kohta; 8. 
oktoobri 2012. aasta dekreet -seadused nr 215 -A/2012 ja nr 225 -B/2012 elektrienergia kohta ning 15. 
veebruari 2006. aasta dekreet -seadus nr 31/2006 maagaasi ja naftato odete kohta.  
d) Tuumaenergia (ISIC Rev. 3.1 12, 3.1 23, 120, 1200, 233, 2330, 40, 4010 osa, CPC 887))   
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiri ülene  teenuskaubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
DE: tuumamaterjali tootmiseks, töötlemiseks ja transportimiseks ning tuumaenergiapõhise elektri 
tootmiseks ja jaotamiseks.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuska ubandus  – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
AT ja FI: tuumamaterjali tootmiseks, töötlemiseks, jaotamiseks ja transportimiseks ning 
tuumaenergiapõhise elektri tootmiseks ja jaotamiseks.  
BE: tuumamaterjali tootmiseks, töötlemiseks ja transportimiseks ning tu umaenergiapõhise elektri 
tootmiseks ja jaotamiseks.  
Seoses investeeringute libe raliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus , toimimisnõuded:  
HU ja SE: tuumkütuse töötlemiseks ja tuumaenergiapõhise elektrienergia tootmiseks.   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus:  
BG: lõhustuvate ja ühinevate tuumamaterjalide või nende algmaterjalide uurimiseks, 
kaevandamiseks ja töötlemiseks, samuti nendega kauplemiseks, tuuma jaamade seadmete ja 
süsteemide hooldamiseks ja parandamiseks, selliste materjalide ning nende töötlemisel tekkinud 
prügi ja jäätmete transportimiseks, ioniseeriva kiirguse kasutamiseks ning kõigi muude teenuste 
jaoks, mis on seotud tuumaenergia kasutamiseg a rahumeelsetel eesmärkidel (sealhulgas inseneri - ja 
nõustamisteenused, tarkvarateenused jne).   
Seoses investeeringute  liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:   
FR: need tegevused peavad olemas kooskõlas Euratomi  lepingust tulenevate kohustustega.  
Kehtivad meetmed:  
AT: Bundesverfassungsgesetz für ein atomfreies Österreich (konstitutsiooniline seadus tuumavaba 
Austria kohta), BGBl. I Nr. 149/1999.  
BG: tuumaenergia ohutu kasutamise seadus.  
FI: ydinenergialaki (tu umaenergia seadus) (990/1987).  
HU: 1996. aasta seadus nr  CXVI tuumaenergia kohta ja  
valitsuse dekreet nr  72/2000 tuumaenergia kohta.  
 
719 
 SE: Rootsi keskkonnaseadustik (1998:808) ja seadus tuumatehnoloogiaalase tegevuse kohta 
(1984:3).  
   
 
720 
 Reservatsioon nr  23 – muud mujal nimetamata teenused  
Sektor:  muud mujal nimetamata teenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 9703, CPC 612 osa, CPC 621 osa, CPC 625 osa, 85990 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus :  
Euroopa Liit  jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
a)  Matuse -, kremeerimis - ja surnutalitamisteenused (CPC 9703 )  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine:  
FI: kremeerimisteenuseid võivad osutada ja kalmistuid võivad käitada/hallata üksnes riik, 
omavalitsused, kogudused, usukogukonnad või mittetulundusühingud.  
Seoses investee ringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus:  
DE: kalmistut võib hallata üksnes avalik -õiguslik juriidiline isik. Kalmistute r ajamine ja haldamine ning 
matustega seotud teenused.  
PT: matuse - ja surnutalitamisteenuste osutamiseks on nõutav kaubanduslik kohalolek. matuse - ja 
surnutalitamisteenuste osutamise ettevõtte tehniliseks halduriks saamiseks on nõutav EMP riigi 
kodakondsus.  
SE: kremeerimis - ja surnutalitamisteenused kuuluvad Root si kiriku või kohaliku ametiasutuse 
monopoli alla.  
CY, SI: matuse, kremeerimis - ja surnutalitamisteenused.  
Kehtivad meetmed:  
FI: hautaustoimilaki (matusebüroode seadus) (457/2003).  
PT: 16. jaanuari dekreet -seadus nr  10/2015 alterado p / Lei 15/2018, 27  março.  
SE: Begravningslag (1990:1144) (matuseseadus); Begravningsförordningen (1990:1147) (matuseid 
käsitlev määrus).  
b)  Muud äriteenused   
 
721 
 Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs:  
FI: nõuda elektroonilise identimise teenuste osutamiseks asuta mist Soomes või mujal EMP riigis.  
Kehtivad meetmed:  
FI: laki vahvasta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisistä luottamuspalveluista 617/2009 (seadus 
nr 617/2009 usaldusväärse elektroonilise identimise ja elektrooniliste usaldusteenuste kohta).  
c)  Uued teenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, võrdne kohtlemine, 
kohapealne esindatus:  
Euroopa Liit : selliste uute teenuste os utamiseks, mida ei ole liigitatud ÜRO 1991. aasta ühtses 
tooteklassifikaatoris (CFC).  
  
 
722 
  
Ühendkuningriigi loend  
Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (kõik kutsealad, välja arvatud tervishoiuga seotud kutsealad)  
Reservatsioon nr  3 – kutseteenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)  
Reservatsioon nr  4 – äriteenused (inkassoteenused ja krediidiinfoteenused)  
Reservatsioon nr  5 – äriteenused (tööjõu vahendamise teenused)  
Reservatsioon nr  6 – äriteenused (juurdlusteenused)  
Reservatsioon nr  7 – äriteenused (muud äriteenused)  
Reservatsioon nr  8 – haridusteenused  
Reservatsioon nr  9 – finantsteenused  
Reservatsioon nr  10 – tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Reservatsioon nr  11 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Reservatsioon nr  12 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Reservatsioon nr  13 – kalapüük ja vesi  
Reservatsioon nr  14 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Reservatsioon nr  15 – muud  mujal nimetamata teenused  
  
 
723 
 Reservatsioon nr  1 – kõik sektorid  
Sektor:  kõik sektorid  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
õigusteenustega seotud kohustused  
 
Peatükk:  Investeeringute liberaliseerimine, piiriülene teenuskaubandus ja 
õigusraamistik  
 
Kirjeldus:   
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Kaubanduslik kohalolek  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:   
riiklikul või kohalikul tasandil kommunaalteenusteks loetavate teenuste korral võib kasutada riiklikke 
monopole või anda eraettevõtjatele teenuse pakkumise ainuõigused.  
Kommunaalteenused esinevad sellistes sektorites nagu seonduvad teadusliku ja tehnilise 
nõustamise teenused, sotsiaal - ja humanitaarteadustega seotud teadus - ja arendusteenused, 
tehnilise kontrolli ja analüüsi teenused, keskkonnateenused, tervishoiuteenused, 
transporditeenused ja kõikide transpordiliikide abiteenused. Kõnealuste teenuste osutamise 
ainuõigused antakse sageli eraettevõtjatele, näiteks ettevõtjatele, kellel on ametiasutuste antud 
kontsessioonid, sõltuvalt konkreetsetest teenindamiskohustustest. Kuna kommunaalteenuseid 
osutatakse sageli ka piirkondlikul tasandil, ei o le üksikasjalik ja ammendav sektoripõhine loend 
otstarbekas. Reservatsioon ei kehti telekommunikatsioonisektori ning arvutiteenuste ja nendega 
seotud teenuste suhtes.  
(b) Enamsoodustusrežiim  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja  piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim ja õigusteenuste õigusraamistik – kohustused:   
diferentseeritud kohtlemise võimaldamine vastavalt rahvusvahelistele investeerimislepingutele või 
muudele enne käesoleva lepingu jõustumist jõustunud või allki rjastatud kaubanduslepingutele.  
diferentseeritud kohtlemise võimaldamine riigile vastavalt kehtivatele või tulevastele 
kahepoolsetele või mitmepoolsetele lepingutele, mille alusel:  
(i) luuakse teenuste ja investeeringute siseturg;  
(ii) antakse asutamisõigus või  
(iii) nõutakse õigusaktide ühtlustamist ühes või enamas majandussektoris.  
Teenuste ja investeeringute siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud teenuste, kapitali ja isikute 
vaba liikumine.  
 
724 
 Asutamisõigus on kohustus kõrvaldada piirkondliku majandusliku in tegratsiooni lepingu osaliste 
vahel lepingu jõustumise kuupäevaks põhimõtteliselt kõik asutamisõigust piiravad tõkked. 
Asutamisõigus hõlmab piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalisriikide kodanike õigust 
asutada ja juhtida ettevõtteid samade l tingimustel kui need, mis on kodanike jaoks sätestatud selle 
riigi õigusaktides, kus kõnealune ettevõtlus toimub.  
Õigusaktide ühtlustamine tähendab  
(i) piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu ühe või enama osalise õigusaktide 
ühtlustamist teis(t)e  kõnealuse lepingu osalis(t)e õigusaktidega või  
(ii)  ühiste õigusaktide ülevõtmist piirkondliku majandusliku integratsiooni lepingu 
osaliste õigusesse.  
Selline ühtlustamine või ülevõtmine peab toimuma ja loetakse toimunuks üksnes hetkel, mil see 
jõustub piir kondliku majandusliku integratsiooni lepingu osalise või osaliste riigisiseses õiguses.  
diferentseeritud kohtlemise võimaldamine seoses asutamisõigusega kodanikele või ettevõtjatele 
vastavalt kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele Ühendkun ingriigi ja mõne järgmise 
riigi või vürstiriigi vahel: Andorra, Monaco, San Marino ja Vatikani Linnriik.  
(c) Relvad, laskemoon ja sõjavarustus  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim:  
relvade, laskemoona ja sõjavarustuse tootmine või nendega kauplemine. Sõjavarustus piirdub 
toodetega, mis on ette nähtud ja m ida valmistatakse üksnes sõjaliseks kasutuseks seoses 
sõjapidamise või kaitsetegevusega.  
  
 
725 
 Reservatsioon nr  2 – kutseteenused (kõik kutsealad, välja arvatud tervishoiuga seotud kutsealad)  
Sektor – allsektor:  Kutseteenused – õigusteenused, auditeerimisteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 861 osa, 87902 osa, 862 osa  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
õigusteenustega seotud kohustused  
 
Peatükk:  Investeeringute liberaliseerimin e, piiriülene teenuskaubandus ja 
õigusraamistik  
 
Kirjeldus:  
 
(a) Õigusteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, kõrgem juhtkond ja juhatus, võrdne 
kohtlemine, piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine ja 
õigusraamistik – õigusteenustega seotud kohustused:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses õigusalase 
nõustamise ning volitamise, dokumentatsiooni ja tõendamise teenustega, mida osutavad avalikke 
ülesand eid täitvad õigusspetsialistid, näiteks notarid, ning teenustega, mida osutavad kohtutäiturid 
(CPC 861 osa, 87902 osa).  
(b) Auditeerimisteenused (CPC – 86211, 86212, välja arvatud majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused)  
Seoses piiriülese teenuskaubandus ega – turulepääs, kohalik esindatus, võrdne kohtlemine:   
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses auditeerimisteenuste 
piiriülese osutamisega.  
Kehtivad meetmed:  
2006. aasta äriühinguseadus  
  
 
726 
 Reservatsioon nr  3 – kutse teenused (tervishoiuga seotud kutsealad ja farmaatsiatoodete jaemüük)  
Sektor:  tervishoiuga seotud kutsealased teenused ja ravimite ning meditsiini - 
ja ortopeediakaupade jaemüük, muud apteekriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 63211, 85201, 9312, 9319, 93121  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Meditsiini - ja hambaraviteenused; ämmaemandate, meditsiiniõdede, füsioterapeutide, 
psühholoogide ja parameedikute teenused (CPC 63211, 85201, 9312, 9319)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs:  
arstide registreerimine riikliku tervishoiuteenistuse juures kuulub meditsiinilise tööjõu planeerimise 
alla (CPC 93121, 93122).  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, kohalik esindatus,  võrdne kohtlemine:   
kõikide tervishoiualaste kutseteenuste, sealhulgas arsti -, hambaarsti -, ämmaemanda -, meditsiiniõe -, 
füsioterapeudi -, parameediku - ja psühholoogiteenuste osutamiseks peab olema täidetud 
elukohanõue. Neid teenuseid võivad pakkuda üksnes Ühendkuningriigi territooriumil füüsiliselt 
kohal viibivad füüsilised isikud (CPC 9312, 93191 osa).  
arsti -, hambaarsti - ja ämmaemandateenuste ning meditsiiniõe -, füsioterapeudi -, psühholoogi - ja 
parameedikuteenuste piiriülene osutamine (CPC 85201 osa, 931 2, 93191 osa).  
teenuseosutajate korral, kes ei viibi Ühendkuningriigi territooriumil füüsiliselt kohal (CPC 85201 osa, 
9312, 93191 osa).  
(b) Ravimite ning meditsiini - ja ortopeediakaupade jaemüük, muud apteekriteenused (CPC 
63211)  
Seoses investeeringute lib eraliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esindatus:   
ravimeid ja meditsiinikaupu saab posti teel tellida üksnes Ühendkuningriigist, seega on ravimite ja 
meditsiinikaupade jaemüügiks Ühendkuningriigis vajalik tege vuskoht Ühendkuningriigis.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, kohalik esindatus, võrdne kohtlemine:   
ravimite ning meditsiini - ja ortopeediakaupade piiriülene jaemüük ning muud apteekriteenused.   
 
727 
 Reservatsioon nr  4 – äriteenused (inkassot eenused ja krediidiinfoteenused)  
Sektor – allsektor:  äriteenused – inkassoteenused, krediidiinfoteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87901, 87902  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  Piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses inkassoteenuste ja 
krediidiinfoteenuste osutamisega.   
 
728 
 Reservatsioon nr  5 – äriteenused (tööjõu vahendamise teenused)  
Sektor – allsektor:  äriteenused  – tööjõu vahendamise teenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87202, 87204, 87205, 87206, 87209  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
koduabiliste, muude kaubandus - ja tööstustöötajate, meditsiiniõdede ja muu personali tööjõu 
vahendamise teenuste osutamine (CPC  87204, 87205, 87206, 87209).  
nõuda asutamist ja keelata kontori abipersonali ja muude töötajate vahendusteenuste piiriülene 
osutamine.  
  
 
729 
 Reservatsioon nr  6 – äriteenused (juurdlusteenused)  
Sektor – allsektor:  äriteenused – juurdlusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 87301  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses juurdlusteenuste 
osutamisega (CPC 87301).  
  
 
730 
 Reservatsioon nr  7 – äriteenused (muud äriteenused)  
Sektor – allsektor:  äriteenused – muud äriteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 86764, 86769, 8868, 8790 osa  
Reservatsio oni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Laevade, raudteetranspordivahendite ning lennukite ja nende osade hooldus ja remont 
(CPC 86764 osa, CPC 86769, CPC 8868)  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, kohalik esindatus, võrdne kohtlemine:   
nõuda liikmesriigi territooriumil asutamist või füüsilist kohalolekut ning keelustada 
raudteetranspordivahendite hooldus - ja remonditeenuste piiriülene osutamine väljastpoolt seda 
territooriumi.  
nõuda lii kmesriigi territooriumil asutamist või füüsilist kohalolekut ning keelustada siseveelaevade 
hooldus - ja remonditeenuste piiriülene osutamine väljastpoolt seda territooriumi.  
nõuda liikmesriigi territooriumil asutamist või füüsilist kohalolekut ning keelust ada merelaevade 
hooldus - ja remonditeenuste piiriülene osutamine väljastpoolt seda territooriumi.  
nõuda liikmesriigi territooriumil asutamist või füüsilist kohalolekut ning keelustada lennukite ja 
nende osade hooldus - ja remonditeenuste piiriülene osutami ne väljastpoolt seda territooriumi (CPC 
86764 osa, CPC 86769, CPC 8868).  
Üksnes Ühendkuningriigis volitatud tunnustatud organisatsioonid võivad teha Ühendkuningriigi 
nimel laevade kohustuslikke ülevaatusi ja kohustuslikku sertifitseerimist. Võidakse kohal dada 
asutamisnõuet.  
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade 
kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta, 
mis on Ühendkuningriigi õiguses  säilitatud Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusega ning 
mida on muudetud kaubandusliku meresõidu (tunnustatud organisatsioonide) (muudatus) (EList 
väljumine) 2019. aasta eeskirjadega.  
(b) Muud lennundusega seotud äriteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:   
 
731 
 diferentseeritud kohtlemise võimaldamine kolmandale riigile vastavalt kehtivatele või tulevastele 
kahepoolsetele lepingutele, mis on seotud järg miste teenustega:  
(i) õhusõidukite remondi - ja hooldusteenused;  
(ii) õhusõidukite rentimine või kasutusrendile andmine ilma 
meeskonnata;  
(iii) arvutipõhise ettetellimissüsteemi (CRS) teenused;  
(iv) järgmised mehitatud õhusõidukitega osutatavad teenused, mis vastavad poolte  vastavatele 
õigusnormidele, mis reguleerivad õhusõidukite lubamist nende territooriumile, sealt lahkumist 
ja seal käitamist: tuletõrje, lennutreening, pritsimine, seire, kaardistamine, pildistamine ning 
muud õhus osutatavad põllumajandus -, tööstus - ja kon trolliteenused ning  
(v) õhutransporditeenuste müük ja turustamine.  
  
 
732 
 Reservatsioon nr  8 – haridusteenused  
Sektor:  Haridusteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 92  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
kõik haridusteenused, mida rahastab avalik sektor või mis saavad mis tahes vormis riigiabi ja mida ei 
loeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks. Kui välisriigi teenuseosutajal on lubatud 
pakkuda erasektori rahastatavaid haridusteenuseid, võidaks e eraettevõtjatelt nõuda 
haridussüsteemis osalemiseks mittediskrimineerivatel alustel antud kontsessiooni.  
Alg-, kesk, kõrg - ja täiskasvanuharidust mittehõlmavate eraõiguslikult rahastatud haridusteenuste 
osutamine (CPC 929).  
  
 
733 
 Reservatsioon nr  9 – finantsteenused  
Sektor:  finantsteenused  
Tegevusala liigitus:   
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Kõik finantsteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs :  
nõuda mittediskrimineerivatel alustel, et finantsteenuse osutaja (välja arvatud filia ali) asutamisel 
Ühendkuningriigis tuleb kasutada konkreetset õiguslikku vormi.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:  
kolmanda riigi investori või finantsteenuste osutaja erinev  kohtlemine vastavalt mis tahes 
kahepoolsele või mitmepoolsele rahvusvahelisele investeerimislepingule või muule 
kaubanduslepingule.  
(b) Kindlustus ja kindlustusega seotud teenused  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
kindlustusteenuste ja kindlustusega seotud teenuste osutamiseks, välja arvatud:  
i) otsekindlustusteenused (sealhulgas kaaskindlustus) ja otsekindlustuse vahendamine selliste riskide 
kindlustamisel, mis on seotud:  
- meretranspordi ja kommertslennun duse, kosmoselendude ja -veoga (sealhulgas satelliidid), 
kusjuures sellise kindlustusega kaetakse üks või kõik järgmisest: veetavad kaubad, kaupu 
vedav sõiduk ja vedamisest tulenevad kohustused ning  
- rahvusvahelises transiidis olevad kaubad;  
ii) edasikind lustus ja retrotsessioon ning  
iii) kindlustuse abiteenused.  
(c) Pangandus - ja muud finantsteenused  
 
734 
 Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – kohapealne 
esindatus:  
Investeerimisfondide vara tohivad hoiustada üksnes äriühingud, mille registrijärgne asukoht on 
Ühendkuningriigis. Lepinguliste fondide, sealhulgas usaldusfondide ja – kui see on riigi õiguse alusel 
lubatud – investeerimisettevõtete juhtimiseks tuleb asutada eraldi fondivalitseja, kelle peakontor ja 
registr ijärgne asukoht on Ühendkuningriigis.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
panga - ja muude finantsteenuste osutamiseks, välja arvatud:  
i) finantsteabe esitamine ja edasiandmine ning finantsandmete töötl emine ja sellega seotud 
tarkvara teiste finantsteenuste osutajate poolt, ning  
ii) artiklis SERVIN.5.38 [Mõisted] esitatud panga - ja muude finantsteenuste (välja arvatud kindlustus) 
määratluse alapunktis a.ii.L kirjeldatud panga - ja muude finantsteenustega seotud nõustamine ja 
muud finantsabiteenused, välja arvatud selles alapunktis kirjeldatud vahendamine.  
  
 
735 
 Reservatsioon nr  10 – tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Sektor:  tervishoiu - ja sotsiaalteenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 931, v.a CPC 9312, CPC 93191 osa 
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Tervishoiuteenused – haigla - ja kiirabiteenused, raviasutuste teenused (CPC 931, välja 
arvatud 9312, 93191 osa)   
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turule pääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded, 
kõrgem juhtkond ja juhatus:   
kõikide selliste tervishoiuteenuste osutamiseks, mida rahastab avalik sektor või mis saavad mis tahes 
vormis riigiabi ja mida ei loeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks.  
Kõik erasektori rahastatavad tervishoiuteenused, v.a haiglateenused. Eraettevõtjatelt võidakse 
nõuda erasektori rahastatavas tervishoiuvõrgus osalemiseks mittediskrimineerivatel alustel antud 
kontsessiooni. Võidakse kohaldada majandusvajaduste testi. Põhikri teeriumid: olemasolevate 
ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, transporditaristu, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine 
ja uute töökohtade loomine.  
Reservatsioon ei kehti tervishoiualaste kutseteenuste osutamise suhtes, sealhulgas teenused, mida 
osutavad arstid, hambaarstid, ämmaemandad, meditsiiniõed, füsioterapeudid, parameedikud ja 
psühholoogid, mis on hõlmatud muude reservatsioonidega (CPC 931, välja arvatud 9312, 93191 
osa).  
(b) Tervishoiu - ja sotsiaalteenused, sealhulgas pensionikindlustus  
Seos es piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, kohalik esindatus, võrdne kohtlemine:   
Nõuda teenuseosutajatelt tema territooriumil asutamist või füüsilist kohalolekut ja piirata 
tervishoiu - ja sotsiaalteenuste piiriülest osutamist väljastpoolt tema territo oriumi, samuti tegevusi 
või teenuseid, mis moodustavad osa riiklikust pensioni - või sotsiaalkindlustussüsteemist. 
Reservatsioon ei kehti tervishoiualaste kutseteenuste osutamise suhtes, sealhulgas teenused, mida 
pakuvad arstid, hambaarstid, ämmaemandad, me ditsiiniõed, füsioterapeudid, parameedikud ja 
psühholoogid, mis on hõlmatud muude reservatsioonidega (CPC 931, välja arvatud 9312, 93191 
osa).  
 
736 
 (c) Sotsiaalteenused, sealhulgas pensionikindlustus  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded:   
kõikide selliste sotsiaalteenuste osutamine, mida rahastab avalik sektor või mis saavad mis tahes 
vormis riigiabi ja mida ei loeta seetõttu erasektori rahastatavateks teenusteks, ning tegevus või 
teenused, mis moodustavad osa riiklikust pensioni - või sotsiaalkindlustussüsteemist. Eraettevõtjatelt 
võidakse nõuda erasektori rahastatavas sotsiaalvõrgus osalemiseks mittediskrimineerivatel alustel 
antud kontsessiooni. Võidakse kohaldada majandusvajaduste t esti. Põhikriteeriumid: olemasolevate 
ettevõtjate arv ja neile avalduv mõju, transporditaristu, rahvastiku tihedus, geograafiline paiknemine 
ja uute töökohtade loomine.  
Erasektori rahastatavate sotsiaalteenuste, välja arvatud sanatooriumide, puhkekodude j a 
vanadekodude teenuste osutamine.  
  
 
737 
 Reservatsioon nr  11 – meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Sektor:  meelelahutus -, kultuuri - ja sporditeenused  
Tegevusala liigitus:  CPC 963, 9619, 964  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Raamatukogud, arhiivid, muuseumid ja muud kultuuriteenused (CPC 963)  
Raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriteenuste osutamine.  
(b) Meelelahutusteenused (sealhulgas teatrite, ansamblite ja tsirkuste teenused) (CPC 9619, 
964, välja arvatud 9649 2)  
meelelahutusteenuste (sealhulgas teatrite, ansamblite, tsirkuste ja diskoteekide teenused) piiriülene 
osutamine.  
(c) Hasartmängude ja kihlvedude korraldamise teenused (CPC 96492)  
Hasartmänguteenuste osutamine, mis hõlmab rahalise panusega õnnemänge, seal hulgas eeskätt 
loteriid, kraapimisloteriid, kasiinodes pakutavaid hasartmänguteenuseid, mängusaale või litsentsitud 
ruume, kihlveoteenuseid, bingoteenuseid ning heategevusorganisatsioonide või 
mittetulundusühingute pakutavaid või neile tulu toovaid hasartm änguteenuseid.  
  
 
738 
 Reservatsioon nr  12 – transporditeenused ja transpordi abiteenused  
Sektor:  Transporditeenused  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Meretransport – muu kaubanduslik tegevus, mida harrastatakse laevalt  
Seoses in vesteeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne 
kohtlemine:   
merelaevade ja siseveelaevade meeskonna liikmete kodakondsus.  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus:   
Laeva registreerimiseks ja Ühendkuningriigi lipu all sõitva laevast iku käitamiseks (kogu kaubanduslik 
merendustegevus, millega tegeletakse merelaevalt, sealhulgas kalandus, vesiviljelus ja kalandusega 
seotud teenused; rahvusvaheline reisijate - ja kaubavedu (CPC 721); ning meretranspordi 
abiteenused). Seda reservatsiooni e i kohaldata Ühendkuningriigis asutatud juriidiliste isikute suhtes, 
kellel on tegelik ja pidev seos tema majandusega.  
(b) Meretranspordi abiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine:   
lootsi - ja sildumisteenuste osutamine. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et olenemata 
kriteeriumidest, mida võidakse kohaldada laevade registreerimise suhtes Ühendkunin griigis, jätab 
Ühendkuningriik endale õiguse näha ette, et lootsi - ja sildumisteenuseid võivad pakkuda üksnes 
Ühendkuningriigi riiklikesse registritesse kantud laevad (CPC 7452).  
Puksiirteenuseid võivad osutada üksnes Ühendkuningriigi lippu kandvad laevad  (CPC 7214).  
(c) Siseveetranspordi abiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, enamsoodustusrežiim, 
kõrgem juhtkond ja juhatus, toimimisnõuded ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esindatus, võrdn e kohtlemine, enamsoodustusrežiim:   
 
739 
 siseveetranspordi abiteenused.  
(d) Raudteetransport ja raudteetranspordi abiteenused  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindat us, võrdne kohtlemine:   
Reisijate raudteevedu (CPC 7111).  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs ja piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
kohapealne esindatus:  
Kauba raudteevedu(CPC 7112).  
(e)  Maanteetransport (reisijate - ja kaubaveoteenu sed, rahvusvahelised veoautoveoteenused) 
ja maanteetranspordi abiteenused.  
Seoses piiriülese teenuskaubandusega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kohalik esindatus:  
Maanteetransporditeenuste puhul, mis on hõlmatud 2. osa (Majandus ja kaubandus) XII jaotise  
(Transport) 3. ja 4. peatükiga ning 3. peatüki lisaga ROAD -1. 
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine:  
Maa nteetransporditeenuste puhul, mis ei ole hõlmatud 2. osa (Majandus ja kaubandus) XII jaotise 
(Transport) 3. ja 4. peatükiga ning 3. peatüki lisaga ROAD -1:  
(i) nõuda asutamist ja piirata maanteetransporditeenuste piiriülest osutamist (CPC 712);  
(ii) majandusvajadu ste testi võidakse kohaldada Ühendkuningriigi taksoteenuste suhtes, piirates 
teenuseosutajate arvu. Põhikriteeriumid: kohaldatavates õigusaktides ette nähtud kohalik 
nõudlus (CPC 71221).  
Kehtivad meetmed:  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009 (millega 
kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo -ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja 
tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ), mis on Ühendkuningriigi õiguses säilitatud 
Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusega ning mida on muudetud ettevõtjate 
litsentseerimise ja rahvusvahelise autoveo (muutmine jne) (EList väljumine) 2019. aasta 
eeskirjadega;  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009.  aasta määrus (EÜ) nr 1072/2009 
(rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta), mis on 
Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta seadusega ning mida 
on muudetud ettevõtjate litsentseerimise  ja rahvusvahelise autoveo (muutmine jne) (EList 
väljumine) 2019. aasta eeskirjadega; ning  
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1073/2009 
(rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega 
muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006), mis on Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidust 
väljaastumise 2018. aasta seadusega ning mida on muudetud bussiteenuste rahvusvahelisele turule 
juurdepääsu (muutmine jne) (EList väljumine) 2019.  aasta eeskirjadega.  
 
740 
 (f) Kosmosetransport ja kosmoselaeva rentimine  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine, toimimisnõuded, 
kõrgem juhtkond ja juhatus ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, 
võrd ne kohtlemine:   
kosmosetransporditeenused ja kosmoselaevade rentimine (CPC 733, 734 osa).  
(g) Enamsoodustusrežiim  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – enamsoodustusrežiim ja piiriülene teenuskaubandus – 
enamsoodustusrežiim:   
(i) Maantee - ja raudteetranspo rt  
Võimaldada teatavale riigile erinevat kohtlemist vastavalt Ühendkuningriigi ja kolmanda 
riigi vahel sõlmitud ning rahvusvahelist maanteetransporti (sealhulgas kombineeritud 
vedu, maantee - ja raudteetransport) ja reisijatevedu käsitlevatele kehtivatele või 
tulevastele kahepoolsetele lepingutele (CPC 7111, 7112, 7121, 7122, 7123). Sellise 
kohtlemisega võidakse:  
— reserveerida asjakohaste transporditeenuste osutamine poolte vahel või läbi 
poolte territooriumi kummagi poole riigis registreeritud sõidukitel e või lubada 
sellist teenust osutada vaid kõnealuste sõidukitega või  
— näha selliste sõidukite puhul ette maksuvabastus.  
(ii) Lennutransport – lennutranspordi abiteenused  
Diferentseeritud kohtlemise võimaldamine kolmandale riigile vastavalt maapealse 
teenindamisega seotud kehtivatele või tulevastele kahepoolsetele lepingutele.  
  
 
741 
 Reservatsioon nr  13 – kalapüük ja vesi  
Sektor:  kalapüük, vesiviljelus, kalapüügiga seotud teenused; vee kogumine, 
puhastamine ja -varustus.  
Tegevusala liigitus:  ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882, ISIC Rev. 3.1 41  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
enamsoodustusrežiim  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses järgmisega.  
(a) Kalapüük, vesiviljelus ja kalapüügiga seotud teenused (ISIC Rev. 3.1 0501, 0502, CPC 882)  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne  kohtlemine, kõrgem juhtkond ja 
juhatus, toimimisnõuded, enamsoodustusrežiim ning piiriülene teenuskaubandus – turulepääs, 
võrdne kohtlemine, kohapealne esindatus, enamsoodustusrežiim:  
1. eelkõige Ühendkuningriigi kalanduspoliitika ja kolmanda riigiga sõlm itud kalanduslepingute 
raames, mis on seotud juurdepääsuga Ühendkuningriigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all 
olevate vete bioloogilistele ressurssidele ja püügipiirkondadele ning nende ressursside ja 
püügipiirkondade või Ühendkuningriigi püügil oa kohaste püügiõiguste kasutamisega, sealhulgas:  
a) liikmesriigi või kolmanda riigi lipu all sõitvate laevadele eraldatud kvootide alusel püütud 
saagi lossimise reguleerimine või Ühendkuningriigi lipu all sõitvate laevade puhul nõue, et osa 
kogu saagist lossitaks Ühendkuningriigi sadamates;  
b) äriühingu minimaalse suuruse kindlaksmääramine, et säilitada nii väikesemahulist püüki 
teostavad laevad kui ka rannapüügilaevad;  
c) diferentseeritud kohtlemise võimaldamine vastavalt kalandusega seotud kehtivatele v õi 
tulevastele rahvusvahelistele lepingutele ja  
d) nõue, et Ühendkuningriigi lipu all sõitva laeva meeskonnaliikmetel peab olema 
Ühendkuningriigi kodakondsus.  
2. Kalalaeva õigus sõita Ühendkuningriigi lipu all üksnes juhul, kui  
(a) see kuulub täielikult:  
 
742 
 (i) Ühen dkuningriigis asutatud äriühingutele või  
(ii) Ühendkuningriigi kodanikele;  
(b) selle igapäevast tegevust juhitakse ja kontrollitakse Ühendkuningriigist ja  
(c) laeva prahtija, haldaja või käitaja on Ühendkuningriigis asutatud äriühing või 
Ühendkuningriigi kodanik.  
3. Tööndusliku kalapüügi loa, mis annab õiguse püüda kala Ühendkuningriigi territoriaalvetes, 
võib anda üksnes Ühendkuningriigi lipu all sõitvatele laevadele.  
4. Vesiviljelusrajatiste asutamine merel või siseveekogudel.  
5.  Punkti 1 alapunkte a, b, c (välja arvatud enamsoodustusrežiimi osas) ja d, punkti 2 alapunkte 
a.i, b ja c ning punkti 3 kohaldatakse üksnes laevade ja ettevõtete suhtes kohaldatavate meetmete 
suhtes, olenemata tegelikult kasu saavate omanike kodakondsusest.  
(b) Vee kogumine, puhastamine ja -varustus  
Seoses investeeringute liberaliseerimisega – turulepääs, võrdne kohtlemine ja piiriülene 
teenuskaubandus – turulepääs, kohapealne esindatus, võrdne kohtlemine:   
tegevuse jaoks, mis hõlmab teenuseid seoses kodumajapidamiste või tööstuslike, kaubandu slike või 
muude kasutajate jaoks vee kogumise, puhastamise ja varustusega, sealhulgas joogiveega 
varustamine ja veemajandus.  
  
 
743 
 Reservatsioon nr  14 – energeetikaga seotud tegevusalad  
Sektor:  energia tootmine ja sellega seotud teenused  
Tegevusala liigitus:  ISIC rev 3.1: 401, 402, CPC  7131, CPC  887 (v.a nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid, kui Ühendkuningriik lubab 
gaasi või elektri ülekandesüsteemi või nafta ja gaasi torutranspordisüsteemi välisomandust, liidu 
ettevõtete suhtes, m ida kontrollivad kolmanda riigi füüsilised isikud või ettevõtjad, kelle arvele 
langeb üle 5  % Ühendkuningriigi nafta, maagaasi või elektrienergia impordist, et tagada 
Ühendkuningriigi energiavarustuskindlus. Reservatsiooni ei kohaldata nõustamis - ja 
konsul tatsiooniteenuste suhtes, mida osutatakse energiajaotusega seotud teenustena.  
  
 
744 
 Reservatsioon nr  15 – muud mujal nimetamata teenused  
Sektor:  muud mujal nimetamata teenused  
Reservatsiooni liik:  turulepääs  
võrdne kohtlemine  
kõrgem juhtkond ja juhatus  
toimimisnõuded  
kohapealne esindatus  
 
Peatükk:  investeeringute liberaliseerimine ja piiriülene teenuskaubandus  
 
Kirjeldus:  
Ühendkuningriik jätab endale õiguse võtta vastu või säilitada meetmeid seoses selliste uute teenuste 
osutamisega, mida ei ole liigitatud ÜRO 1991. aasta ühtses tooteklassifikaatoris (CPC).  
  
 
745 
 LISA SERVIN -3. INVESTEERIMISE EESMÄRGIL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD, ETTEVÕTJASISESELT 
ÜLEVIIDAVAD ISIKUD JA LÜHIAJALISEL ÄRIVISIIDIL OLEVAD ISIKUD  
1.  Käesolevas lisas loetletud meetme võib säilitada, seda võib jätkata, viivitamata uuendada või 
muuta tingim usel, et muudatus ei vähenda meetme vastavust artiklitele SERVIN.4.2 
[Äriühingusiseselt üleviidavad isikud ja seoses ettevõtete asutamisega ärivisiidil olevad isikud] ja 
SERVIN.4.3 [Lühiajalised ärivisiidil olevad isikud], nagu see oli vahetult enne muudat ust.  
2.  Artikleid SERVIN.4.2 [Äriühingusiseselt üleviidavad isikud ja seoses ettevõtete asutamisega 
ärivisiidil olevad isikud] ja SERVIN.4.3 [Lühiajalised ärivisiidil olevad isikud] ei kohaldata 
mittevastavuse ulatuses ühegi käesolevas lisas loetletud ol emasoleva mittevastava meetme suhtes.  
3.  Lõigetes 6, 7 ja 8 esitatud loendeid kohaldatakse üksnes Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu 
territooriumi suhtes vastavalt artiklile FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] ja artiklile OTH.9.2 
[Geograafiline kohaldamisala] ning need on asjakohased üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide 
ning Ühendkuningriigi vaheliste kaubandussuhete kontekstis. Need ei mõjuta liidu õigusest 
tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi.  
4. Suurema selguse huvides olgu märgitud, et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrds e kohtlemise 
kohustusega nõue laiendada Ühendkuningriigi füüsilistele või juriidilistele isikutele kohtlemist, mida 
liikmesriigis kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt 
võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rak endusaktidele liikmesriikides, järgmiste isikute suhtes:  
i)  muu liikmesriigi füüsilised isikud või residendid või  
ii)  juriidilised isikud, kes on asutatud või organiseeritud teise liikmesriigi või Euroopa 
Liidu õiguse alusel ja kelle registrijärgne asuko ht, juhatuse asukoht või peamine 
tegevuskoht on Euroopa Liidus.  
5.  Alljärgnevates lõigetes kasutatakse järgmisi lühendeid:  
AT Austria  
BE Belgia  
BG Bulgaaria  
CY Küpros  
CZ Tšehhi Vabariik  
DE Saksamaa  
DK Taani  
EE Eesti  
EL Kreeka  
ES Hispaania  
EL Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmesriigid  
 
746 
 FI Soome  
FR Prantsusmaa  
HR Horvaatia  
HU Ungari  
IE Iirimaa  
IT Itaalia  
LT Leedu  
LU Luksemburg  
LV Läti 
MT Malta  
NL Madalmaad  
PL Poola  
PT Portugal  
RO Rumeenia  
SE Rootsi  
SI Sloveenia  
SK Slovakkia  
 
6.  Euroopa Liidu nõuetele mittevastavad meetmed on järgmised:  
Investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud  
Kõik sektorid  AT, CZ: investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema 
ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus, muul juhul kohustusi ei ole 
võetud.  
SK: investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema 
ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus, muul juhul kohustusi ei ole 
võetud. Vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.  
CY: Lubatav riigis viibimise kest us on kuni 90 päeva iga 12kuulise 
ajavahemiku jooksul; investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku 
tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole mittetulundusühendus, muul 
juhul kohustusi ei ole võetud.  
 
 
747 
 Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud  
Kõik sektorid  Euroopa Liit: Kuni 31. detsembrini 2022 mis tahes tasu, lõivu või maksu, 
mille pool on kehtestanud (välja arvatud viisa, tööloa või elamisloa taotluse 
või selle pikendamise menetlemisega seotud tasud), kui tal lubatakse 
tegutseda või võtta tööle isik, kes saab seda teha poole territooriumil, välja 
arvatud juhul, kui see nõue on kooskõlas artikli SERVIN 4.1 [Kohaldamisala 
ja mõisted] lõikega 3, või siseriiklike õigusaktide kohane tervishoiutasu 
seoses poole territooriumile sisenemise, seal viibimise, töötami se või 
elamise loa taotlusega.  
AT, CZ, SK:  ettevõtjasiseselt üleviidava isiku tööandja peab olema ettevõte, 
mis ei ole mittetulundusühendus: kohustusi ei ole võetud.  
FI: juhtivtöötaja tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole 
mittetulundusühendus.  
HU: füüsi lisi isikuid, kes on olnud ettevõttes partneriks, ei saa 
ettevõtjasiseselt üle viia.  
 
Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud  
Kõik lõikes 8 
nimetatud 
tegevused:  CY, DK, HR:  juhul kui lühiajalisel ärivisiidil olev isik osutab teenust, on 
vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.  
LV: lepingulise tegevuse jaoks on vajalik tööluba.  
MT: vajalik tööluba. Majandusvajaduste testi ei tehta.  
SI: vaja on ühekordset elamis - ja tööluba selliste teenuste osutamise 
puhul, mis kestavad korraga kauem kui 14 päeva ja hõlmavad teatavaid 
tegevusalasid (uuringud ja projekteerimine, koolitusseminarid; ostmine; 
äritehingud; kirjalik ja suuline tõlge). Majandusvajaduste testi ei ole vaja.  
SK: et os utada Slovakkia territooriumil teenust kauem kui seitse päeva 
kuus või 30 päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste 
test.  
Uuringud ja 
projekteerimine  AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test, välja arvatud teadus - ja 
statistiliste uuringute tegijate uurimistegevuse jaoks.  
Turu -uuringud  AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test. Majandusvajaduse testi 
nõudest loobutakse uurimis - ja analüüsitegevuse puhul, mis kestab kuni 
seitse päeva kuus või 30 päeva kalendriaa stas. Vajalik on ülikoolikraad.  
CY: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.  
Messid ja näitused  AT, CY: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 
päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba ja majandusvajaduste test.  
Müügi - või 
rent imisjärgsed 
teenused  AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test. Majandusvajaduse testi 
nõudest loobutakse füüsiliste isikute puhul, kes koolitavad töötajaid 
seoses teenuste osutamisega ja omavad eriteadmisi.  
CY, CZ: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 
päeva kalendriaastas, on vajalik tööluba.  
ES: paigaldus -, remondi - või hooldusteenust osutavad isikud peab 
 
748 
 värbama kaupa või teenust pakkuv juriidiline isik või ettevõte, mis kuulub 
algse juriidilise isikuga samasse kontserni v ähemalt kolm kuud vahetult 
enne sisenemistaotluse esitamise kuupäeva, ning neil peaks olema 
võimaluse korral vähemalt kolm aastat asjakohast erialast kogemust, mis 
on hangitud pärast täisealiseks saamist.  
FI: olenevalt tegevusest võidakse nõuda elamisluba . 
SE: vajalik on tööluba, välja arvatud i) füüsiliste isikute puhul, kes osalevad 
koolitamisel, katsetamisel või tarnete ettevalmistamises või lõpuleviimises 
või sarnases tegevuses äritehingu raames, ning ii) montööride ja tehniliste 
instruktorite puhul, k es tegelevad seoses õnnetusega seadmete 
kiireloomulise paigaldamise või remondiga, mis kestab kuni kaks kuud. 
Majandusvajaduste testi ei nõuta.  
Äritehingud  AT, CY: tegevuse puhul, mis kestab kauem kui seitse päeva kuus või 30 
päeva kalendriaastas, on vaja lik tööluba ja majandusvajaduste test.  
FI: füüsiline isik peab osutama teenuseid teise poole territooriumil asuva 
juriidilise isiku töötajana.  
Turismitöötajad  CY, ES, PL: kohustusi ei ole võetud.  
FI: füüsiline isik peab osutama teenuseid teise poole territooriumil asuva 
juriidilise isiku töötajana.  
SE: vajalik on tööluba, välja arvatud turismibusside juhtide ja töötajate 
puhul. Majandusvajaduste testi ei nõuta.  
Kirjalik ja suuline 
tõlge  AT: vajalik on tööluba ja majandusvajaduste test.  
CY, PL: kohustusi ei ole võetud.  
 
7.  Ühendkuningriigi mittevastavad meetmed on järgmised:  
Investeerimise eesmärgil ärivisiidil olevad isikud  
Kõik sektorid  investeerimise eesmärgil ärivisiidil oleva isiku tööandja peab olema 
ettevõte, mis ei ole mittetulundusühe ndus, muul juhul kohustusi ei ole 
võetud.  
 
Ettevõtjasiseselt üleviidavad isikud  
Kõik sektorid  ettevõtjasiseselt üleviidava isiku tööandja peab olema ettevõte, mis ei ole 
mittetulundusühendus: kohustusi ei ole võetud.  
Kuni 31. detsembrini 2022 mis tahes tasu, lõivu või maksu, mille pool on 
kehtestanud (välja arvatud viisa, tööloa või elamisloa taotluse või selle 
pikendamise menetlemisega seotud tasud), kui tal lubatakse tegutseda või 
võtta tööle isik, kes saab seda teha poole territooriumil, välja arvatud  
juhul, kui see nõue on kooskõlas artikli SERVIN 4.1 [Kohaldamisala ja 
mõisted] lõikega 3, või siseriiklike õigusaktide kohane tervishoiutasu 
seoses poole territooriumile sisenemise, seal viibimise, töötamise või 
elamise loa taotlusega.  
 
749 
  
Lühiajalisel äriv isiidil olevad isikud  
Kõik lõikes 8 
nimetatud 
tegevused:  puuduvad.  
 
8.  Lühiajalised ärivisiidil olevad isikud võivad osaleda järgmistes tegevustes:  
a) kohtumised ja konsultatsioonid: füüsilised isikud, kes osalevad kohtumistel või 
konverentsidel või konsultatsioonidel äripartneritega;  
b) uuringud ja projekteerimine: tehnilised, teadus - ja statistikauurijad, kes viivad läbi 
sõltumatuid teadusuuringuid selle poole juriidilise isiku heaks, kelle füüsiline isik on 
lühiajalise ärivisiidi tegija;  
c) turu -uuringud: turu -uurijad ja analüütikud, kes teevad uuringuid või analüüse selle poole 
juriidilise isiku jaoks, kelle füüsiline isik on lühiajalise ärivisiidi tegija;  
d) koolitusseminarid: ettevõtte töötajad, kes sisenevad lühiajalise ärivisiidi läbivii ja poolt 
külastatavale territooriumile, et saada koolitust tehnikate ja töömeetodite kohta, mida 
kasutavad lühiajalise ärivisiidi läbiviija poolt külastataval territooriumil tegutsevad 
ettevõtted või organisatsioonid, tingimusel et saadud koolitus piirdub üksnes vaatluse, 
tutvumise ja klassiõppega;  
e) messid ja näitused: töötajad, kes osalevad messil, et reklaamida oma ettevõtet või selle 
tooteid või teenuseid;  
f) müük: teenuseosutajat või kauba tarnijat esindavad isikud võtavad vastu tellimusi või 
peavad l äbirääkimisi teenuse või kauba müümise üle või sõlmivad lepinguid, et müüa 
asjaomase teenuseosutaja või tarnija teenuseid või kaupa, kuid ei paku teenuseid ega tarni 
kaupa ise. Lühiajalisel ärivisiidil olevad isikud ei müü teenuseid ega kaupu otse üldsusel e; 
g) ostmine: ostjad, kes ostavad kaupu või teenuseid ettevõttele, või juhtkonna liikmed ja 
järelevalvetöötajad, kes teevad äritehingu selle poole territooriumil, kelle füüsiline isik on 
lühiajalise ärivisiidi tegija;  
h) müügi - või rentimisjärgsed teenuse d: paigaldus -, remondi - või hooldusteenust pakkuvad 
isikud ja järelevalve teostajad, kellel on müüja lepingulise kohustuse seisukohast olulised 
eriteadmised, osutavad teenuseid või õpetavad töötajaid osutama teenuseid kooskõlas 
garantii - või muu teenuslepi nguga, mis on seotud sellise kaubandusliku või tööstusliku 
seadme või masina, sealhulgas arvutitarkvara müümise või rentimisega, mis on ostetud või 
renditud selle poole juriidiliselt isikult, kelle füüsiline isik on lühiajalise ärivisiidi tegija, kogu 
gara ntii- või teenuslepingu kestuse ajal;  
i) äritehingud: juhtkonna liikmed ning järelevalve - ja finantsteenuste töötajad (sealhulgas 
kindlustusandjad, pankurid ja investeerimismaaklerid), kes teevad äritehinguid selle poole 
juriidilise isikuga, kelle füüsilin e isik on lühiajalise ärivisiidi tegija;  
 
750 
 j) turismitöötajad: reisiagendid, giidid ja reisikorraldajad, kes osalevad kohtumistel või viivad 
läbi reisi, mis on alanud selle poole territooriumil, kelle füüsiline isik on lühiajalise ärivisiidi 
tegija; ning  
k) kirjalik ja suuline tõlge: tõlkijad või tõlgid, kes osutavad teenuseid selle poole juriidilise 
isiku töötajatena, kelle füüsiline isik on lühiajalise ärivisiidi tegija.   
 
751 
 LISA SERVIN -4. LEPINGULISED TEENUSEOSUTAJAD JA SÕLTUMATUD SPETSIALISTID  
1.  Pool lubab  teise poole lepingulistel teenuseosutajatel või sõltumatutel spetsialistidel 
osutada oma territooriumil teenuseid füüsiliste isikute kohaloleku kaudu kooskõlas artikliga 
SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] käesolevas lisa s loetletud 
sektorites ja vastavalt asjaomastele piirangutele.  
2.  Tabel koosneb järgmistest osadest:  
(a) esimeses veerus näidatakse sektor või allsektor, mille osas lepinguliste teenuseosutajate ja 
sõltumatute spetsialistide kategooria on liberaliseeritud; ning  
(b) teises veerus kirjeldatakse kohaldatavaid piiranguid.  
3.  Lisaks käesolevas lisas esitatud reservatsioonide loendile võib kumbki pool võtta vastu või 
jätta kehtima meetme, mis on seotud kvalifikatsiooninõuete või -menetluste, tehniliste standardite 
ning litsentsimisnõuete või -menetlustega, mis ei kujuta endast piirangut artikli SERVIN.4.4 
[Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] tähenduses. Neid meetmeid, mis 
hõlmavad tegevusloa saamise, reguleeritud sektorites kvalifikatsiooni tunnu stamise või teatud 
eksami, näiteks keeleeksami sooritamise nõuet, kohaldatakse poolte lepinguliste teenuseosutajate ja 
sõltumatute spetsialistide suhtes igal juhul, isegi kui neid ei ole käesolevas lisas nimetatud.  
4.  Pooled ei võta lepinguliste teenuseos utajate ja sõltumatute spetsialistidega seoses kohustusi 
majandustegevuse sektorites, mida ei ole loendis esitatud.  
5.  Üksikute sektorite ja allsektorite kindlakstegemisel: CPC on ühtne tooteklassifikaator, mis on 
esitatud ÜRO Statistikaametis, Statistica l Papers (Series M, N° 77, CPC prov, 1991).  
6.  Sektorites, kus kohaldatakse majandusvajaduste testi, on nende põhikriteeriumideks 
järgmiste aspektide hindamine:  
a) Ühendkuningriigi puhul asjaomane turuolukord Ühendkuningriigis; ning  
b) liidu puhul asjaom ane turuolukord Euroopa Liidu liikmesriigis või piirkonnas, kus teenust 
osutatakse, sealhulgas hindamise ajal juba teenust osutavate teenuseosutajate arv ja neile 
avalduv mõju.  
7.  Punktides 10 –13 esitatud loendeid kohaldatakse üksnes Ühendkuningriigi ja E uroopa Liidu 
territooriumi suhtes vastavalt artiklile FINPROV.1 [Territoriaalne kohaldamisala] ja artiklile OTH.9.2 
[Geograafiline kohaldamisala] ning need on asjakohased üksnes Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide 
ning Ühendkuningriigi vaheliste kaubandu ssuhete kontekstis. Need ei mõjuta liidu õigusest 
tulenevaid liikmesriikide õigusi ja kohustusi.  
8.  Suurema selguse huvides olgu märgitud, et Euroopa Liidu puhul ei kaasne võrdse kohtlemise 
kohustusega nõue laiendada Ühendkuningriigi füüsilistele või jur iidilistele isikutele kohtlemist, mida 
liikmesriigis kohaldatakse vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule või selle lepingu kohaselt 
võetud meetmetele, kaasa arvatud nende rakendusaktidele liikmesriikides, järgmiste isikute suhtes:  
i) muu liikmesriigi füüsilised isikud või residendid või  
ii) juriidilised isikud, kes on asutatud või organiseeritud teise liikmesriigi või Euroopa Liidu 
õiguse alusel ja kelle registrijärgne asukoht, juhatuse asukoht või peamine tegevuskoht on 
Euroopa Liidus.  
 
752 
 9. Alljärgnevat es loeteludes kasutatakse järgmisi lühendeid:  
AT Austria  
BE Belgia  
BG Bulgaaria  
CY Küpros  
CZ Tšehhi Vabariik  
DE Saksamaa  
DK Taani  
EE Eesti  
EL Kreeka  
ES Hispaania  
EL Euroopa Liit, sealhulgas kõik selle liikmesriigid  
FI Soome  
FR Prantsusmaa  
HR Horvaatia  
HU Ungari  
IE Iirimaa  
IT Itaalia  
LT Leedu  
LU Luksemburg  
LV Läti 
MT Malta  
NL Madalmaad  
PL Poola  
PT Portugal  
RO Rumeenia  
SE Rootsi  
 
753 
 SI Sloveenia  
SK Slovakkia  
 
CSS Lepingulised teenuseosutajad  
IP Sõltumatud spetsialistid  
 
Lepingulised teenuseosutajad  
10.  Kui punk tides 12 ja 13 esitatud reservatsioonidest ei tulene teisiti, võtavad pooled kohustusi 
vastavalt artiklile SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] seoses 4. viisi 
lepinguliste teenuseosutajate kategooriaga järgmistes sektorite s või allsektorites:  
a) õigusabiteenused, mis on seotud rahvusvahelise avaliku õiguse ja 
päritolujurisdiktsiooni õigusega;  
b) majandusarvestus - ja raamatupidamisteenused;  
c) maksualase nõustamise teenused;  
d) arhitektiteenused ning linnaplaneerimis - ja maastikuarhitektiteenused;  
e) inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused;  
f) meditsiini - ja hambaraviteenused;  
g) veterinaarteenused;  
h) ämmaemandateenused;  
i) meditsiiniõdede teenused, füsioteraapiateenused ja parameedikute teenused;  
j) arvutiteenused ja nendega seotud teenused;  
k) teadus - ja arendusteenused;  
l) reklaamiteenused;  
m) turu -uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused;  
n) juhtimiskonsultatsiooniteenused;  
o) juhtimiskonsultatsiooniga seotud teenused;  
p) tehniliste katsete ja analü üsi teenused;  
q) seonduvad teadusliku ja tehnilise nõustamise teenused;  
r) kaevandamine;  
 
754 
 s) laevade hooldus ja remont;  
t) raudteetranspordivahendite hooldus ja remont;  
u) mootorsõidukite, mootorrataste, mootorsaanide ja maanteetranspordivahendite 
hooldus j a remont;  
v) õhusõidukite ja nende osade hooldus ja remont;  
w) metalltoodete, (muude kui kontori -) masinate, (muude kui transpordivahendite ja 
kontori -) seadmete hooldus - ja remonditeenused ning isiklike ja majapidamistarvete 
hooldus - ja parandusteenused;  
x) kirjaliku ja suulise tõlke teenused;  
y) telekommunikatsiooniteenused;  
z) posti - ja kulleriteenused  
aa) ehitusteenused ja nendega seotud inseneriteenused;  
bb) ehitusuuringud;  
cc) kõrgharidusteenused;  
dd) põllumajanduse, jahinduse ja metsamajandusega seot ud teenused;  
ee) keskkonnateenused;  
ff) kindlustus - ja kindlustusega seotud teenuste alased nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused;  
gg) muude finantsteenustega seotud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused;  
hh) transpordialased nõustamis - ja konsultatsiooniteenused;  
ii) reisibüroode ja reisikorraldajate teenused;  
jj) giiditeenused;  
kk) tootmisega seotud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused.  
  
 
755 
 Sõltumatud spetsialistid  
11.  Kui punktides 12 ja 13 esitatud reservatsioonidest ei tulene teisiti, v õtavad pooled kohustusi 
kooskõlas artikliga SERVIN.4.4 [Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid] seoses 
sõltumatute spetsialistide 4. viisi kategooriaga järgmistes sektorites või allsektorites:  
a) õigusabiteenused, mis on seotud rahvusvahe lise avaliku õiguse ja 
päritolujurisdiktsiooni õigusega;  
b) arhitektiteenused ning linnaplaneerimis - ja maastikuarhitektiteenused;  
c) inseneriteenused ja integreeritud inseneriteenused;  
d) arvutiteenused ja nendega seotud teenused;  
e) teadus - ja arendustee nused;  
f) turu -uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused;  
g) juhtimiskonsultatsiooniteenused;  
h) juhtimiskonsultatsiooniga seotud teenused;  
i) kaevandamine;  
j) kirjaliku ja suulise tõlke teenused;  
k) telekommunikatsiooniteenused;  
l) posti - ja kulleriteenused  
m) kõrgharidusteenused;  
n) kindlustusega seotud teenuste alased nõustamis - ja konsultatsiooniteenused;  
o) muude finantsteenustega seotud nõustamis - ja konsultatsiooniteenused;  
p) transpordialased nõustamis - ja konsultatsiooniteenused;  
q) tootmisega seotud  nõustamis - ja konsultatsiooniteenused.  
12.  Euroopa Liidu reservatsioonid on järgmised:  
 
756 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Kõik sektorid  Lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid:  
AT: lepingulised teenuseosutajad ja sõltumatud spetsialistid võivad 
viibida riigis kokku kuni kuus kuud 12 -kuulise ajavahemiku või lepingu 
kehtivusaja jooksul olenevalt sellest, kumb on lühem.  
CZ: riigis võib viibida järjest kuni 12 kuud või lepingu kehtivusaja jooksul 
olenevalt sellest, kum b on lühem.  
Õigusabiteenused, mis on 
seotud rahvusvahelise avaliku 
õiguse ja päritolujurisdiktsiooni 
õigusega  
(CPC 861 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
AT, BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SE : puuduvad.  
BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV,  MT, RO, SI, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
AT, CY, DE, EE, FR, HR, IE, LU, LV, NL, PL, PT, SE : puuduvad.  
BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IT, LT, MT, RO, SI, SK : majandusvajaduste 
testid.  
Majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused  
(CPC 86212, v.a 
auditeerimisteenused, CPC 
86213, CPC 86219 ja CPC 86220)  Lepingulised teenuseosutajad : 
AT, BE, DE, EE, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, FR, HU, LT, LV, MT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
 
Sõltumatu d spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Maksualase nõustamise 
teenused  
(CPC 863)122 Lepingulised teenuseosutajad : 
AT, BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : puuduvad.  
BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : majandusvajad uste test.  
PT: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
                                                            
122 Ei hõlma maksualaseid õigusabi - ja esindusteenuseid, mis on esitatud õigusabiteenuste all seoses 
rahvusvahelise avaliku õiguse ja päritolujurisdiktsiooni õigusega.  
 
757 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Arhitektiteenused  
ning  
linnaplaneerimis - ja 
maastikuarhitektiteenused  
(CPC 8671 and 8674)  Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
BG, CZ, DE, HU, LT, LV, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui l epinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul: majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
CY, DE, EE, EL, FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul: majandusvajaduste test.  
Inseneriteenused  
ning  
integreeritud insen eriteenused  
(CPC 8672 ja 8673)  Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, CY, EE, ES, EL, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
BG, CZ, DE,  HU, LT, LV, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
AT: üksnes planeerimisteenused, mille puhul: majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
CY, DE, EE, EL,  FR, HR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
BE, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
AT: üksnes planeerimisteenu sed, mille puhul: majandusvajaduste test.  
 
758 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Meditsiini - (sh psühholoogi -) ja 
hambaraviteenused  
(CPC 9312 ja CPC 85201 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
SE: puuduvad.  
CY, CZ, DE, DK, EE, ES, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
majandusvajaduste test.  
FR: majandusvajaduste test, v.a seoses psühholoogidega, kelle puhul: 
kohustusi ei ole võetud.  
AT: kohustusi ei ole võetud psühholoogide ja hambaraviteenuste korral, 
mille puhul: majandusvajaduste test.  
BE, BG, EL, FI, HR, HU, LT, LV, SK : kohustusi ei ole võetu d. 
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Veterinaarteenused  
(CPC 932)  Lepingulised teenuseosutajad : 
SE: puuduvad.  
CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
majandusvajaduste test.  
AT, BE, BG, HR, HU, LV, SK : kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Ämmaemandateenused  
(CPC 93191 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
IE, SE: puuduvad.  
AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, P T, RO, SI : 
majandusvajaduste test.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Meditsiiniõdede teenused, 
füsioteraapiateenused ja 
parameedikute teenused  
(CPC 93191 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
IE, SE:  puuduvad.  
AT, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FR, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI : 
majandusvajaduste test.  
BE, BG, FI, HR, HU, SK : kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
 
759 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Arvut iteenused ja nendega 
seotud teenused  
(CPC  84) Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
DE, EE, EL, FR, IE, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduva d. 
FI: puuduvad, välja arvatud: füüsiline isik peab tõendama, et tal on 
osutatava teenusega seotud eriteadmised.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
HR: kohustusi ei ole võetud.  
Teadus - ja arendusteenused  
(CPC 851, 852,  v.a 
psühholoogiteenused123, ja 853)  Lepingulised teenuseosutajad : 
Euroopa Liit, välja arvatud NL, SE : vajalik on tunnustatud 
teadusasutusega sõlmitud vastuvõtuleping124. 
Euroopa Liit , välja arvatud CZ, DK, SK : puuduvad.  
CZ, DK, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit, välja arvatud NL, SE : vajalik on tunnustatud 
teadusasutusega sõlmitud vastuvõtuleping125. 
Euroopa Liit,  välja arvatud BE, CZ, DK, IT, SK : puuduvad.  
BE, CZ, DK, IT, SK : majandusvajaduste test.  
Reklaamiteenused  
(CPC 871 ) Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
                                                            
123 CPC 85201 osa, mis on esitatud meditsiini - ja hambaraviteenuste all.  
124 Kõikide liikmesriikide puhul, v.a Taani, peavad teadusasutuse tunnustamine ja vastuvõtuleping 
vastama ELi 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kohaselt kehtestatud tingimustele.  
125 Kõikide li ikmesriikide puhul, v.a Taani, peavad teadusasutuse tunnustamine ja vastuvõtuleping 
vastama ELi 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ kohaselt kehtestatud tingimustele.  
 
760 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Turu -uuringute ja avaliku 
arvamuse küsitluste 
korraldamise teenused  
(CPC 864)  Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DK, EL, FI, HR, LV, MT, RO, SI, SK : majandusvajaduste 
test.  
PT: puuduvad, v.a avaliku arvamuse küsitlused (CPC 86402), mille puhul: 
kohustusi ei ole võetud.  
HU, LT : majandusvajaduste test, v.a avaliku arvamuse küsitlused (CPC 
86402), mille puhul: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
DE, EE, FR, IE, LU, N L, PL, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, EL, ES, FI, HR, IT, LV, MT, RO, SI, SK : 
majandusvajaduste test.  
PT: puuduvad, v.a avaliku arvamuse küsitlused (CPC 86402), mille puhul: 
kohustusi ei ole võetud.  
HU, LT : majandusvajaduste test, v.a avaliku arvamu se küsitlused (CPC 
86402), mille puhul: kohustusi ei ole võetud.  
Juhtimiskonsultatsiooniteenused  
(CPC 865)  Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
CY, DE, EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE:  puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, HU, IT,  LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
Juhtimiskonsultatsiooniga 
seotud teenused  
(CPC 866)  Lepingulised teenuseosutajad : 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
HU: majandusvajaduste test, v.a vahekohtu - ja lepitusteenuste (CPC 
86602) osutamisel, mille puhul: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
CY, DE,  EE, EL, FI, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, DK, ES, HR, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test  
HU: majandusvajaduste test, v.a vahekohtu - ja lepitusteenuste (CPC 
86602) osutamisel, mille puhul: kohustusi ei ole võetud.  
 
761 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Tehniliste katsete ja analüüsi 
teenused  
(CPC 8676)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul , kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
Nendega seotud teadusliku ja 
tehnilise nõuande teenused  
(CPC 8675)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE,  EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE : puuduvad.  
AT, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
DE: puuduvad, v.a seoses riiklikult määratud mõõdistajatega, kelle 
puhul: kohustusi ei ole võetud.  
FR: puuduvad, v.a omandiõiguse  seadmise ja maaõigusega seotud 
mõõdistamisel, mille puhul: kohustusi ei ole võetud.  
BG: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
Mäetööstus  (CPC 883, üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsi ooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
Laevade hooldus ja remont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
 
762 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Raudteetranspordivahendite 
hooldus ja remont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialisti d: 
Euroopa Liit : Kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
Mootorsõidukite, 
mootorrataste, mootorsaanide 
ja maanteetranspordivahendite 
hooldus ja remont  
(CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 
osa ja CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
Õhusõidukite ja nende osade 
hooldus ja re mont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
Metalltoodete, (muude kui 
kontori -) masinate, (muude kui 
transpordivahendite ja kontori -) 
seadmete hooldus - ja 
remonditeenused ning isiklike ja 
majapidamistarvete hooldus - ja 
parandusteenused126 
(CPC 633, 754 5, 8861, 8862, 
8864, 8865 ja 8866)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, HU, IE, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
FI: kohustusi ei ole võetud, välja arvatud müügi - või rentimisjärgse 
lepingu kontekstis; majapidamistarvete hoolduse ja remondi puhul (CPC 
633): majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
                                                            
126 Kontorimasinate ja -seadmete, sh arvutite hooldus - ja remonditeenused (CPC 8 45) on esitatud 
arvutiteenuste all.  
 
763 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Kirjaliku ja suulise tõlke 
teenused  
(CPC 87905, v.a  ametlik või 
kinnitatud tõlge)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, CY, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, LV, RO, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
CY, DE, EE, FR, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, DK, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
HR: kohustusi ei ole võetud.  
Telekommunikatsiooniteenused  
(CPC 7544, üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutaj ad: 
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud sp etsialistid:  
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
Posti - ja kulleriteenused  
(CPC  751, üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
Ehitusteenused ja nendega 
seotud inseneriteenused  
(CPC 511, 512, 513, 514, 515, 
516, 51 7 ja 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 5165 
ja 517)  Lepingulised teenuseosutajad:  
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a BE, CZ, DK, ES, NL  ja SE. 
BE, DK, ES, NL, SE : puuduvad.  
CZ: majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud, v.a NL. NL: puuduvad.  
 
764 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Ehitusplatsi pinnaseuuringud  
(CPC 5111)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, FI, HU, LT, LV, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Kõrgharidusteenused  
(CPC 923)  Lepingulised teenus eosutajad:  
Euroopa Liit,  välja arvatud LU, SE : kohustusi ei ole võetud.  
LU: kohustusi ei ole võetud, v.a seoses ülikoolide professoritega, kelle 
puhul: puuduvad.  
SE: puuduvad, v.a seoses riigi rahastatavate ja erasektori rahastatavate 
haridusteenuste osutajatega, kes saavad riigilt teatavat toetust, kelle 
puhul: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
Euroopa Liit,  välja arvatud SE: kohustusi ei ole võetud.  
SE: puuduvad, v.a seoses riigi rahastatavate ja erasektori rahastatavate 
haridusteenuste osutajatega, kes saavad riigilt teatavat toetust, kelle 
puhul: kohustusi ei ole võetud.  
Põllumajandus, jahindus ja 
metsamajandus (CPC 881, üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
Euroopa Liit,  välja arva tud BE, DE, DK, ES, FI, HR  ja SE: kohustusi ei ole 
võetud.  
BE, DE, ES, HR, SE : puuduvad.  
DK: majandusvajaduste test.  
FI: kohustusi ei ole võetud, v.a seoses metsamajandusega seotud 
nõustamis - ja konsultatsiooniteenustega, mille puhul: puuduvad.  
 
Sõltumatud  spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Keskkonnateenused  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
94060 osa, 9405, 9406 osa ja 
9409)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, DE, DK, EL, HU, LT, LV, RO, SK : majandusvajaduste test.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
 
765 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Kindlustus ja kindlustusega 
seotud teenused (üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, FI, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
HU: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : majandusvajaduste test.  
HU: kohustusi ei ole võetud.  
Muud finantsteenused  (üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, ES, EE, EL, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, FI, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui l epinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
HU: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
DE, EE, EL, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, FI, IT, LT, PL, RO, SK : majandusvajaduste test.  
HU: kohustusi ei ole võetud.   
Transport  (CPC 71, 72, 73 ja 74, 
üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
BE: kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
CY, DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BG, CZ, DK, ES, HU, IT, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
PL: majandusvajaduste test, v.a seoses lennutranspordiga, mille puhul: 
puuduvad.  
BE: kohustusi ei ole võetud.  
 
766 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Reisibüroode ja reisikorraldajate 
(sh reisijuhtide127) teenused  
(CPC 7471)  Lepingulised  teenuseosutajad:  
AT, CY, CZ, DE, EE, ES, FR, HR, IT, LU, NL, PL, SI, SE : puuduvad.  
BG, EL, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni kolm kuud.  
BE, IE: kohustusi ei ole võetud, v.a seoses reisijuhtidega, kelle puhul: 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Giiditeenused  
(CPC 7472)  Lepingulised teenuseosutajad:  
NL, PT, SE: puuduvad.  
AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, FI, F R, EL, HU, IE, IT, LV, LU, MT, RO, SK, 
SI: majandusvajaduste test.  
ES, HR, LT, PL : kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
Euroopa Liit : kohustusi ei ole võetud.  
Tootmine  (CPC 884 ja CPC 885, 
üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
BE, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE : 
puuduvad.  
AT, BG, CZ, CY, HU, LT, RO, SK : majandusvajaduste test.  
DK: majandusvajaduste test, v.a juhul, kui lepinguline teenuseosutaja 
viibib riigis kuni  kolm kuud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
DE, EE, EL, FI, FR, HR, IE, LV, LU, MT, NL, PT, SI, SE : puuduvad.  
AT, BE, BG, CZ, CY, DK, ES, HU, IT, LT, PL, RO, SK : majandusvajaduste 
test.  
 
13.  Ühendkuningriigi reservatsioonid on järgmised:  
Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Kõik sektorid  puuduvad.  
                                                            
127 Teenuseosutajad, kelle ülesanne on saata vähemalt 10 inimesest koosnevat reisirühma, tegutsemata 
sealjuures konkreetsetes paikades giidina.  
 
767 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Õigusabiteenused, mis on 
seotud rahvusvahelise avaliku 
õiguse ja päritolujurisdiktsiooni 
õigusega  
(CPC 861 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Majandusarvestus - ja 
raamatupidamisteenused  
(CPC 86212, v.a 
auditeerimisteenused, CPC 
86213, CPC 86219 ja CPC 86220)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Maksualase nõustamise 
teenused  
(CPC 863)128 Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
kohustusi ei ole võetud.  
Arhitektiteenused  
ning  
linnaplaneerimis - ja 
maastikuarhitektiteenused  
(CPC 8671 and 8674)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Inseneriteenused  
ning  
integreeritud inseneriteenused  
(CPC 8672 ja 8673)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Meditsiini - (sh psühholoogi -) ja 
hambaraviteenused  
(CPC 9312 ja CPC 85201 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
                                                            
128 Ei hõlma maksualaseid õigusabi - ja esindusteenuseid, mis on esitatud õigusab iteenuste all seoses 
rahvusvahelise avaliku õiguse ja päritolujurisdiktsiooni õigusega.  
 
768 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Veterinaarteenused  
(CPC 932)  Lepingulised teenuseosutajad : 
kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Ämmaemandateenused  
(CPC 93191 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
kohustusi ei ole võetud.   
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Meditsiiniõdede teenused, 
füsioteraapiateenused ja 
parameedikute teenused  
(CPC 93191 osa)  Lepingulised teenuseosutajad : 
kohustusi ei ole  võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Arvutiteenused ja nendega 
seotud teenused  
(CPC  84) Lepingulised teenuseosutajad : 
UK: puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Teadus - ja arendusteenused  
(CPC 851, 852, v.a 
psühholoogiteenused129, ja 853)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Reklaamiteenused  
(CPC 871)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Turu -uuringute ja avaliku 
arvamuse küsitluste 
korraldamise teenused  
(CPC 864)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
                                                            
129 CPC 85201 osa, mis on esitatud meditsiini - ja hambaraviteenuste all.  
 
769 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Juhtimiskonsultatsiooniteenused  
(CPC 865)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Juhtimiskonsultatsiooniga 
seotud teenused  
(CPC 866)  Lepingulised teenuseosutajad : 
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
Tehniliste katsete ja analüüsi 
teenused  
(CPC 8676)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Nendega seotud teadusliku ja 
tehnilise nõuande teenused  
(CPC 8675)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Mäetööstus  (CPC 883, üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Laevade hooldus ja remont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Raudteetranspordivahendite 
hooldus ja remont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
 
770 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Mootorsõidukite, 
mootorrataste, mootorsaanide 
ja maanteetranspordivahendite 
hooldus ja remont  
(CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 
osa ja CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Õhusõidukite ja nende osade 
hooldus ja remont  
(CPC 8868 osa)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Metalltoo dete, (muude kui 
kontori -) masinate, (muude kui 
transpordivahendite ja kontori -) 
seadmete hooldus - ja 
remonditeenused ning isiklike ja 
majapidamistarvete hooldus - ja 
parandusteenused130 
(CPC 633, 7545, 8861, 8862, 
8864, 8865 ja 8866)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Kirjaliku ja suulise tõlke 
teenused  
(CPC 87905, v.a ametlik või 
kinnitatud tõlge)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Telekommunikatsi ooniteenused  
(CPC 7544, üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Posti - ja kulleriteenused  
(CPC  751, üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
puuduvad.  
                                                            
130 Kontorimasinate ja -seadmete, sh arvutite hooldus - ja remonditeenused (CPC 845) on esitatud 
arvutiteenuste all.  
 
771 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Ehitusteenused ja nendega 
seotud inseneriteenused  
(CPC 511, 512, 513, 514, 515, 
516, 517 ja 518. BG:  CPC 512, 
5131, 5132, 5135, 514, 5161, 
5162, 51641, 51643, 51644, 5165 
ja 517)  Lepingulised  teenuseosutajad:  
kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Ehitusplatsi pinnaseuuringud  
(CPC 5111)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Kõrgharidusteenused  
(CPC 923)  Lepingulised teenuseosutajad:  
kohustusi ei ole võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
kohustusi ei ole võetud.  
Põllumajandus, jahindus ja 
metsamajandus (CPC 881, üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
kohustusi ei ole  võetud.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Keskkonnateenused  
(CPC 9401, 9402, 9403, 9404, 
94060 osa, 9405, 9406 osa ja 
9409)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Kindlustus ja kindl ustusega 
seotud teenused (üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Muud finantsteenused  (üksnes 
nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.   
 
772 
 Sektor või allsektor  Reservatsioonide kirjeldus  
Transport  (CPC 71, 72, 73 ja 74, 
üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
Reisibüroode ja reisikorraldajate 
(sh reisijuhtide131) teenused  
(CPC 7471)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Giiditeenused  
(CPC 7472)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid : 
kohustusi ei ole võetud.  
Tootmine  (CPC 884 ja CPC 885, 
üksnes nõustamis - ja 
konsultatsiooniteenused)  Lepingulised teenuseosutajad:  
puuduvad.  
 
Sõltumatud spetsialistid:  
puuduvad.  
 
 
  
                                                            
131 Teenuseosutajad, kelle ülesanne on saata vähemalt 10 inimesest koosnevat reisirühma, tegutsemata 
sealjuures konkreetsetes paikades giidina.  
 
773 
 LISA SERVIN -5.  FÜÜSILISTE ISIKUTE LIIKUMINE  
Artikkel 1. Riiki sisenemise ja ajutise riigis viibimisega seotud menetluslikud kohustused  
Pooled püüavad tagada, et sisenemise ja ajutise viibimise taotluste menetlemisel vastavalt oma 
lepingujärgsetele kohustustele järgitak se head haldustava:  
(a) kumbki pool tagab, et pädevate asutuste poolt riiki sisenemise ja seal ajutise viibimise 
taotluste menetlemise eest võetavad tasud ei kahjusta ega lükka põhjendamatult edasi 
käesoleva lepingu kohast teenuskaubandust;  
(b) poolte pädevate a metiasutuste äranägemisel on lühiajalisel ärivisiidil olevate isikute 
sisenemise ja ajutise viibimise taotluse esitajalt nõutavad dokumendid vastavuses otstarbega, 
mille tarvis neid kogutakse;  
(c) täidetud riiki sisenemise ja seal ajutise viibimise taotlusi m enetlevad mõlema poole pädevad 
asutused nii kiiresti kui võimalik;  
(d) taotleja mõistlikul nõudel annab poole pädev asutus põhjendamatu viivituseta teada, millises 
menetlusjärgus taotlus on;  
(e) kui poole pädevad asutused vajavad taotlejalt taotluse menetlemiseks lisateavet, püüavad nad 
taotlejat põhjendamatu viivituseta teavitada;  
(f) poole pädevad asutused teavitavad taotlejat viivitamata pärast seda, kui on tehtud otsus;  
(g) kui taotlus kiidetakse heaks, teatavad poole pädevad asutused taotlejale viibimise kestuse ja 
muud asjakohased tingimused;  
(h) kui taotlust ei rahuldata, annavad poole pädevad asutused taotleja nõudmisel või omal 
algatusel taotlejale teavet kõigi olemasolevat e läbivaatamis - ja apellatsioonimenetluste kohta, 
ning  
(i) pooled püüavad taotlusi vastu võtta ja töödelda elektroonilisel kujul.  
Artikkel 2. Täiendavad menetluslikud kohustused seoses ettevõtjasiseselt üleviidavate töötajate ning 
nende partneri, laste ja perekonnaliikmetega132  
1. Poolte pädevad asutused võtavad vastu otsuse ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja riiki 
sisenemise või ajutise riigis viibimise või selle pikendamise taotluse kohta ning teavitavad taotlejat 
otsusest kirjalikult kooskõlas siseriiklikus  õiguses sätestatud teavitamismenetlusega niipea kui 
võimalik, kuid mitte hiljem kui 90 päeva pärast täieliku taotluse esitamise kuupäeva.  
2. Kui taotlusega seoses esitatud teave või dokumendid on puudulikud, püüavad asjaomased 
pädevad asutused teatada taotle jale mõistliku aja jooksul, millist lisateavet on vaja esitada, ning 
                                                            
132  Lõikeid 1, 2 ja 3 ei kohaldata Euroopa Liidu liikmesriikidele, kelle suhtes kohaldatakse Eu roopa 
Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/66/EL kolmandate riikide kodanike 
liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta ettevõtjasisese üleviimise korral (edaspidi 
„ettevõtjasisese üleviimise direktiiv“).  
 
774 
 määravad selle esitamiseks mõistliku tähtaja. Lõikes  1 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse 
niikauaks, kui pädevad ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe.  
3. Liit laiendab Ühen dkuningriigi füüsiliste isikute pereliikmetele, kes on ettevõtjasiseselt liitu 
üleviidud töötajad, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15.  mai 2014. aasta direktiivi 2014/66/EL 
(kolmandate riikide kodanike liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta  ettevõtjasisese 
üleviimise korral) artikli 19 alusel ettevõtjasiseselt üleviidud töötaja pereliikmetele antud õigust 
ajutiselt riiki siseneda ja seal ajutiselt viibida.  
4. Ühendkuningriik lubab ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate partneritel ja ülalpeetav atel 
lastel riiki siseneda ja seal ajutiselt viibida, nagu on lubatud Ühendkuningriigi sisserände -
eeskirjadega.  
5. Ühendkuningriik lubab lõikes 4 osutatud ettevõtjasiseselt üleviidud töötajate partneritel ja 
ülalpeetavatel lastel töötada nende viisa kehtivusa ja jooksul töötajana või füüsilisest isikust 
ettevõtjana ning ei nõua neilt tööluba.  
 
  
 
775 
 LISA SERVIN -6. SUUNISED KUTSEKVALIFIKATSIOONIDE TUNNUSTAMISE KORRA KOHTA  
A JAGU. Üldsätted  
Sissejuhatus  
1. Käesolevas lisas on esitatud suunised kutsekvalifikatsioonide tunnustamise tingimusi 
käsitlevate kokkulepete (edaspidi „kokkulepped“) kohta, nagu on ette nähtud artikliga SERVIN.5.13 
[Kutsekvalifikatsioonid].  
2. Selle artikli kohaselt võetakse suuniseid  arvesse, kui poolte kutseühendused või 
ametiasutused töötavad välja ühiseid soovitusi (edaspidi „ühised soovitused“).  
3. Suunised ei ole siduvad ega ammendavad ning ei muuda ega mõjuta poolte käesolevast 
lepingust tulenevaid õigusi ja kohustusi. Nendes ki rjeldatakse kokkulepete tavapärast sisu ning 
antakse üldisi juhtnööre kokkuleppe majandusliku väärtuse ja asjaomaste 
kutsekvalifikatsioonisüsteemide kokkusobivuse kohta.  
4. Kõik suuniste osad ei pruugi olla asjakohased kõigil juhtudel ning kutseühendused j a 
ametiasutused võivad kooskõlas käesoleva lepinguga lisada oma ühistesse soovitustesse muid osi, 
mida nad peavad asjaomast kutseala ja kutsetegevust käsitleva kokkuleppe puhul oluliseks.  
5. Partnerlusnõukogu peaks suuniseid arvesse võtma, kui ta otsustab kokkulepete 
väljatöötamise ja vastuvõtmise üle. Suunistega ei piirata partnerlusnõukogu õigusi ühiste soovituste 
kooskõla kontrollimisel teise osa [Kaubandus, transport ja kalandus] esimese rubriigi [Kaubandus] 
II jaotisega [Teenused ja investeeringud] ega  tema kaalutlusõigust võtta arvesse aspekte, mida ta 
peab asjakohaseks, kaasa arvatud ühiste soovituste osi.  
B JAGU. Kokkuleppe vorm ja sisu  
6. Selles jaos kirjeldatakse kokkuleppe tavapärast sisu, millest osa ei kuulu ühiseid soovitusi 
koostavate kutseühenduste või ametiasutuste pädevusse. Need aspektid kujutavad endast 
sellegipoolest kasulikku teavet, mida saab ühiste soovituste koostamisel arvesse võtta, et need 
seostuksid paremini kokkuleppe võimaliku kohaldamisalaga.  
7. Ühistes soovitustes ei t ohiks käsitleda kokkuleppeid puudutavaid küsimusi, mida on 
konkreetselt reguleeritud käesolevas lepingus (näiteks kokkuleppe geograafiline kohaldamisala, selle 
vastasmõju loetletud mittevastavate meetmetega, vaidluste lahendamise süsteem, kokkuleppe 
kaebem ehhanismid, järelevalve - ja kontrollimehhanismid).  
8. Kokkuleppes võib sätestada erinevad mehhanismid kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks 
pooles. Samuti võib see piirduda, kuid mitte tingimata, kokkuleppe ulatuse, menetlussätete, 
tunnustamise mõju ja tä iendavate nõuete ning halduskokkulepete kindlaksmääramisega.  
9. Partnerlusnõukogu poolt vastuvõetud kokkuleppes peaks kajastuma kaalutlusõiguse ulatus, 
mis jääb kutsekvalifikatsioonide tunnustamise üle otsustavatele pädevatele asutustele.  
Kokkuleppe kohaldamisala  
10. Kokkuleppes tuleks sätestada:  
 
776 
 (a) mõlema poole reguleeritud kutseala tegevuse ulatusega hõlmatud konkreetne( -sed) 
reguleeritud kutseala(d), vastav(ad) kutsenimetus(ed), tegevusvaldkond või 
tegevusvaldkondade rühm (edaspidi „tegevuse ulatus“)  ning  
(b) kas kokkulepe reguleerib kutsekvalifikatsioonide tunnustamist, mis annab õiguse tegutseda 
kutsealal tähtajaliselt või tähtajatult.  
Tunnustamise tingimused  
11. Kokkuleppega võib täpsemalt ette näha:  
(a) kokkuleppe alusel tunnustamiseks vajaliku kutsekvali fikatsiooni (näiteks kvalifikatsiooni 
tõendav dokument, töökogemus või muu pädevuskinnitus);  
(b) tunnustamisasutuste kaalutlusõiguse ulatuse kutsekvalifikatsioonide tunnustamise taotluste 
hindamisel ning  
(c) kutsekvalifikatsioonide vaheliste erinevuste ja lünkade puhul toimimise korra ning erinevuste 
ületamise viisid, sealhulgas võimalus määrata korvamismeetmeid või kehtestada muid 
asjakohaseid tingimusi või piiranguid.  
Menetlussätted  
12. Kokkuleppes võib sätestada:  
(a) vajalikud dokumendid ja mis vormis need tuleks e sitada (näiteks elektroonilisel teel või muul 
viisil, kas neil peaks kaasas olema tõlge või autentsussertifikaat jne);  
(b) tunnustamisprotsessi etapid ja korra, kaasa arvatud need, mis on seotud võimalike 
korvamismeetmete, vastavate kohustuste ja tähtaegadega,  ning  
(c) tunnustamisprotsesside ja -nõuete kõiki aspekte käsitleva teabe kättesaadavuse.  
Tunnustamise toime ja lisanõuded  
13. Kokkulepe võib sisaldada sätteid, mis reguleerivad tunnustamise toimet (ja vajaduse korral 
ka erinevaid tarneviise).  
14. Kokkuleppes  võib kirjeldada lisanõudeid, mis on vajalikud vastuvõtvas pooles reguleeritud 
kutsealal tulemuslikult tegutsemiseks. Selliste nõuete hulka võivad kuuluda:  
(a) nõue ennast kohalikes asutustes registreerida;  
(b) asjakohane keeleoskus;  
(c) hea maine tõendamine;  
(d) vastuv õtva poole selliste nõuete täitmine, mis reguleerivad kaubanimede või firmanimede 
kasutamist;  
(e) vastuvõtva poole eetikanormide, sõltumatuse ja ametialase käitumise nõuete täitmine;  
(f) nõue hankida erialane vastutuskindlustus;  
 
777 
 (g) normid, mis reguleerivad distsiplinaarmeetmeid, finants - ja ametialast vastutust, ning  
(h) täienduskoolituse nõuded.  
Kokkuleppe haldamine  
15. Kokkuleppes tuleks sätestada tingimused, mille kohaselt saab seda läbi vaadata või 
kehtetuks tunnistada, ning läbivaatamise ja kehtetukstunnistamise tagajärjed. Kaaluda võib ka 
selliste sätete lisamist, mis puudutavad varasema tunnustamise toimet.  
C JAGU. Kavandatava kokkuleppe majanduslik väärtus  
16. Artikli  SERVIN.5.13 [Kutsekvalifikatsioonid] lõike  2 kohaselt tuleb ühistele soo vitustele lisada 
tõenditel põhineva hinnangu kavandatava kokkuleppe majandusliku väärtuse kohta. Tõendiks võib 
olla hinnang selle kohta, millised majanduslikud hüved eeldatavasti kokkuleppega kaasnevad 
mõlema poole majanduse jaoks. Selline hinnang võib par tnerlusnõukogule kokkuleppe 
väljatöötamisel ja vastuvõtmisel abiks olla.  
17. Kasulik oleks teave ka selliste aspektide kohta nagu turu avatuse olemasolev tase, sektori 
vajadused, turusuundumused ja -areng, klientide ootused ja nõuded ning ärivõimalused.  
18. Hinnang ei pea olema täielik ja üksikasjalik majandusanalüüs, kuid see peaks sisaldama 
selgitust selle kohta, milline on kutseala huvi kokkuleppe vastuvõtmise vastu ja pooltele sellest 
eeldatavasti tulenev kasu.  
D JAGU. Asjaomaste kutsekvalifikatsioonis üsteemide kokkusobivus  
19. Artikli  SERVIN.5.13 [Kutsekvalifikatsioonid] lõike  2 kohaselt tuleb ühistele soovitustele lisada 
tõenditel põhinev hinnang asjaomaste kutsekvalifikatsioonisüsteemide kokkusobivuse kohta. Selline 
hinnang võib partnerlusnõukogule k okkuleppe väljatöötamisel ja vastuvõtmisel abiks olla.  
20. Järgneva protsessi eesmärk on suunata kutseühendusi ja ametiasutusi asjaomaste 
kutsekvalifikatsioonide ja tegevuste kokkusobivuse hindamisel, selleks et kutsekvalifikatsioonide 
tunnustamist lihtsu stada ja hõlbustada.  
Esimene etapp: hinnata tegevuse ulatust ja reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavate 
kvalifikatsioonide ulatust kummaski pooles  
21. Tegevuse ulatuse ja reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavate kvalifikatsioonide 
ulatuse hin damine kummaski pooles peaks põhinema kogu asjakohasel teabel.  
22. Kindlaks tuleks teha järgmised andmed:  
(a) kummaski pooles reguleeritud kutsealal tegevuse ulatusega hõlmatud tegevusvaldkonnad või 
tegevusvaldkondade rühmad ning  
(b) kummaski pooles reguleeritud k utsealal tegutsemiseks nõutavad kvalifikatsioonid, mille hulka 
võivad kuuluda:  
(i) minimaalne nõutav haridus, näiteks vastuvõtunõuded, haridustase, õpingute kestus ja sisu;  
 
778 
 (ii) minimaalne nõutav töökogemus, näiteks praktilise koolituse või enne registreerimist, 
kutsetunnistuse või muu samaväärse dokumendi saamist teataval kutsealal järelevalve all 
tegutsemise asukoht, kestus ja tingimused;  
(iii) sooritatud eksamid, eriti kutsealase pädevusega seotud eksamid, ning  
(iv) kutsetunnistuse või muu samaväärse dokumendi omamine, mi llega tõendatakse muu hulgas 
kutsealal tegutsemiseks vajalike kutsekvalifikatsiooni nõuete täitmist.  
Teine etapp: hinnata kummaski pooles tegevuse ulatuse ja reguleeritud kutsealal tegutsemiseks 
nõutavate kvalifikatsioonide ulatuse erinevust  
23. Kummaski p ooles tegevuse ulatuse ja reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavate 
kvalifikatsioonide ulatuse erinevuse hindamisel tuleks eeskätt kindlaks teha märkimisväärsed 
erinevused.  
24. Tegevuse ulatuses võib esineda märkimisväärne erinevus, kui täidetud on kõik järgnevad 
tingimused:  
(a) üks või mitu tegevusvaldkonda, mis on vastuvõtvas pooles reguleeritud kutsealaga hõlmatud, 
ei ole hõlmatud vastava kutsealaga teises lepingu pooles;  
(b) kõnealuste tegevusvaldkondade puhul nõutakse vastuvõtvas pooles erikoolitust;  
(c) kõnealuste tegevusvaldkondade puhul erineb vastuvõtvas pooles pakutav koolituse sisu 
märkimisväärselt taotleja kvalifikatsiooniga hõlmatud õpingute sisust.  
25. Reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavates kvalifikatsioonides võib esineda 
märkimisväärne er inevus, kui poolte nõuded reguleeritud kutsealaga hõlmatud 
tegevusvaldkondades tegutsemiseks nõutava koolituse taseme, kestuse või sisu osas on erinevad.  
Kolmas etapp: tunnustamismehhanismid  
26. Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise mehhanismid võivad olen evalt olukorrast olla 
erinevad.  Poolel võivad olla erinevad mehhanismid.  
27. Kui tegevuse ulatuses ja reguleeritud kutsealal tegutsemiseks nõutavates kvalifikatsioonides 
ei ole märkimisväärset erinevust, võib kokkuleppes sätestada lihtsama ja sujuvama 
tunn ustamisprotsessi kui olukorras, kus esineb märkimisväärne erinevus.  
28. Kui esineb märkimisväärne erinevus, võib kokkuleppega ette näha erinevuse kõrvaldamiseks 
piisavad korvamismeetmed.  
29. Korvamismeetmed peaksid olema proportsionaalsed märkimisväärse er inevusega, mida 
nendega püütakse kaotada. Vajalike korvamismeetmete ulatuse hindamisel võib arvesse võtta mis 
tahes praktilist erialast töökogemust või ametlikult kinnitatud õpet.  
30. Olenemata sellest, kas erinevus on märkimisväärne või mitte, võib kokkul eppes arvesse 
võtta kaalutlusõiguse ulatust, mis jääb kutsekvalifikatsioonide tunnustamise taotluste üle 
otsustavatele pädevatele asutustele.  
31. Korvamismeetmete vorm võib olla erinev, näiteks:  
 
779 
 (a) aeg, mil tegutsetakse vastuvõtvas pooles reguleeritud kutsealal kvalifitseeritud isiku 
järelevalve all ja mille jooksul võib toimuda täienduskoolitus, kusjuures sellise tegutsemise 
suhtes kohaldatakse reguleeritud hindamist;  
(b) vastuvõtva poole asjakohase asutuse poolt korraldatud või tunnustatud test, mille ees märk on 
hinnata taotleja suutlikkust tegutseda asjaomases pooles reguleeritud kutsealal, või  
(c) tegevuse ulatuse ajutine piiramine või eespool nimetatute kombinatsioon.  
32. Kokkuleppega võib ette näha, et taotlejad saavad valida erinevate korvamismeetmete va hel, 
kui sellega saab piirata taotlejate halduskoormust ja kui need meetmed on samaväärsed.  
  
 
780 
 LISA PPROC -1. RIIGIHANKED  
A JAGU. WTO riigihankelepingu asjakohased sätted:  
artiklid I –III, IV.1.a , IV.2 –IV.7, VI –XV, XVI.1 –XVI.3, XVII ja XVIII.  
B JAGU. Turulepääsuga seotud kohustused  
Käesoleva jao kohaldamisel tähendab „ÜRO ühtne tooteklassifikaator (CPC)“ – ajutine ühtne 
tooteklassifikaator (Statistical Papers, Series M, nr 77, Department of Intern ational Economic and 
Social Affairs, Statistical Office of the United Nations, New York, 1991);  
B1 alajagu. Euroopa Liit  
Kooskõlas artiklitega PPROC 2.2 ja PPROC 2.3 kohaldatakse teise osa esimese rubriigi VI jaotist 
[RIIGIHANKED] lisaks riigihankelepingu  (GPA) I liite Euroopa Liidu lisadega hõlmatud hangetele ka 
käesoleva alajaoga hõlmatud hangete suhtes.  
GPA I liite 1. –7. Euroopa Liidu lisa märkusi kohaldatakse ka käesoleva alajaoga hõlmatud hangete 
suhtes, kui käesolevas alajaos ei ole sätestatud teisit i. 
Käesoleva alajaoga hõlmatud hanked  
1. Täiendavad hankeüksused  
GPA I liite 4. –6. Euroopa Liidu lisas ja käesoleva alajao punktis 2 sätestatud kaupade ja teenuste 
hanked, mille viivad läbi järgmised liikmesriikide hankeasutused:  
(a) kõik võrgustiku sektori hank ijad, kelle hanked kuuluvad ELi kommunaalteenuste direktiivi 
kohaldamisalasse ja kes on avaliku sektori hankijad133 (nt GPA I liite 1. ja 2. lisaga hõlmatud 
võrgustiku sektori hankijad) või riigi osalusega äriühingud ja kelle üks tegevusaladest on  
(i) niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda 
elanikkonnale avalikku teenust seoses gaasi või soojuse tootmise, transpordi või 
jaotusega või selliste võrkude gaasi või soojusega varustamisega; või  
(ii) sellise tegevuse ja GPA I li ite 3. lisas osutatud tegevuse kombinatsioonid;  
                                                            
133  ELi võrgustik u direktiivi kohaselt on „riigi osalusega äriühing“ ettevõtja, mille üle avaliku sektori 
hankijad võivad omandiõiguse, rahalise osaluse või seda ettevõtjat reguleerivate eeskirjade alusel otseselt või 
kaudselt avaldada valitsevat mõju.  
Eeldatakse, et telli vatel asutustel on ettevõtja suhtes valitsev mõju, kui need asutused otseselt või kaudselt:  
i. omavad enamust äriühingu märgitud kapitalist või  
ii. kontrollivad enamust äriühingu käibelelastud aktsiatega määratud häältest või  
iii. võivad määrata rohkem kui  poole äriühingu haldus -, juhtimis - või järelevalveorganist.  
 
781 
 b)  eraomandis olevad hankeüksused, kelle üheks tegevuseks on mis tahes tegevus, millele on 
osutatud käesoleva punkti alapunktis a, GPA I liite 3. lisa punktis 1, või nende 
kombinatsioonid, ning kes tegutseva d liikmesriigi pädeva asutuse antud eri - või ainuõiguste 
alusel;  
riigihangete puhul, mille hankesumma on järgmiste piirmääradega võrdne või nendest suurem:  
- kaupade ja teenuste hangete puhul 400  000 SDRi   
- ehitusteenuste hangete (CPC 51) puhul 5  000 000 SDR i. 
2. Lisateenused  
Lisaks GPA I liite Euroopa Liidu 5. lisas loetletud teenustele GPA I liite Euroopa Liidu 1. –3. lisaga või 
käesoleva alajao punktiga 1 hõlmatud üksuste järgmiste teenuste hanked:  
- hotelli - ja restoraniteenused (CPC 641)  
- toidu serveerimise t eenused (CPC 642)  
- jookide serveerimise teenused (CPC 643)  
- telekommunikatsiooniga seotud teenused (CPC 754)  
- kinnisvarateenused vahendustasu eest või lepingu alusel (CPC 8220)  
- muud äriteenused (CPC 87901, 87903, 87905 –87907)  
- haridusteenused (CPC 92).  
Märkused.  
1. Hotelli - ja restoraniteenuste (CPC 641), toidu serveerimise teenuste (CPC 642), jookide 
serveerimise teenuste (CPC 643) ja haridusteenuste (CPC 92) lepingute suhtes kohaldatakse 
Ühendkuningriigi riigisisest tarnijate ja teenuseosutajate kohtlemis e korda, kui lepingute väärtus on 
750 000 eurot või sellest suurem ning lepinguid sõlmivad GPA I liite 1. ja 2. Euroopa Liidu lisa alla 
kuuluvad hankijad, või kui lepingute väärtus on võrdne või suurem kui 1 000 000 eurot ning 
lepinguid sõlmivad GPA I liit e 3. lisa alla kuuluvad hankeüksused või käesoleva alajao punktiga 1 
hõlmatud hankeüksused.  
2. Kui muu ostja kui riigiasutus varustab üldkasutatavat teenust osutavaid võrke gaasi või 
soojusenergiaga, ei loeta seda käesoleva alajaoga hõlmatud tegevuseks, kui:  
a) asjaomane üksus toodab gaasi või soojust seetõttu, et selle tarbimine on vajalik muu kui 
käesolevas alajaos või GPA I liite Euroopa Liidu 3. lisa punktides a –f osutatud tegevuse jaoks 
ning  
b) üldkasutatavate võrkude varustamise eesmärk on ainult kõnealu se toodangu majanduslik 
ekspluateerimine ja see ei ületa 20 % võrgustiku sektori hankija käibest, võttes arvesse kolme 
eelneva aasta, sh käesoleva aasta keskmist.  
3. Teise osa esimese rubriigi VI jaotis [RIIGIHANKED] ja käesolev lisa ei hõlma järgmiste 
teenus te hankeid:  
 
782 
 a)  tervishoiuteenused (CPC 931);  
b)  halduslikud tervishoiuteenused (CPC 91122) ning  
c)  õenduspersonali värbamise teenused ja meditsiinipersonali värbamise teenused (CPC 87206 ja 
CPC 87209).  
B2 alajagu. Ühendkuningriik  
Kooskõlas artiklitega P PROC 2.2 ja PPROC 2.3 kohaldatakse Teise osa esimese rubriigi VI jaotist 
[RIIGIHANKED] lisaks GPA II artikliga hõlmatud hangetele ka käesoleva alajaoga hõlmatud hangete 
suhtes.  
GPA I liite 1. –7. Ühendkuningriigi lisa märkusi kohaldatakse ka käesoleva alaja oga hõlmatud hangete 
suhtes, kui käesolevas alajaos ei ole sätestatud teisiti.  
Käesoleva alajaoga hõlmatud hanked  
1.  Täiendavad hankeüksused  
GPA I liite 4. –6. Ühendkuningriigi lisas ja käesoleva alajao punktis 2 sätestatud kaupade ja teenuste 
hanked, mille viivad läbi järgmised Ühendkuningriigi hankeüksused:  
a) kõik võrgustiku sektori hankijad , kelle hangete suhtes kohaldatakse 2016. aasta 
kommunaalteenuste määrust ja 2016. aasta kommunaalteenuste lepinguid (Šotimaa) käsitlevaid 
eeskirju ning kes on a valiku sektori hankijad (nt GPA I liite 1. ja 2. lisaga hõlmatud) või riigi osalusega 
äriühingud (vt märkus:1) ja kelle üks tegevusaladest on:  
i)  niisuguste püsivõrkude pakkumine või käitamine, mille eesmärgiks on pakkuda 
elanikkonnale avalikku teenust s eoses gaasi või soojuse tootmise, transpordi või 
jaotusega või selliste võrkude gaasi või soojusega varustamisega; või  
ii)  sellise tegevuse ja GPA I liite 3. lisas osutatud tegevuse kombinatsioonid;  
b) eraomandis olevad hankeüksused, kelle üheks tegevusek s on mis tahes tegevus, millele on 
osutatud käesoleva punkti alapunktis a, GPA I liite 3. lisa punktis 1, või nende kombinatsioonid, ning 
kes tegutsevad Ühendkuningriigi pädeva asutuse antud eri - või ainuõiguste alusel;  
riigihangete puhul, mille hankesumma  on järgmiste piirmääradega võrdne või nendest suurem:  
- kaupade ja teenuste hangete puhul 400  000 SDRi       
- ehitusteenuste hangete (CPC 51) puhul 5  000 000 SDRi.  
Märkused punkti 1 juurde:  
1. Kommunaalteenuste lepinguid käsitlevate 2016. aasta eeskirjade kohaselt tähendab 
„riigi osalusega äriühing“ mis tahes ettevõtjat, mille suhtes avaliku sektori hankijad võivad 
otse või kaudselt kasutada valitsevat mõju järgmistel alustel:  
a)  nad on selle ettevõtja omanikud;  
b)  nende rahaline osalus selles ettevõtjas;  või 
 
783 
 c)  õigusnormid, mis seda ettevõtjat reguleerivad.  
2. Vastavalt kommunaalteenuste lepinguid (Šotimaa) käsitlevatele 2016. aasta 
eeskirjadele tähendab „riigi osalusega äriühing“ isikut, kelle suhtes üks või mitu avaliku sektori 
hankijat saavad otse või ka udselt kasutada valitsevat mõju ühe või mitme järgmise asjaolu 
alusel:  
a)  nad on selle isiku omanikud;  
b)  nende rahaline osalus selles isikus;  
c)  õigused, mis on neile antud seda isikut reguleerivate normidega.  
3. Nii kommunaalteenuste lepinguid käsitlevat e 2016. aasta eeskirjade kui ka 
kommunaalteenuste lepinguid (Šotimaa) käsitlevate 2016. aasta eeskirjade kohaselt 
eeldatakse avaliku sektori hankijate valitsevat mõju järgmistel juhtudel, kui need asutused 
otse või kaudselt:  
a)  omavad enamust äriühingu mä rgitud kapitalist;  
b)  kontrollivad enamust ettevõtja emiteeritud aktsiatega seotud häältest;  
c) võivad määrata rohkem kui poole äriühingu haldus -, juhtimis - või järelevalveorganist.  
2. Lisateenused  
Lisaks GPA I liite Ühendkuningriigi 5. lisas loetletud te enustele on GPA I liite Ühendkuningriigi 1. –3. 
lisaga või käesoleva alajao punktiga 1 hõlmatud üksuste järgmiste teenuste hanked:   
– hotelli - ja restoraniteenused (CPC 641)  
– toidu serveerimise teenused (CPC 642)  
– jookide serveerimise teenused (CPC 643)  
– telekommunikatsiooniga seotud teenused (CPC 754)  
– kinnisvarateenused vahendustasu eest või lepingu alusel (CPC 8220)  
– muud äriteenused (CPC 87901, 87903, 87905 –87907)  
– haridusteenused (CPC 92).  
Märkused.  
1. Hotelli - ja restoraniteenuste (CPC 641), toidu serveerimise teenuste (CPC 642), jookide 
serveerimise teenuste (CPC 643) ja haridusteenuste (CPC 92) lepingute suhtes kohaldatakse Euroopa 
Liidu tarnijate ja teenuseosutajate kohtlemise korda, kui lepingute väärtus on 663  540 Inglise naela 
või sellest suur em ning lepinguid sõlmivad GPA I liite 1. ja 2. Ühendkuningriigi lisa alla kuuluvad 
hankijad, või kui lepingute väärtus on võrdne või suurem kui 884  720 Inglise naela ning lepinguid 
sõlmivad GPA I liite Ühendkuningriigi 3. lisa alla kuuluvad hankeüksused v õi käesoleva jao punktiga 1 
hõlmatud hankeüksused.  
 
784 
 2. Kui muu ostja kui riigiasutus varustab üldkasutatavat teenust osutavaid võrke gaasi või 
soojusenergiaga, ei loeta seda käesoleva jaoga hõlmatud tegevuseks, kui:  
a)  asjaomane üksus toodab gaasi või soojust  seetõttu, et selle tarbimine on vajalik muu kui 
käesolevas jaos või GPA I liite Ühendkuningriigi 3. lisa punktides a –f osutatud tegevuse jaoks; 
ning  
b)  üldkasutatavate võrkude varustamise eesmärk on ainult kõnealuse toodangu majanduslik 
ekspluateerimine ja see ei ületa 20  % võrgustiku sektori hankija käibest, võttes arvesse kolme 
eelneva aasta, sh käesoleva aasta keskmist.  
3. Teise osa esimese rubriigi VI jaotis [RIIGIHANKED] ja käesolev lisa ei hõlma järgmiste 
teenuste hankeid:  
a)  tervishoiuteenused (CPC 9 31);  
b)  halduslikud tervishoiuteenused (CPC 91122) ning  
c)  õenduspersonali värbamise teenused ja meditsiinipersonali värbamise teenused (CPC 87206 ja 
CPC 87209).  
 
  
 
785 
 LISA ENER -1. ENERGIAKAUPADE, SÜSIVESINIKE JA TOORAINETE LOETELUD  
ENERGIAKAUPADE LOETELU  HS-KOODI JÄRGI  
- Maagaas, sealhulgas veeldatud maagaas, veeldatud naftagaas (LPG) (HS -kood 27.11)  
- Elektrienergia (HS -kood 27.16)  
- Toornafta ja naftasaadused (HS -kood 27.09 –27.10, 27.13 –27.15)  
- Tahkekütused (HS -kood 27.01, HS -kood 27.02, HS -kood 27.04)  
- Küttepuit ja puusüsi (HS -kood 44.01 ja HS -kood 44.02 energia tootmiseks kasutatavad kaubad)  
- Biogaas (HS -kood 38.25)  
SÜSIVESINIKE LOETELU HS -KOODI JÄRGI  
- Toornafta (HS -kood 27.09)  
- Maagaas (HS -kood 27.11)  
TOORAINETE LOETELU HSi GRUPI KAUPA  
Grupp  Rubriik  
25 Sool; väävel; mullad ja kivimid; krohvimismaterjalid, lubi ja tsement  
26 Maagid, räbu ja tuhk, välja arvatud uraani - ja tooriumimaagid või -
kontsentraadid (HS -kood 26.12)  
27 Mineraalkütused, mineraalõlid ja nende destilleerimissaadused; bituumenained; 
mineraalvahad  
28 Anorgaanilised kemikaalid; väärismetallide, haruldaste muldmetallide 
orgaanilised ja anorgaanilised ühendid; radioaktiivsete elementide ja isotoopide 
orgaanilised ja anorgaanilised ühendid, välja arvatud radioaktiivsed keemilised 
elemendi d ja radioaktiivsed isotoobid (k.a lõhustuvad ja fertiilsed keemilised 
elemendid ning isotoobid) ja nende ühendid; neid tooteid sisaldavad segud ja 
jäägid (HS -kood 28.44); ja isotoobid, v.a  rubriiki 28.44 kuuluvad; nende kindla 
või muutuva keemilise koosti sega anorgaanilised ja orgaanilised ühendid (HS -
kood 28.45)  
29 Orgaanilised kemikaalid  
31 Väetised  
71 Looduslikud või kultiveeritud pärlid, vääris - või poolvääriskivid, väärismetallid, 
väärismetalliga plakeeritud metallid ja nendest valmistatud tooted, v.a 
looduslikud või kultiveeritud pärlid, töödeldud või töötlemata, sorteeritud või 
sorteerimata, kuid niidile lükkimata, raamistamata või kinnitamata; looduslikud 
ja kultiveeritud pärlid, ajutiselt niidile lükitud nende transpordi hõlbustamiseks 
(HS-kood 7101)  
72 Raud ja teras  
74 Vask ja vasktooted  
75 Nikkel ja nikkeltooted  
 
786 
 76 Alumiinium ja alumiiniumtooted  
78 Plii ja pliitooted  
79 Tsink ja tsinktooted  
80 Tina ja tinatooted  
81 Muud mitteväärismetallid; metallkeraamika; tooted nendest  
 
787 
 LISA ENER -2. ENERGEETIKA - JA KESKKONNASUBSIIDIUMID  
Käesoleva lepingu teise osa esimese rubriigi [Kaubandus] XI  jaotise [Avatud ja ausa konkurentsi 
võrdsed tingimused ning kestlik areng] 3. peatüki [Subsiidiumide kontroll] artikli 3.5 lõikes  14 
[Keelatud subsiidiumid j a teatavatel tingimustel makstavad subsiidiumid (Energeetika ja keskkond)] 
sätestatud põhimõtete osana:  
1)  Subsiidiumid, mis antakse elektrienergia tootmise piisavuse tagamiseks, taastuvatele 
energiaallikatele ja koostootmiseks, ei tohi kahjustada poole võimet täita oma kohustusi, mis 
tulenevad käesoleva lepingu artiklist ENER.6 [Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge 
käsitlevad sätted], ei mõjuta tarbetult artiklis ENER.13 [Elektrivõrkudevaheliste ühenduste 
tõhus kasutamine] sätestatud elektrivõrkudevah eliste ühenduste tõhusat kasutamist ning, 
ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli ENER.6 [Elektrienergia ja gaasi hulgimüügiturge 
käsitlevad sätted] lõike 3 kohaldamist, määratakse kindlaks läbipaistva, mittediskrimineeriva 
ja tõhusa konkurentsiprots essi abil; ning  
(a) subsiidiumid, mis antakse elektrienergia tootmise piisavuse tagamiseks, ergutavad 
võimsusepakkujaid tegema võimsust kättesaadavaks eeldatava süsteemistressi ajal 
ning need võivad piirduda rajatistega, mis ei ületa kindlaksmääratud CO 2-heite  
piirnorme; ning  
(b) subsiidiumid, mis antakse taastuvate energiaallikate energeetika ja koostootmise 
puhul, ei mõjuta abisaajate kohustusi ega elektriturgudel osalemise võimalusi.  
2)  Ilma et see piiraks punkti 1 kohaldamist, võib juhul, kui ülemäärase hüvita mise vältimiseks 
on kehtestatud asjakohased meetmed, kasutada taastuvatele energiaallikatele energeetika 
ja koostootmiseks subsiidiumide andmiseks konkurentsiväliseid menetlusi, kui võimalik 
pakkumine ei ole konkurentsiprotsessi tagamiseks piisav, kui on e batõenäoline, et abikõlblik 
võimsus avaldab olulist mõju pooltevahelisele kaubandusele või investeeringutele või, kui 
subsiidiume antakse näidisprojektidele.  
3) Kui energiamahukatele kasutajatele kehtestatakse energiaga seotud maksudest ja 
lõivudest134 osali ne vabastus, ei ületa selline vabastus kogu maksude ja lõivude summat.  
4)  Kui elektrimahukatele kasutajatele antakse hüvitist elektrikulude suurenemise korral, mis 
tuleneb kliimapoliitika vahenditest, piirdub see sektoritega, kus kulude suurenemise tõttu on 
märkimisväärne kasvuhoonegaaside heite ülekandumise risk.  
5)  Subsiidiumid poole tööstustegevusega seotud CO 2-heite vähendamiseks peavad tooma 
kaasa kasvuhoonegaaside heite üldise vähenemise. Subsiidiumid vähendavad otseselt 
tööstustegevusest tulenevaid  heitkoguseid. Subsiidiumid poole tööstustegevuse 
energiatõhususe parandamiseks parandavad energiatõhusust elektritarbimise vähendamise 
kaudu, kas otse või tootmisüksuse kohta.   
  
                                                            
134  Suurema kindluse nimel ei sisalda lõivud võrgutasusid ega tariife.  
 
788 
 LISA ENER -3. KOLMANDATE ISIKUTE JUURDEPÄÄSU JA OMANDISUHETE ERALDAMISE 
MITT EKOHALDAMINE TARISTU SUHTES  
Pool võib otsustada mitte kohaldada artiklit ENER.8 [Kolmandate isikute juurdepääs põhi - ja 
jaotusvõrkudele] ja artiklit ENER.9 [Põhivõrguettevõtjate süsteemi käitamine ja eraldamine] uuele 
taristule või olemasoleva taristu märk imisväärsele laiendamisele , kui:  
(a) taristuinvesteeringuga seotud risk on nii suur, et ilma vabastuse saamiseta ei oleks võimalik 
investeerida;  
(b) investeering peab soodustama konkurentsi või varustuskindlust;  
(c) taristu kuulub füüsilisele või juriidilisele isi kule, kes on vähemalt oma õigusliku vormi poolest 
eraldiseisev võrguettevõtjatest, kelle süsteemidesse taristu ehitati või rajatakse;  
(d) enne vabastuse andmist on pool teinud otsuse võimsuse juhtimise ja jaotamise eeskirjade ja 
mehhanismide kohta.  
 
789 
 LISA ENER -4.  ELEKTRIVÕRKUDEVAHELISE ÜHENDUSE VÕIMSUSE JAOTAMINE JÄRGMISE PÄEVA 
TURU AJAL  
1. osa  
 
1. Uus menetlus võimsuse jaotamiseks elektrivõrkude omavahelistes ühendustes järgmise päeva turu 
ajal põhineb „mitme piirkonna lahtiste mahtude liitmise“ põhimõttel.  
Uue menetluse üldeesmärk on kaubandusest saadava kasu maksimeerimine.  
Esimese sammuna uue menetluse väljatöötamisel tagavad pooled, et põhivõrguettevõtjad 
koostavad üldettepanekud ja tasuvusanalüüsi.  
2. Mitut piirkonda hõlmav lahtiste mahtude sidumine peab hõlm ama turgude liitmise funktsiooni 
arendamist, et määrata kindlaks energia netopositsioonid (kaudne jaotamine) järgmiste näitajate 
vahel:  
(a) määruse (EL) 2019/943 kohaselt kehtestatud pakkumispiirkonnad, mis on otse 
Ühendkuningriigiga ühendatud elektrivõrkude vahelise ühenduse kaudu; ning  
(b) Ühendkuningriik.  
3. Energia netopositsioonid elektrivõrkudevahelistes ühendustes arvutatakse kaudse jaotamise  
protsessi abil, rakendades konkreetset algoritmi:  
(a) määruse (EL) 2019/943 kohaselt kehtestatud pakkumispiirkondade ärilised pakkumised ja 
pakkumised järgmise päeva turu ajal, mis on otse Ühendkuningriigiga ühendatud 
elektrivõrkude vahelise ühenduse kaudu;  
(b) Ühendkuningriigi asjaomaste järgmise päeva turgude ärilised ostu - ja müügipakkumised 
järgmise päeva turu ajavahemiku kohta;  
(c) võrgu läbilaskevõime andmed ja süsteemi suutlikkus, mis on kindlaks määratud 
ülekandesüsteemi haldurite vahel kokku lepitud korras; ning  
(d) andmed Ühendkuningriigi ja muude liidu pakkumispiirkondadega ühendatud 
pakkumispiirkondade vaheliste elektriühenduste eeldatavate kaubandusvoogude kohta, mille 
on kindlaks määranud liidu põhivõrguettevõtjad, kasutades töökindlaid metoodikaid.  
See prot sess peab olema kooskõlas otseste alalisvooluvõrkude vaheliste ühenduste eriomadustega, 
sealhulgas kadude ja muutumisnõuetega.  
4. Turgude liitmise funktsioon peab:  
(a) andma tulemusi piisavalt aegsasti enne poolte vastavate järgmise päeva turgude toimimist 
(liidu jaoks on tegemist ühtse järgmise päeva turu mehhanismiga, mis on loodud kooskõlas 
 
790 
 komisjoni määrusega (EL) 2015/1222135), et neid tulemusi saaks kasutada sisendina 
protsessides, millega määratakse kindlaks tulemused kõnealustel turgudel;  
(b) andma usaldusväärs eid ja korratavaid tulemusi;  
(c) olema konkreetne protsess liidu ja Ühendkuningriigi eraldiseisvate ja eraldatud järgmise 
päeva turgude ühendamiseks; eelkõige tähendab see, et konkreetne algoritm peab olema 
eraldiseisev ja eraldatud määruse (EL) 2015/1222 koha selt loodud ühtse järgmise päeva turu 
mehhanismis kasutatavast algoritmist ning et liidu ärilistel pakkumistel ja muudel 
pakkumistel peab olema juurdepääs ainult pakkumispiirkondadest pärinevatele 
algoritmidele, mis on Ühendkuningriigiga elektrivõrkude ühe nduse kaudu otse ühendatud.  
5. Arvutatud netoenergiapositsioonid avaldatakse pärast valideerimist ja kontrollimist. Kui turgude 
liitmise funktsioon ei suuda toimida ega tulemust saavutada, jaotatakse elektrivõrkudevahelise 
ühenduse võimsus varumeetodiga ning turuosalisi teavitatakse varumeetodi kohaldamisest.  
6. Tehniliste menetluste väljatöötamise ja rakendamise kulud jagatakse võrdselt ühelt poolt 
asjaomaste Ühendkuningriigi põhivõrguettevõtjate või muude üksuste ning teiselt , poolt asjaomaste 
liidu põhivõrgue ttevõtjate või muude üksuste vahel, kui energeetika erikomitee ei otsusta teisiti.  
2. osa  
 
Käesoleva lisa rakendamise ajakava on alates käesoleva lepingu jõustumisest järgmine:  
 
(a) kolme kuu jooksul – kulude -tulude analüüs ja tehniliste menetluste ettepanekute visandamine;  
 
(b) 10 kuu jooksul – ettepanek tehniliste menetluste kohta;  
 
(c) 15 kuu jooksul – tehniliste menetluste kasutuselevõtmine.  
 
 
 
  
  
                                                            
135 Komisjoni 24. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1222, millega kehtestatakse võimsuse jaotamise ja 
ülekoormuse juhtimise suunised (ELT L 197, 25.7.2015, lk 24).  
 
791 
 LISA AVSAF -1. LENNUKÕLBLIKKUSE JA KESKKONNAOHUTUSE SERTIFITSEERIMINE  
A JAGU. Üldsätted  
Artikkel 1. Eesmärk ja kohaldamisala  
1.  Käesoleva lisa eesmärk on koostöö rakendamine järgmistes valdkondades vastavalt 
käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõikega 2, milles kirjeldatakse 
vastavuskontrollide ja sertifikaatide vastastikuse tunnust amise tingimusi ning meetodeid:  
(a) lennukõlblikkussertifikaadid ja järelevalve tegemine tsiviillennundustoodete üle, nagu on 
osutatud käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõike 1 punktis a;  
(b) tsiviillennundustoodete keskkonnakõlblikk use sertifikaadid ja kontroll, nagu on osutatud 
käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõike 1 punktis b, ning  
(c) projekti - ja tootmissertifikaadid ning järelevalve teostamine projekteerimis - ja 
tootmisorganisatsioonide üle, nagu on osutatud käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 
[Kohaldamisala ja rakendamine] lõike 1 punktis c.  
2.  Olenemata lõikest 1 ei kuulu käesoleva lisa kohaldamisalasse kasutatud 
tsiviillennundustooted, välja arvatud kasutatud õhusõidukid.  
Artikkel 2. Mõisted  
Käesole vas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „tunnustamine“ – ühe poole sertifikaatide, heakskiitvate otsuste, muudatuste, paranduste, 
dokumentide ja andmete tunnustamine teise poole poolt ilma valideerimistoiminguteta ja 
ilma kõnealuse teise poole vastava ser tifikaadi väljastamiseta;  
(b)  „komponendi hooldustõend“ – sertifikaat, mille on välja andnud eksportiva poole 
sertifitseeritud organisatsioon või pädev asutus ning mis tõendab, et uus 
tsiviillennundustoode (v.a õhusõiduk) vastab eksportiva poole heakskiidetud  projektile ja on 
kõlblik ohutuks kasutamiseks;  
(c) „tsiviillennundustoodete kategooria“ – ühiste omadustega toodete kogum, mis on rühmitatud 
tehnilise rakendamise menetlustesse EASA ja Ühendkuningriigi tsiviillennundusameti 
sertifitseerimistingimuste alusel;  
(d) „sertifitseerimisasutus“ – eksportiva poole tehniline asutus, kes annab välja 
tsiviillennundustoote projektisertifikaadi, täites projekteerimisriigi kohustusi, mis on 
sätestatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 8. lisas. Kui projektisertifika adi on 
välja andnud eksportiva poole heakskiidetud organisatsioon, käsitatakse sertifitseeriva 
asutusena eksportiva poole tehnilist asutust;  
(e) „projektisertifikaat“ – poole tehnilise asutuse või sertifitseeritud organisatsiooni välja antud 
tõendav dokument,  millega kinnitatakse, et tsiviillennundustoote projekt või selle muudatus 
vastab lennukõlblikkusnõuetele (nagu on asjakohane) ja keskkonnakaitsenõuetele, eelkõige 
keskkonnanäitajatele, mis on sätestatud asjaomase poole õigus - ja haldusnormides;  
 
792 
 (f) „konstrukt siooniga seotud käitamisnõuded“ – käitamisnõuded (sh keskkonnanõuded), mis 
mõjutavad kas tsiviillennundustoote konstruktsiooniomadusi või konstruktsiooniga seotud 
andmeid toote käitamise või hooldamise kohta, mis annavad õiguse kasutada kõnealust 
toodet ki ndlaks otstarbeks;  
(g) „eksport“ – protsess, mille käigus tsiviillennundustoode viiakse üle ühe poole 
tsiviillennundusohutuse õigussüsteemist teise poole tsiviillennundusohutuse õigussüsteemi;  
(h) „lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat“ – eksportiva poole (kasutatu d õhusõiduki korral 
asjaomast toodet eksportiva registreerimisriigi pädeva asutuse) sertifikaat, mis on välja antud 
selle tõendamiseks, et õhusõiduk vastab importiva poole teatatud kohaldatavatele 
lennukõlblikkus - ja keskkonnakaitsenõuetele;  
(i) „eksportiv poo l“ – pool, kelle tsiviillennundusohutuse õigussüsteemist tsiviillennundustoode 
välja lastakse;  
(j) „import“ – protsess, mille käigus ühe poole tsiviillennundusohutuse õigussüsteemist 
eksporditud tsiviillennundustoode võetakse vastu teise poole tsiviillennundus ohutuse 
õigussüsteemi;  
(k) „importiv pool“ – pool, kelle tsiviillennundusohutuse õigussüsteemi tsiviillennundustoode 
tuuakse;  
(l) „suur muudatus“ – tüübiprojekti mis tahes muudatus, mis ei kuulu väikeste muudatuste hulka;  
(m) „väike muudatus“ – muudatus, mis ei mõjuta  märkimisväärselt tsiviillennundustoote massi, 
tasakaalu, konstruktsiooni tugevust, töökindlust, kasutusomadusi, keskkonnanäitajaid ega 
muid tsiviillennundustoote lennukõlblikkust mõjutavaid näitajaid;  
(n) „kasutamissobivuse andmed“ – nõutav andmekogum, mille alusel toetatakse ja lubatakse 
teatavat tüüpi õhusõidukite tüübispetsiifilise käitamisega seotud aspekte, mida reguleeritakse 
liidu või Ühendkuningriigi tsiviillennundusohutuse õigussüsteemi raames. kõnealuse 
andmekogumi peab õhusõiduki jaoks välja töötama  tüübisertifikaadi taotleja või omanik ning 
see moodustab osa tüübisertifikaadist. Vastavalt liidu või Ühendkuningriigi 
tsiviillennundusohutuse õigussüsteemile peab tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi 
esmane taotlus sisaldama kasutamissobivuse  andmete heakskiitmise taotlust või sellele tuleb 
pärast esmast taotlemist lisada kasutamissobivuse andmete heakskiitmise taotlus (vastavalt 
õhusõiduki tüübile);  
(o) „tootmissertifikaat“ – sertifikaat, mille poole pädev asutus on välja andnud 
tsiviillennundust oodete tootjale ning mis tõendab, et asjaomane tootja vastab asjaomase 
poole õigus - ja haldusnormides sätestatud kohaldatavatele nõuetele, mida tuleb järgida 
konkreetsete tsiviillennundustoodete tootmisel;  
(p) „tehnilise rakendamise kord“ – käesoleva lisa rake ndamise kord, mille on välja töötanud 
poolte tehnilised asutused kooskõlas käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja 
rakendamine] lõikega 5;  
(q) „valideeriv asutus“ – importiva poole tehniline asutus, kes käesoleva lisa kohaselt 
sertifitseerimisasutu se väljaantud projektisertifikaati tunnustab või valideerib.  
B JAGU. Sertifitseerimise järelevalvenõukogu  
 
793 
 Artikkel 3. Asutamine ja koosseis  
1. Käesolevaga moodustatakse sertifitseerimise järelevalvenõukogu, käesoleva lisa sätete 
tõhusa kohaldamise eest va stutav tehniline kooskõlastusorgan, mida juhivad ühiselt poolte 
tehnilised asutused ja mis annab aru lennuohutuse erikomiteele. Kõnealune järelevalvenõukogu 
koosneb kummagi poole tehnilise asutuse esindajatest ja võib kutsuda oma volituste täitmise 
hõlbust amiseks järelevalvenõukogusse täiendavaid osalejaid.  
2. Sertifitseerimise järelevalvenõukogu tuleb kokku korrapäraste ajavahemike järel, kui ühe 
poole tehniline asutus seda taotleb, ning võtab vastu otsuseid ja teeb soovitusi konsensuse alusel. 
Sertifitsee rimise järelevalvenõukogu töötab välja oma kodukorra.  
Artikkel 4. Volitused  
Sertifitseerimise järelevalvenõukogu volitused hõlmavad eelkõige järgmist:  
(a) artiklis 6 [Tehnilise rakendamise kord] osutatud tehnilise rakendamise korra väljatöötamine, 
vastuvõtmine  ja läbivaatamine;  
(b) teabe jagamine suurte ohutusprobleemide kohta ja (vajaduse korral) nende lahendamise 
tegevuskava koostamine;  
(c) pädevate asutuste vastutusalasse jäävate selliste tehniliste probleemide lahendamine, mis 
mõjutavad käesoleva lisa rakendamist;  
(d) vajaduse korral ohutuse, keskkonnakaitsenõuete, sertifitseerimissüsteemide, 
kvaliteedijuhtimise ja standardimissüsteemide alase tulemusliku koostöö viiside, tehnilise toe 
ja teabevahetuse väljaarendamine;  
(e) artiklites 10 [Projektisertifikaatide valideerimise  üksikasjad] ja 13 [Tunnustamine] sätestatud 
projektisertifikaatide valideerimise või tunnustamise korra korrapärane läbivaatamine ;  
(f) lennuohutuse erikomiteele käesoleva lisa muudatusettepanekute esitamine;  
(g) sellise korra väljatöötamine vastavalt artiklile 29 [Pädevate asutuste jätkuv kvalifitseerumine], 
millega tagatakse poolte vastastikuse usalduse säilimine teise poole vastavuskontrolli 
protsesside suhtes;  
(h) punktis g nimetatud korra rakendamise analüüs ja meetmete võtmine ning  
(i) lennuohutuse erikomiteele lah endamata probleemidest teatamine ja lennundusohutuse 
erikomitee käesoleva lisa sätetega seotud otsuste rakendamise tagamine.  
C JAGU. Rakendamine  
Artikkel 5. Projekti -, tootmis - ja ekspordisertifikaatide väljaandmisega tegelevad pädevad asutused  
1. Projekti sertifikaadi väljaandmisega tegelevad pädevad asutused on järgmised:  
(a) liidu puhul Euroopa Liidu Lennundusohutusamet; ning  
(b) Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet.  
 
794 
 2. Tootmis - ja ekspordisertifikaatide väljaandmisega tegelevad pädevad as utused on järgmised:  
(a) liidu puhul Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ja Euroopa Liidu liikmesriikide pädevad 
asutused; kasutatud õhusõiduki puhul annab ekspordisertifikaadi välja õhusõidukit eksportiva 
registreerimisriigi pädev asutus; ning  
(b) Ühendkuningriigi puhul Ühendkuningriigi tsiviillennundusamet.  
Artikkel 6. Tehnilise rakendamise kord  
1. Poolte tehnilised asutused koostavad sertifitseerimise järelevalvenõukogu kaudu tehnilise 
rakendamise korra, et näha ette konkreetsed menetlused käesoleva lisa rakendami se 
hõlbustamiseks, määrates kindlaks teabevahetuse korra poolte pädevate asutuste vahel.  
2. Tehnilise rakendamise korras käsitletakse ka poolte tsiviillennundusstandardite, eeskirjade, 
tavade, protseduuride ja süsteemide erinevusi, mis on seotud käesoleva lisa rakendamisega, nagu on 
sätestatud käesoleva lepingu artikli AVSAF.3 [Kohaldamisala ja rakendamine] lõikes 5.  
Artikkel 7. Konfidentsiaalsete andmete ja konfidentsiaalse teabe vahetamine ja kaitse  
1. Käesoleva lisa rakendamisel vahetatavate andmete ja t eabe suhtes kohaldatakse käesoleva 
lepingu artikli AVSAF.11 [Konfidentsiaalsus ning andmete ja teabe kaitse] sätteid.  
2. Valideerimisprotsessi käigus piirdutakse ainult sellist laadi ja sellise sisuga andmete ja teabe 
vahetamisega, mida on vaja kohaldatava tele tehnilistele nõuetele vastavuse tõendamiseks (kirjeldus 
tehnilise rakendamise korras).  
3. Poolte pädevate asutuste vahelise andme - ja teabevahetusega seotud erimeelsused tuleb 
lahendada nii, nagu on kirjeldatud tehnilise rakendamise korras. Kummalgi p oolel on õigus edastada 
vaidlusalune küsimus sertifitseerimise järelevalvenõukogule lahendamiseks.  
D JAGU. Projekti sertifitseerimine  
Artikkel 8. Üldpõhimõtted  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse kõigi projektisertifikaatide ja nende muudatuste suhtes (kui on 
asjakohane), mis kuuluvad käesoleva lisa kohaldamisalasse, täpsemalt järgmise suhtes:  
(a) tüübisertifikaadid ja piiratud tüübisertifikaadid;  
(b) tüübisertifikaadi lisad;  
(c) remonditud konstruktsiooni kinnitused ning  
(d) tehnilistele normidele vastavust tõendavad load  
2. Valideeriv asutus kas valideerib projektisertifikaadi või selle muudatuse, võttes arvesse 
artiklis 12 [Valideeriva asutuse osalemismäär] osutatud osalemismäära, või tunnustab 
projektisertifikaati või selle muudatust, mille sertifitseerimisasutus on välja a ndnud või heaks kiitnud 
või mille väljaandmis - või heakskiitmisprotsess ei ole veel lõppenud, vastavalt käesolevas lisas 
sätestatud tingimustele ning tehnilise rakendamise korras kirjeldatule, ja võtab muu hulgas arvesse 
ka sertifikaatide tunnustamise ja v alideerimise üksikasju.  
 
795 
 3. Käesoleva lisa rakendamiseks tagab kumbki pool, et tema tsiviillennundusohutuse 
õigussüsteem võimaldab projekteerimisorganisatsioonide sertifitseerimissüsteemi abil veenduda, et 
projekteerimisorganisatsioonid suudavad täita oma ü lesandeid.  
Artikkel 9. Valideerimisprotsess  
1. Tsiviillennundustoote projektisertifikaadi valideerimise taotlus esitatakse valideerivale 
asutusele sertifitseerimisasutuse kaudu (kirjeldus tehnilise rakendamise korras).  
2. Sertifitseerimisasutus tagab, et v alideeriv asutus saab kõik asjakohased andmed ja teabe, 
mida on vaja projektisertifikaadi valideerimiseks (kirjeldus tehnilise rakendamise korras).  
3. Kui valideeriv asutus saab projektisertifikaadi valideerimise taotluse, määrab valideeriv 
asutus kindlaks  valideerimise sertifitseerimisaluse vastavalt artiklile 11 [Valideerimise 
sertifitseerimisalus] ning valideeriva asutuse valideerimisprotsessis osalemise määra vastavalt 
artiklile 12 [Valideeriva asutuse osalemismäär].  
4. Valideeriv asutus võtab tehnilise  rakendamise korra kohaselt valideerimisel võimalikult palju 
arvesse sertifitseerimisasutuse teostatud tehnilisi hinnanguid, katseid, kontrolle ning 
vastavuskontrolle.  
5. Pärast sertifitseerimisasutuse esitatud asjakohaste andmete ja teabega tutvumist anna b 
valideeriv asutus valideeritud tsiviillennundustootele välja oma projektisertifikaadi (edaspidi 
„valideeritud projektisertifikaat“) juhul, kui:  
(a) on olemas tõendid, et sertifitseerimisasutus on andnud asjaomasele tsiviillennundustootele 
välja oma projektis ertifikaadi;  
(b) sertifitseerimisasutus on teatanud, et asjaomane tsiviillennundustoode vastab artiklis 11 
[Valideerimise sertifitseerimisalus] osutatud sertifitseerimisalusele;  
(c) kõik valideerimise ajal valideeriva asutuse tõstatatud probleemid on lahendatud; n ing 
(d) taotleja on täitnud tehnilise rakendamise korras kirjeldatud täiendavad haldusalased 
lisanõuded.  
6. Kumbki pool tagab, et valideeritud projektisertifikaadi saamiseks ja säilitamiseks peab 
taotleja omama ja säilitama sertifitseerimisasutusele kättesaada vana kogu asjakohase 
projekteerimisteabe, joonised ja katsearuanded, sealhulgas sertifitseeritud tsiviillennundustoote 
kontrollimisandmed, mida on vaja selleks, et esitada vajalik teave asjaomase tsiviillennundustoote 
jätkuva lennukõlblikkuse ja selle koha ldatavatele keskkonnakaitsenõuetele vastavuse tagamiseks.  
Artikkel 10. Projektisertifikaatide valideerimise üksikasjad  
1. Liidu tehnilise asutuse kui sertifitseerimisasutuse välja antud tüübisertifikaadid valideerib 
Ühendkuningriigi tehniline asutus kui va lideeriv asutus. Kinnitada tuleb järgmised andmed:  
(a) mootori paigaldamise käsiraamat (mootori tüübisertifikaadi puhul);  
(b) konstruktsiooni remondi käsiraamat;  
(c) elektriühenduste jätkuva lennukõlblikkuse juhend; ning  
 
796 
 (d) kaalujaotuse käsiraamat.  
Tehnilise rakendu skorra vormis võib kehtestada menetluslikud üksikasjad asjakohaste andmete 
tunnustamise kohta. Sellised menetluslikud üksikasjad ei tohi mõjutada esimeses lõigus sätestatud 
tunnustamise nõuet.  
2. Liidu tehnilise asutuse kui sertifitseerimisasutuse välja an tud olulised tüübisertifikaadi lisad 
ja oluliste muudatuste kinnitused valideerib Ühendkuningriigi tehniline asutus kui valideeriv asutus. 
Põhimõtteliselt kasutatakse tehnilise tutvustamisega piirduvat lihtsustatud valideerimist, mille puhul 
valideerivat a sutust taotleja vastavustõendamistoimingutesse ei kaasata, välja arvatud juhul, kui 
tehnilised asutused otsustavad konkreetse juhtumi puhul teisiti.  
3. Ühendkuningriigi tehnilise asutuse kui sertifitseerimisasutuse välja antud tüübisertifikaadid 
valideerib  liidu tehniline asutus kui valideeriv asutus.  
4. Liidu tehniline asutus aktsepteerib valideeriva asutusena Ühendkuningriigi tehnilise asutuse 
kui sertifitseeriva asutuse või Ühendkuningriigi õigusnormide kohaselt heakskiidetud organisatsiooni 
kinnitatud t äiendavad tüübisertifikaadid, oluliste muudatuste kinnitused, olulised remonditööd ja 
tehnilistele normidele vastavust tõendavad load. Lubatud on kasutada tehnilise tutvustamisega 
piirduvat lihtsustatud valideerimist, mille puhul valideerivat asutust taotl eja 
vastavustõendamistoimingutesse ei kaasata, kui tehnilised asutused konkreetse juhtumi puhul nii 
otsustavad.  
Artikkel 11. Valideerimise sertifitseerimisalus  
1. Tsiviillennundustootele välja antud projektisertifikaadi valideerimiseks võtab valideeriv 
asutus sertifitseerimisaluse kindlakstegemisel arvesse temaga seotud poole õigus - ja haldusnormides 
sätestatud järgmisi nõudeid:  
(a) lennukõlblikkusnõuded, mis kehtisid samalaadse tsiviillennundustoote suhtes 
sertifikaaditaotluse tegeliku esitamise kuupäeval, mil le määrab kindlaks sertifitseerimisasutus, 
ja mida vajaduse korral täiendatakse tehniliste lisatingimustega (kirjeldus tehnilise 
rakendamise korras), ning  
(b) keskkonnakaitsenõuded, mis kehtisid asjaomase tsiviillennundustoote kohta 
valideerimistaotluse valide erivale asutusele esitamise kuupäeval.  
2.  Valideeriv asutus täpsustab vajaduse korral järgmist:  
(a) erandeid kohaldatavatest nõuetest,  
(b) kõrvalekaldeid kohaldatavatest nõuetest või  
(c) kompenseerivaid tegureid, mis tagavad samaväärse ohutustaseme, kui kohaldatavaid  nõudeid 
ei järgita.  
3. Peale lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete määrab valideeriv asutus kindlaks kõik eritingimused, 
mida tuleb kohaldada, kui asjaomased lennukõlblikkusnõuded ning õigus - ja haldusnormid ei sisalda 
asjaomase tsiviillennundustoote puhul pi isavaid või asjakohaseid ohutusnõudeid, sest:  
 
797 
 (a) tsiviillennundustoode sisaldab uudseid või ebatavalisi konstruktsioonielemente võrreldes 
projekteerimistavadega, millel põhinevad kohaldatavad lennukõlblikkusnõuded ning õigus - ja 
haldusnormid;  
(b) tsiviillennundus toote ettenähtud kasutus on ebatavaline või  
(c) muude kasutuses olevate samalaadsete tsiviillennundustoodetega või samalaadsete 
konstruktsiooniomadustega tsiviillennundustoodetega saadud kogemused on näidanud, et 
võib tekkida ohuolukordi.  
4. Erandeid, kõrvalek aldeid, kompenseerivaid tegureid ja eritingimusi kirjeldades võtab 
valideeriv asutus nõuetekohaselt arvesse sertifitseerimisasutuse kohaldatavaid erandeid, 
kõrvalekaldeid, kompenseerivaid tegureid ja eritingimusi ega esita valideeritavatele 
tsiviillennundu stoodetele rangemaid nõudeid, kui ta kohaldaks enda samalaadsete toodete suhtes. 
Valideeriv asutus teavitab sertifitseerimisasutust kõigist sellistest eranditest, kõrvalekalletest, 
kompenseerivatest teguritest või eritingimustest.  
Artikkel 12. Valideeriva asutuse osalemismäär  
1. See, mil määral poole valideeriv asutus artiklis 9 [Valideerimisprotsess] osutatud ja tehnilise 
rakendamise korras kirjeldatud valideerimisprotsessis osaleb, sõltub eelkõige alljärgnevast:  
(a) teise poole sertifitseerimisasutusena tegut seva pädeva asutuse kogemused ja andmed;  
(b) asjaomase valideeriva asutuse varasemad valideerimiskogemused teise poole pädeva 
asutusega;  
(c) valideeritava konstruktsiooni laad;  
(d) taotleja tegevus ja valideeriva asutuse kogemused temaga ning  
(e) artiklis 28 [Kvalifikatsiooninõuded vastavuskontrolli tulemuste ja sertifikaatide 
aktsepteerimiseks] ja artiklis 29 [Pädevate asutuste jätkuv kvalifitseerumine] osutatud 
kvalifikatsiooninõuete hindamise tulemused.  
2. Kui sertifitseerimisasutus ei ole pärast 30. septem brit 2004 asjaomaste 
tsiviillennundustoodete kategooria sertifikaati varem välja andnud, kohaldab valideeriv asutus 
sertifikaadi esmakordsel valideerimisel erimenetlusi ja -kontrolli, eelkõige sertifitseerimisasutuse 
protsesside ja meetodite puhul. Kohalda tavaid menetlusi ja kriteeriume kirjeldatakse üksikasjalikult 
tehnilise rakendamise korras.  
3. Sertifitseerimise järelevalvenõukogu mõõdab ja kontrollib korrapäraselt lõigetes 1 ja 2 
sätestatud põhimõtete tõhusat rakendamist ning vaatab kontrollitulemused üle (mõõdikute kirjeldus 
on esitatud tehnilise rakendamise korras).  
Artikkel 13. Tunnustamine  
1 Kui projektisertifikaadi suhtes kohaldatakse tunnustamist, tunnustab valideeriv asutus 
sertifitseerimisasutuse välja antud projektisertifikaati valideerimistoim inguid kohaldamata. Sel juhul 
tunnistab valideeriv asutus projektisertifikaadi samaväärseks temaga seotud poole õigus - ja 
haldusnormide kohaselt välja antud sertifikaadiga ning valideeriv asutus asjakohast sertifikaati välja 
ei anna.  
 
798 
 2.  Ühendkuningriigi t ehniline asutus aktsepteerib valideeriva asutusena liidu tehnilise asutuse 
kui sertifitseerimisasutuse või liidu õigusnormide kohaselt heakskiidetud organisatsiooni väljastatud 
väheolulised täiendavad tüübisertifikaadid, väheolulised suured muudatused ja t ehnilistele 
normidele vastavust tõendavad load.  
3. Ühendkuningriigi tehniline asutus aktsepteerib valideeriva asutusena liidu tehnilise asutuse 
kui sertifitseerimisasutuse või liidu õigusnormide kohaselt heakskiidetud organisatsiooni poolt heaks 
kiidetud v äikesed muudatused ja remonditööd.  
4. Liidu tehniline asutus aktsepteerib valideeriva asutusena Ühendkuningriigi tehnilise asutuse 
kui sertifitseeriva asutuse või Ühendkuningriigi õigusnormide kohaselt heakskiidetud organisatsiooni 
poolt heaks kiidetud väi kesed muudatused ja väikesed remonditööd.  
Artikkel 14. Artiklite 10 [Projektisertifikaatide valideerimise kord] ja 13 [Tunnustamine] 
rakendussätted  
1. Sertifitseerimisasutus liigitab muudatused väikesteks või suurteks vastavalt käesolevas lisas 
esitatud mä äratlustele ja seda tõlgendatakse asjaomase sertifitseerimisasutuse eeskirjade ja korra 
kohaselt.  
2. Täiendava tüübisertifikaadi või suure muudatuse oluliseks või väheoluliseks liigitamise puhul 
vaatleb sertifitseerimisasutus muudatust kõigi varasemate asj akohaste projektimuudatuste 
kontekstis ja võtab arvesse kõiki asjaomase tsiviillennundustoote tüübisertifikaadis esitatud 
kohaldatavates sertifitseerimistingimustes tehtud asjakohaseid muudatusi. Muudatused, mis 
vastavad ühele järgmistest kriteeriumidest, loetakse automaatselt oluliseks:  
(a) üldine konfiguratsioon või konstruktsioonipõhimõtted ei ole säilinud; või  
(b) muudetava toote sertifitseerimiseks kasutatud eeldused enam ei kehti.  
Artikkel 15. Olemasolevad projektisertifikaadid  
Käesolevas lisas kohaldatakse j ärgmisi põhimõtteid:  
(a) tüübisertifikaadid, täiendavad tüübisertifikaadid, muudatuste ja remondi kinnitused ning 
tehnilistele normidele vastavust tõendavad load ja nende muudatuste kinnitused, mille liidu 
tehniline asutus on väljastanud Ühendkuningriigi taotl ejatele või mille on väljastanud 
Ühendkuningriigis asuv heakskiidetud projekteerimisorganisatsioon liidu õiguse alusel ja mis 
kehtivad 31. detsembril 2020, loetakse väljastatuks Ühendkuningriigi tehnilise asutuse kui 
sertifitseeriva asutuse poolt või Ühend kuningriigi õigusnormide alusel heakskiidetud 
organisatsiooni poolt ning aktsepteerituks liidu tehnilise asutuse kui valideeriva asutuse poolt 
vastavalt artikli 13 [Tunnustamine] lõikele 1;  
(b) tüübisertifikaadid, täiendavad tüübisertifikaadid, muudatuste ja r emondi kinnitused ning 
tehnilistele normidele vastavust tõendavad load ja nende muudatuste kinnitused, mille liidu 
tehniline asutus on väljastanud liidu taotlejatele või mille on väljastanud liidus asuv 
projekteerimisorganisatsioon liidu õiguse alusel ja m is kehtivad 31. detsembril 2020, loetakse 
Ühendkuningriigi tehnilise asutuse kui valideeriva asutuse poolt heakskiidetuks kooskõlas 
artikli 13 [Tunnustamine] lõikega 1.  
 
799 
 Artikkel 16. Projektisertifikaadi üleandmine  
Kui projektisertifikaat antakse üle teisel e üksusele, teavitab projektisertifikaadi eest vastutav 
sertifitseerimisasutus üleandmisest viivitamata valideerivat asutust ning kohaldab 
projektisertifikaatide üleandmisega seotud menetlust, mille kirjeldus on esitatud tehnilise 
rakendamise korras.  
Artik kel 17. Konstruktsiooniga seotud käitamisnõuded  
1. Tehnilised asutused peavad tagama, et valideerimisprotsessi käigus vahetatakse vajaduse 
korral andmeid ja teavet konstruktsiooniga seotud käitamisnõuete kohta.  
2. Kui tehnilised asutused mõne konstruktsioo niga seotud käitamisnõude puhul nii otsustavad, 
võib valideeriv asutus tunnustada sertifitseerimisasutuse vastavuskinnitust valideerimisprotsessi 
kaudu.  
Artikkel 18. Tüübiga seotud käitamisdokumendid ja andmed  
1. Mõned tüübiga seotud käitamisdokumendid ja andmed (sh kasutamissobivuse andmed liidu 
süsteemis ja samaväärsed andmed Ühendkuningriigi süsteemis), mille esitab tüübisertifikaadi 
omanik, kinnitab või tunnustab sertifitseerimisasutus ning vajaduse korral vahetatakse neid 
dokumente ja andmeid valideeri misprotsessi käigus.  
2. Valideerimisasutus võib lõikes 1 osutatud käitamisdokumente ja andmeid tehnilise 
rakendamise korra kohaselt kas tunnustada või valideerida.  
Artikkel 19. Samaaegne valideerimine  
Kui taotleja ja tehnilised asutused nii otsustavad, või b vajaduse korral kohaldada samaaegset 
sertifitseerimis - ja valideerimisprotsessi, mida on kirjeldatud tehnilise rakendamise korras.  
Artikkel 20. Jätkuv lennukõlblikkus  
1. Pädevad asutused võtavad meetmeid, et kõrvaldada nende kui sertifitseerimisasutuse 
sertifitseeritud tsiviillennundustoodete puhul ilmnevad ohuolukorrad.  
2. Poole pädev asutus aitab teise poole pädeva asutuse taotluse korral otsustada, kuidas 
tagada esimese poole õigussüsteemi kohaselt projekteeritud või toodetud tsiviillennundustoote 
jätkuv lennukõlblikkus.  
3. Kui käesoleva lisa kohaldamisalasse kuuluva tsiviillennundustoote puhul esineb 
kasutamisega seotud või muid võimalikke ohutusprobleeme, mille tõttu poole tehniline asutus, kes 
on asjaomase tsiviillennundustoote sertifitseerimisasutu s, alustab uurimist, aitab teise poole 
tehniline asutus taotluse korral uurimisele kaasa, edastades muu hulgas asjakohase teabe, mille 
asjaomased üksused on esitanud selle tsiviillennundustootega seotud rikete, talitlushäirete, 
puuduste või muude asjaolude  kohta.  
4. Projektisertifikaadi omanike teatamiskohustusest sertifitseerimisasutuse ees ja käesoleva 
lisaga kehtestatud teabevahetussüsteemist piisab, et pidada täidetuks iga projektisertifikaadi 
omaniku kohustust teatada valideerivale asutusele asjaomase tsiviillennundustootega seotud 
riketest, talitlushäiretest, puudustest või muudest asjaoludest.  
 
800 
 5. Lõigetes 1 –4 osutatud ohuolukordade suhtes võetavad meetmed ja ohutusalane 
teabevahetus määratakse kindlaks tehnilise rakendamise korras.  
6. Poolte tehnilise d asutused hoiavad üksteist kursis kogu jätkuvat lennukõlblikkust käsitleva 
kohustusliku teabega, mis on seotud nende järelevalve alla kuuluvas süsteemis projekteeritud või 
toodetud tsiviillennundustoodetega, mis kuuluvad käesoleva lisa kohaldamisalasse.  
7. Poole tehnilise asutuse välja antud sertifikaadiga seotud lennukõlblikkusstaatuse 
muutumisest tuleb õigel ajal teavitada teise poole tehnilist asutust.  
E JAGU. Tootmise sertifitseerimine  
Artikkel 21.  Tootmise sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süs teemide tunnustamine  
1. Kuna käesoleva lisa kohaldamisalas peetakse importiva poole tsiviillennundustoodete 
tootmissüsteemi eksportiva poole omaga piisavalt samaväärseks, tunnustab importiv pool 
eksportiva poole tootmissertifitseerimis - ja järelevalvesüsteemi vastavalt käesolevale lisale.  
2. Liidu poolt Ühendkuningriigi tootmise sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemi 
tunnustamine piirdub selliste tsiviillennundustoodete kategooriate tootmise tunnustamisega, mille 
suhtes kohaldati  seda süsteemi juba 31. detsembri 2020. aasta seisuga, nagu on üksikasjalikult 
kirjeldatud tehnilise rakendamise korras.  
3. Juhul kui eksportiva poole tootmise sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemi 
lisatakse uus tsiviillennundustoodete kategoo ria, teatab eksportiva poole pädev asutus sellest 
importiva poole tehnilisele asutusele. Enne tootmise sertifitseerimise ja tootmise järelevalve 
süsteemi tunnustamise laiendamist tsiviillennundustoodete uuele kategooriale võib importiva poole 
tehniline töö taja otsustada viia läbi hindamise, et kinnitada, et eksportiva poole tootmise 
sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteem on selle kategooria tsiviillennundustoodete puhul 
piisavalt samaväärne importiva poole tootmise sertifitseerimise ja tootmise j ärelevalvesüsteemiga. 
Hindamine viiakse läbi nii, nagu on üksikasjalikult kirjeldatud tehnilise rakendamise korras, ning see 
võib hõlmata tootmissertifikaadi omaniku hindamist eksportiva poole pädeva asutuse järelevalve all. 
Eksportiva poole tootmise serti fitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemi tunnustamise 
laiendamine uuele tsiviillennundustoodete kategooriale importiva poole poolt toimub üksikasjalikult 
tehnilise rakendamise korra järgi.  
  4. Eksportiva poole tootmise sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemi tunnustamine 
importiva poole poolt sõltub ohutuse tasemest, mis on tagatud eksportiva poole tootmise 
sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemiga, mis on piisavalt samaväärne importiva poole 
süsteemiga. Tootmise sertifitseerimi se ja tootmise järelevalve süsteemi samaväärsust kontrollitakse 
pidevalt artiklis 29 [Pädevate asutuste jätkuv kvalifitseerumine] ette nähtud menetluste abil.  
5. Lõikeid 1 –3 kohaldatakse ka sellise tsiviillennundustoote tootmise suhtes, mille puhul 
projekt eerimisriigi ülesandeid täidab muu riik kui tsiviillennundustoodet eksportiv pool, tingimusel et 
eksportiva poole pädev asutus ja projekteerimisriigi asjaomane asutus on kehtestanud ning 
rakendanud vajaliku korra, et kontrollida asjaomase tsiviillennundust oote projektisertifikaadi 
omaniku ja tootmissertifikaadi omaniku vahelist suhtlust.  
Artikkel 22. Tootmissertifikaadi pikendamine  
1. Tootmissertifikaati, mille eksportiva poole pädev asutus on välja andnud tootjale, kes asub 
peamiselt asjaomase eksportiva p oole territooriumil ja keda tunnustatakse artikli 21 [Tootmise 
 
801 
 sertifitseerimise ja tootmise järelevalve süsteemide tunnustamine] lõike 1 sätete kohaselt, võib 
laiendada asjaomase tootja tootmiskohtadele ja -rajatistele, mis asuvad teise poole või kolmanda  
riigi territooriumil, olenemata nende tootmiskohtade ja -rajatiste õiguslikust staatusest ning seal 
toodetavate tsiviillennundustoodete liigist. Sel juhul jääb nende tootmiskohtade ja -rajatiste 
järelevalve eest vastutavaks eksportiva poole pädev asutus j a importiva poole pädev asutus ei anna 
selliste tootmiskohtade ja -rajatiste puhul sama tsiviillennundustoote jaoks välja oma 
tootmissertifikaati.  
2. Kui peamiselt eksportiva poole territooriumil asuva tootja rajatised ja tootmiskohad asuvad 
teises pooles,  teevad mõlema poole pädevad asutused omavahel koostööd artikli 32 
[Sertifitseerimise ja jätkuva lennukõlblikkuse järelevalvetoimingute toetamine] raames, et importiv 
pool osaleks eksportiva poole järelevalvetegevuses seoses kõnealuste rajatistega.  
Artikke l 23. Suhtlus tootmissertifikaadi omaniku ja projektisertifikaadi omaniku vahel  
1. Kui tsiviillennundustoote tootmissertifikaadi omaniku üle teeb järelevalvet ühe poole pädev 
asutus ja sama tsiviillennundustoote projektisertifikaadi omaniku üle teostab jär elevalvet teise poole 
pädev asutus, kehtestavad poolte pädevad asutused korra, et määrata kindlaks kummagi poole 
kohustused projektisertifikaadi omaniku ja tootmissertifikaadi omaniku vahelise suhtluse 
kontrollimisel.  
2. Kui käesoleva lisa kohaldamisalasse  kuuluvate tsiviillennundustoodete ekspordi korral ei ole 
projektisertifikaadi omanik ja tootmissertifikaadi omanik sama juriidiline isik, peavad poolte pädevad 
asutused tagama, et projektisertifikaadi omanik kehtestab koostöös tootmissertifikaadi omanikug a 
nõuetekohase korra, millega tagatakse projekti ja tootmise piisav kooskõla ning nõuetekohane 
toetus asjaomase tsiviillennundustoote jätkuva lennukõlblikkuse tagamiseks.  
F JAGU. Ekspordisertifikaadid  
Artikkel 24. Vormid  
Eksportiva poole vormid on:  
(a) kui eks portiv pool on Ühendkuningriik, siis uute õhusõidukite puhul CAA vorm 52, kasutatud 
õhusõidukite puhul lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat ning muude uute toodete puhul CAA 
vorm 1. ning  
(b) kui eksportiv pool on liit, siis uute õhusõidukite puhul EASA vorm 52 , kasutatud õhusõidukite 
puhul lennukõlblikkuse ekspordisertifikaat ning muude uute toodete puhul EASA vorm 1.  
Artikkel 25. Ekspordisertifikaadi väljaandmine  
1. Ekspordisertifikaadi väljaandmisel tagab eksportiva poole pädev asutus või 
tootmissertifikaadi omanik, et kõnealune tsiviillennundustoode:  
(a) vastab projektile, mida importiv pool on kooskõlas käesoleva lisaga automaatselt tunnustanud 
või mille ta on valideerinud või sertifitseerinud, nagu on kirjeldatud tehnilise rakendamise 
korras;  
(b) on ohutult kasutatav;  
(c) vastab kõigile muudele lisanõuetele, millest importiv pool on teatanud, ning  
 
802 
 (d) on tsiviilõhusõidukite, õhusõiduki mootorite ja õhusõiduki propellerite osas kooskõlas jätkuvat 
lennukõlblikkust käsitleva kohaldatava kohustusliku teabega, sealhulgas importiva poole 
lennukõlblikkusnõuetega, millest kõnealune pool on teatanud.  
2. Eksportiva poole territooriumil registreeritud kasutatud õhusõidukile lennukõlblikkuse 
ekspordisertifikaadi väljaandmisel tagab eksportiva poole pädev asutus lõike 1 punktides a–d 
osutatud nõuete kõrval ka selle, et asjaomast õhusõidukit on nõuetekohaselt hooldatud, kasutades 
eksportiva poole tunnustatud protseduure ja meetodeid, mida tõendavad logiraamatud ja 
hooldusdokumendid.  
Artikkel 26. Uue tsiviillennundustoote ekspordiser tifikaadi tunnustamine  
Importiva poole pädev asutus tunnustab eksportiva poole pädeva asutuse või tootja sertifikaadi 
omaniku välja antud tsiviillennundustoote ekspordisertifikaati vastavalt käesolevas lisas sätestatud 
tingimustele ja tehnilise rakendamise  korrale.  
Artikkel 27. Kasutatud õhusõiduki lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadi tunnustamine  
1. Importiva poole pädev asutus tunnustab kasutatud õhusõidukile eksportiva poole pädeva 
asutuse välja antud lennukõlblikkuse ekspordisertifikaati vastavalt käes olevas lisas sätestatud 
tingimustele ja tehnilise rakendamise korrale üksnes juhul, kui asjaomasele kasutatud õhusõidukile 
välja antud tüübisertifikaadi või piiratud tüübisertifikaadi omanik on olemas ja toetab seda tüüpi 
õhusõiduki lennukõlblikkuse jätkum ist. 
2. Eksportiva poole tootmisjärelevalve all toodetud kasutatud õhusõidukile välja antud 
lennukõlblikkuse ekspordisertifikaadi lõike 1 kohaseks tunnustamiseks abistab eksportiva poole 
pädev asutus asjakohase taotluse korral importiva poole pädevat asutu st andmete ja teabe 
hankimisel järgmise kohta:  
(a) õhusõiduki konfiguratsioon tootja juurest lahkumisel ning  
(b) õhusõiduki hilisemad muudatused ja remonditööd, mille pool on heaks kiitnud.  
3. Importiv pool võib nõuda kontrolli - ja hooldusdokumente, nagu on märgit ud tehnilise 
rakendamise korras.  
4. Kui eksportiva poole pädev asutus ei suuda ekspordiks ette nähtud kasutatud õhusõiduki 
lennukõlblikkuse hindamisel täita kõiki artikli 25 [Ekspordisertifikaadi väljaandmine] lõikes 2 ning 
käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõudeid, teeb ta järgmist:  
(a) teavitab sellest importiva poole pädevat asutust;  
(b) lepib importiva poole pädeva asutusega tehnilise rakendamise korra kohaselt kokku 
kohaldatavate nõuetega seotud erandite lubamises või eranditest keeldumises ning  
(c) dokumenteerib kõik toote eksportimisel lubatud erandid.  
G JAGU. Pädevate asutuste kvalifitseerumine  
 
803 
 Artikkel 28. Kvalifikatsiooninõuded vastavuskontrolli ja sertifikaatide tunnustamiseks  
1. Kumbki pool peab käesoleva lisa rakendamiseks struktureeritud ja tule muslikku 
sertifitseerimis - ja järelevalvesüsteemi, mis muu hulgas hõlmab järgmist:  
(a) õiguslik ja regulatiivne raamistik, millega eelkõige tagatakse reguleerimispädevus poole 
tsiviillennundusohutuse õigussüsteemiga reguleeritud üksuste suhtes;  
(b) organisatsiooniline struktuur, kus kohustused on selgelt kirjeldatud;  
(c) piisavad ressursid, sh kvalifitseeritud personal, kellel on piisavalt teadmisi ja kogemusi ning kes 
on saanud piisavat koolitust;  
(d) nõuetekohased protsessid, mis on dokumenteeritud vastavates põhimõtetes ja 
protseduurides;  
(e) dokumendid ja andmed ning  
(f) kehtiv kontrolliprogramm, millega tagatakse õigusliku ja regulatiivse raamistiku ühetaoline 
kohaldamine järelevalvesüsteemi eri komponentide suhtes.  
Artikkel 29. Pädevate asutuste jätkuv k valifitseerumine  
1. Selleks et säilitada vastastikust usaldust teineteise reguleerimissüsteemide suhtes käesoleva 
lisa rakendamisel ja tagada piisavalt samaväärne ohutustase, hindab poole tehniline asutus 
korrapäraselt teise poole pädevate asutuste vastavu st artiklis 28 [Kvalifikatsiooninõuded 
vastavuskontrolli ja sertifikaatide tunnustamiseks] osutatud kvalifikatsiooninõuetele. Sellise jätkuva 
vastastikuse hindamise üksikasjad sätestatakse tehnilise rakendamise korras.  
2. Poole pädev asutus teeb teise pool e pädeva asutusega koostööd, kui selline hindamine on 
vajalik, ja tagab, et reguleeritud üksused, kelle üle ta järelevalvet teeb, võimaldavad juurdepääsu 
poolte tehnilistele asutustele.  
3. Kui ühe poole tehniline asutus leiab, et teise poole pädeva asutuse  tehniline pädevus ei ole 
enam piisav või et selle pädeva asutuse väljastatud vastavuskontrolli tulemuste või sertifikaatide 
tunnustamine tuleks peatada, kuna teise poole süsteemid, mis on seotud käesoleva lisa 
rakendamisega, ei taga enam piisavalt samavää rset ohutustaset, mis sellist heakskiitmist võimaldaks, 
korraldavad poolte tehnilised asutused konsultatsioone, et määrata kindlaks parandusmeetmed.  
4. Kui usaldust ei ole mõlema poole jaoks vastuvõetaval viisil taastatud, võib kummagi poole 
tehniline asut us edastada lõikes 3 osutatud küsimuse sertifitseerimise järelevalvenõukogule.  
5. Kui sertifitseerimise järelevalvenõukogu küsimust ei lahenda, võib kumbki pool edastada 
lõikes 3 osutatud küsimuse lennuohutuse erikomiteele.  
H JAGU. Teabevahetus, konsulteer imine ja toetus  
Artikkel 30. Teavitamine  
Poolte pädevate asutuste vaheline kogu teabevahetus, mis muu hulgas hõlmab tehnilise 
rakendamise korras kirjeldatud dokumentide vahetamist, toimub inglise keeles, võttes arvesse 
poolte tehniliste asutuste poolt juht umipõhiselt kindlaks määratud erandeid.  
 
804 
 Artikkel 31. Tehniline konsulteerimine  
1. Poolte tehnilised asutused lahendavad käesoleva lisa rakendamisega seotud probleemid 
konsulteerimise käigus.  
2. Kui lõike 1 kohase konsulteerimise käigus mõlemale poolele vas tuvõetavat lahendust ei leita, 
võib kummagi poole tehniline asutus edastada lõikes 1 osutatud probleemi sertifitseerimise 
järelevalvenõukogule.  
3. Kui sertifitseerimise järelevalvenõukogu probleemi ei lahenda, võib kumbki pool lõikes 1 
osutatud probleemi l ennuohutuse erikomiteele.  
Artikkel 32. Sertifitseerimise ja jätkuva lennukõlblikkuse järelevalvetoimingute toetamine  
Kui teine pool seda taotleb ja selleks on piisavalt ressursse ning on saavutatud asjakohane 
kokkulepe, võib ühe poole pädev asutus anda tei se poole pädevale asutusele tehnilist tuge ning 
jagada andmeid ja teavet sertifitseerimise ning jätkuva lennukõlblikkuse järelevalvetoimingute 
kohta, mis on seotud projekteerimise, tootmise ning keskkonnakaitsega seotud sertifitseerimisega. 
Sellist abi ja selle andmise korraldust kirjeldatakse tehnilise rakendamise korras.  
 
 
  
 
805 
 LISA ROAD -1. KAUPADE MAANTEEVEDU  
 A osa. Autoveo -ettevõtjatele esitatavad nõuded vastavalt käesoleva lepingu artiklile ROAD.5  
1. jagu. Autoveo -ettevõtja tegevusalale lubamine ja selle l tegevusalal tegutsemine  
Artikkel 1. Kohaldamisala  
Käesolev jagu reguleerib autoveo -ettevõtja tegevusalale lubamist ja sellel tegevusalal tegutsemist 
ning seda kohaldatakse poole kõigi autoveo -ettevõtjate suhtes, kes tegelevad kaupade veoga 
käesoleva lepingu artikli ROAD.4. [Kaupade vedu poolte territooriu mide vahel, nende kaudu ja 
territooriumidel]  alusel.   
 Artikkel  2. Mõisted  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:   
a) „autoveo -ettevõtja tegevusalal tegutsemise luba“ – haldusotsus, millega lubatakse 
käesolevas jaos sätestatud tingimustele vastav al füüsilisel või juriidilisel isikul tegutseda autoveo -
ettevõtja tegevusalal;  
b) „pädev asutus“ – poole riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi pädev asutus, kes autoveo -
ettevõtja tegevusalal tegutsemise loa andmise eesmärgil kontrollib, kas füüsilin e või juriidiline vastab 
käesolevas jaos sätestatud tingimustele, ning kellel on volitus anda, peatada või tühistada autoveo -
ettevõtja tegevusalal tegutsemise luba; ning   
c) „alaline elukoht“ – koht, kus isik tavaliselt elab iga kalendriaasta jooksul vähe malt 185 päeva 
seoses isiklike sidemetega, millest ilmneb nimetatud isiku märkimisväärne seos tema elukohaga.  
Artikkel 3. Nõuded autoveo -ettevõtja tegevusalal tegutsemiseks  
Autoveo -ettevõtjana tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud:  
(a) tegutsevad po ole territooriumil stabiilselt ja tõhusalt, nagu on sätestatud käesoleva jao 
artiklis 5;  
(b) on laitmatu mainega, nagu on sätestatud käesoleva jao artiklis 6;  
(c) omavad käesoleva jao artiklis 7 sätestatud asjakohast finantssuutlikkust ning  
(d) omavad käesoleva jao  artiklis 8 sätestatud nõutavat kutsealast pädevust.  
Artikkel 4. Veokorraldaja  
1. Autoveo -ettevõtja määrab vähemalt ühe füüsilise isiku – veokorraldaja –, kes juhib pidevalt 
ja tõhusalt tema veotegevust ning vastab artikli 3 punktides b ja d sätestatud n õuetele ning:  
(a) kellel on kõnealuse autoveo -ettevõtjaga tegelik side, näiteks ta on selle töötaja, direktor, 
omanik või aktsionär või seda haldav isik, või ise see isik (ettevõtja); ning  
(b) kelle elukoht on selle poole riigis, kelle territooriumil on autoveo -ettevõtja (registreeritud) 
asukoht.  
 
806 
 2. Kui füüsiline või juriidiline isik ei vasta ametialase pädevuse tingimustele, võib pädev asutus 
lubada tal tegutseda autoveo -ettevõtja tegevusalal lõike 1 kohaselt veokorraldajat ametisse 
nimetamata järgmistel tingim ustel:  
(a) füüsiline või juriidiline isik nimetab ametisse autoveo -ettevõtja asutamisriigiks oleva poole 
territooriumil elava füüsilise või juriidilise isiku, kes vastab artikli 3 punktides b ja d 
sätestatud tingimustele ning on lepinguga volitatud täitma veo korraldaja ülesandeid 
ettevõtja nimel;  
(b) füüsilist või juriidilist isikut ja punktis a osutatud isikut siduvas lepingus on täpsustatud 
ülesanded, mida asjaomane isik peab tõhusalt ja püsivalt täitma, ning märgitud tema 
vastutus veokorraldajana. Täpsustatava d ülesanded hõlmavad sõidukite korrashoiu ja 
hoolduse korraldust, veolepingute ja -dokumentide kontrollimist, raamatupidamise 
põhiarvestust, juhtide tööle määramist ja sõidukite kasutussevõtmist ning 
ohutusmenetluste kontrollimist;  
(c) punktis a osutatud isik  võib veokorraldajana tegutsedes juhtida kuni nelja eri autoveo -
ettevõtja veotegevust, milleks kasutatakse kokku kuni 50 sõidukit; ning  
(d) punktis a osutatud isik täidab kindlaksmääratud ülesandeid üksnes füüsilise või juriidilise 
isiku huvides ning täidab o ma kohustusi sõltumatult füüsilistest või juriidilistest isikutest, 
kelle vedude korraldamisega ta tegeleb.  
3. Pool võib otsustada, et lõike 1 kohaselt ametisse nimetatud veokorraldajat ei või ühtlasi 
lõike 2 kohaselt ametisse nimetada või et teda võib ametisse nimetada üksnes piiratud (väiksema) 
arvu füüsiliste või juriidiliste isikute või väiksema arvu sõidukite puhul, kui on osutatud lõike 2 
punktis c.  
4. Füüsiline või juriidiline isik teavitab pädevat asutust veokorraldaja või veokorraldajate 
määramisest.  
Artikkel 5. Asutamisnõuet käsitlevad tingimused   
Asutamiskohaks olevas pooles tõhusa ja stabiilse asutami se nõude täitmiseks peab füüsiline või 
juriidiline isik:  
(a) omama ruume, kus tal on võimalik pääseda juurde oma põhiliste äridokumentide kas 
elektroonilisel või mis tahes muul kujul originaalidele, eelkõige järgmistele dokumentidele: 
tema transpordilepingud,  füüsilise või juriidilise isiku käsutuses olevate sõidukitega 
seonduvad dokumendid, raamatupidamisdokumendid, personalijuhtimisega seotud 
dokumendid, töölepingud, sotsiaalkindlustuse dokumendid, juhtide lähetamise andmeid 
sisaldavad dokumendid, sõidu - ja puhkeaja kohta andmeid sisaldavad dokumendid ning 
kõik muud dokumendid, millele pädev asutus peab juurde pääsema, et kontrollida 
käesolevas jaos sätestatud tingimuste täitmist;  
(b) olema kantud kõnealuse poole territooriumil äriregistrisse või samalaadsesse r egistrisse, 
kui seda nõutakse riigisisestes õigusaktides;  
(c) olema tulumaksukohustuslane ning tal peab olema käibemaksukohustuslase 
registreerimisnumber, kui seda nõutakse riigisisestes õigusaktides;  
 
807 
 (d) pärast loa saamist olema tema käsutuses üks või mitu sõid ukit, mis on registreeritud või 
suunatud ringlusse ja millele on antud kasutamisluba kooskõlas vastava riigi õigusaktidega, 
hoolimata sellest, kas need sõidukid kuuluvad täielikult temale või on tema käsutuses 
näiteks järelmaksu - või rendi - või liisingulep ingu alusel;  
(e) juhtima tõhusalt ja pidevalt oma haldus - ja äritegevust asjakohaste seadmete ja vahendite 
abil kõnealuse poole territooriumil paiknevates punktis  a osutatud ruumides ning juhtima 
tõhusalt ja pidevalt oma transporditegevust, kasutades punktis  g osutatud sõidukeid ning 
kõnealuse poole territooriumil paiknevat asjakohast tehnilist varustust; ning  
(f) omama õigust käsutada pidevalt mitut sõidukit, mis vastavad punktis  d sätestatud 
tingimustele, ning juhte, kelle tavapärane põhibaas on kõnealuse poole territooriumil 
paiknevas tegevuskeskuses ning kelle arv on proportsionaalne ettevõtja tehtavate vedude 
mahu suhtes.  
Artikkel 6. Hea maine nõuet käsitlevad tingimused   
1. Pooled määravad vastavalt lõikele 2 kindlaks tingimused, millele ettevõtja ja veokor raldaja 
peavad vastama hea maine nõude täitmiseks.  
Selle kindlaksmääramisel, kas füüsiline või juriidiline isik vastab sellele nõudele, võtavad pooled 
arvesse füüsiliste või juriidiliste isikute, nende veokorraldajate, tegevdirektorite ja poolte 
määratlet ud muude asjakohaste isikute käitumist. Käesolevas artiklis süüdimõistmistele, karistustele 
või rikkumistele viitamisel peetakse silmas füüsilise või juriidilise isiku enda, tema veokorraldajate, 
tegevdirektorite ja poole määratletud muude asjakohaste isik ute süüdimõistmisi, karistusi või 
rikkumisi.  
Käesoleva lõike esimeses osas osutatud tingimused sisaldavad vähemalt järgmist:  
(a) puuduvad veokorraldaja või autoveo -ettevõtja head mainet kahtluse alla seadvad asjaolud, 
näiteks asjaolu, et asjaomased isikud on süüdi mõistetud või neile on määratud karistused 
kehtivate riiklike eeskirjade raske rikkumise eest järgmistes valdkondades:  
(i) äriõigus;  
(ii) maksejõuetusõigus,  
(iii) kõnealusel kutsealal kohaldatavad palga - ja töötingimused;  
(iv) liiklus;  
(v) kutsealane vastutus;  
(vi) inim - või narkokaubandus;   
(vii) maksuõigus  ning  
(b) veokorraldajat või autoveo -ettevõtjat ei ole ühe või mõlema poole territooriumil süüdi 
mõistetud raskes kuriteos või talle ei ole määratud karistust käesoleva lepingu teise osa 
[Kaupade maanteevedu] kolmanda rubriigi I jaotise eeskirjade või siseriiklike eeskirjade 
tõsise rikkumise eest eelkõige seoses järgmisega:  
(i) juhtide sõidu - ja puhkeaeg,  tööaeg ning sõidumeerikute paigaldamine ja 
kasutamine;  
 
808 
 (ii) rahvusvahelises liikluses kasutatavate kommertsveokite suurim kaal ja 
suurimad mõõtmed;  
(iii) juhtide alus - ja jätkuõpe;  
(iv) kommertsveokite tehnoseisund, sealhulgas mootorsõidukite kohustuslik 
tehnoülevaatus;  
(v) juurdepääs rahvusvahelisele maanteeveoturule;    
(vi) ohtlike kaupade maanteeveo ohutus;  
(vii) kiiruspiirikute paigaldamine teatavat liiki sõidukitesse ja nende kasutamine;  
(viii) juhilo ad;,  
(ix) tegevusalale lubamine;    
(x) loomade vedu;  
(xi) töötajate lähetamine maanteevedude sektoris;  
(xii) lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatav õigus ning  
(xiii) reisid, mille peale - ja mahalaadimiskohad asuvad teise poole territooriumil.  
2. Käesoleva artikli lõike  1 kol manda lõigu punkti  b kohaldamisel, kui veokorraldaja või 
autoveo -ettevõtja on süüdi mõistetud raskes kuriteos või talle on määratud karistus liites 
ROAD.A.1.1 esitatud normide kõige raskemate rikkumiste eest ühe või mõlema poole territooriumil, 
viib poole pädev asutus asjakohaselt ja õigeaegselt läbi haldusmenetluse, mis vajaduse korral 
hõlmab asjaomase ettevõtja valduste kohapealset kontrolli.   
Haldusmenetluse käigus hindab pädev asutus seda, kas konkreetsete asjaolude tõttu kujutaks hea 
maine kaotamine e ndast antud juhul ebaproportsionaalset meedet. Selle hindamise puhul võtab 
pädev asutus arvesse käesoleva artikli lõike  1 kolmandas lõigus osutatud eeskirjade raskete 
rikkumiste arvu, samuti liites ROAD.A.1.1 esitatud raskeimate rikkumiste arvu, mille eest  
veokorraldaja või autoveo -ettevõtja on süüdi mõistetud või mille eest talle on määratud karistus. 
Igat sellist järeldust tuleb nõuetekohaselt põhjendada ja õigustada.  
Kui pädev asutus leiab, et hea maine staatuse kaotamine oleks ebaproportsionaalne, võta b ta otsuse 
asjaomase ettevõtja hea maine staatus säilitada. Kui pädev asutus leiab, et hea maine staatuse 
kaotamine ei oleks ebaproportsionaalne, kaasneb süüdimõistmise või karistusega hea maine 
staatuse kaotamine.  
3. Maanteetranspordi erikomitee koostab  loetelu selliste eeskirjade raskete rikkumiste 
kategooriatest, liikidest ja raskusastmetest, mis peale liites ROAD.A.1.1 esitatud rikkumiste võivad 
viia hea maine kaotamiseni.  
 
4. Hea maine nõue on täitmata, kuni ettevõtja rehabiliteeritakse või võetakse  mõni muu 
samaväärse toimega meede vastavalt poolte olemasolevatele siseriiklikele asjakohastele sätetele.  
 
809 
  Artikkel 7. Finantssuutlikkust käsitlevad tingimused   
1. Finantssuutlikkust käsitleva nõude täitmiseks peab füüsiline või juriidiline isik suutma 
eelarveaasta jooksul pidevalt täita oma finantskohustusi. Füüsiline või juriidiline isik tõendab 
audiitori või nõuetekohaselt akrediteeritud isiku kinnitatud raamatupi damise aastaaruannetega, et 
tema käsutuses on igal aastal omakapitali:  
(a) kokku vähemalt 9  000 eurot / 8  000 naela, kui kasutatakse ainult üht sõidukit, 5  000 eurot / 
4 500 naela iga kasutatava lisasõiduki või autorongi kohta, mille lubatud täismass ületab 
3,5 tonni, ning 900 eurot / 800 naela iga kasutatava lisasõiduki või autorongi kohta, mille 
lubatud täismass ületab 2,5  tonni, kuid ei ületa 3,5  tonni;  
(b) autoveo -ettevõtjana tegutsevad füüsilised või juriidilised isikud, kes kasutavad ainult 
mootorsõidukeid või liidendsõidukeid, mille lubatud täismass ületab 2,5  tonni, kuid ei ületa 
3,5 tonni, tõendavad audiitori või nõuetekohaselt akrediteeritud isiku kinnitatud 
raamatupidamise aastaaruannetega, et nende käsutuses on igal aastal kapitali ja reserve 
vähemalt 1 800 eurot / 1 600 naela, kui kasutatakse ainult üht sõidukit, ja 900  eurot / 800 
naela iga kasutatava lisasõiduki kohta.   
2. Erandina lõikest  1 võib pädev asutus nõustuda või nõuda, et ettevõtja tõendaks oma 
finantssuutlikkust pädeva asutuse määratletud tõendiga, nagu näiteks pangatagatis või kindlustus, 
sealhulgas kutsealane vastutuskindlustus ühelt või mitmelt pangalt või muult finantsasutuselt, muu 
hulgas kindlustusasutuselt, või muud liiki siduv dokument, millega antakse ettevõtjale solidaartagatis 
lõike 1 punktis a kindlaks määratud summade kohta.  
3. Erandina lõikest 1 võib pädev asutus ettevõtja registreerimise aasta raamatupidamise 
aastaaruande puudumisel nõustuda, et ettevõtja tõendab oma finantssuutlikkust sellise tõendiga 
nagu pangatagatis, fina ntsasutuse väljastatud dokument, millega antakse ettevõtjale juurdepääs 
krediidile, või muu siduv dokument, mille on määratlenud pädev asutus, mis tõendab, et ettevõtja 
käsutuses on lõike  1 punktis a kindlaks täpsustatud summad.   
4. Lõikes  1 osutatud raamatupidamise aastaaruanded või lõikes  2 osutatud tagatiskiri, mida 
kontrollitakse, peavad kuuluma selle poole territooriumil asutatud majandusüksusele, kus luba 
taotletakse (mitte teise poole territooriumil asutatud majandusüksusele).  
 Artikkel 8. Ametialase pädevuse nõuet käsitlevad tingimused   
1. Ametialase pädevuse nõude täitmiseks peavad asjaomasel isikul või asjaomastel isikutel 
olema ettenähtud ainevaldkondade teadmised liite ROAD.A.1.2 I  osas ettenähtud tasemel. Selliseid 
teadm isi tõendatakse kohustusliku kirjaliku eksamiga, millele võib poole vastava otsuse korral 
lisanduda suuline eksam. Kõnealused eksamid korraldatakse vastavalt liite ROAD.A.1.2 II osas 
sätestatule. Seejuures võivad pooled kehtestada eksamitele eelneva väljaõ ppe nõude.  
2. Asjaomased isikud sooritavad eksami selle poole territooriumil, kus on nende alaline 
elukoht.  
3. Ainult poole määratletud kriteeriumide kohaselt selleks otstarbeks nõuetekohaselt volitatud 
asutused ja organid võivad korraldada käesoleva art ikli lõikes 1 osutatud kirjalikke ja suulisi eksameid 
ja anda nende läbimise tunnistusi. Pooled kontrollivad regulaarselt, et nende volitatud asutused ja 
organid korraldaksid eksameid tingimustel, mis on kooskõlas liitega ROAD.A.1.2.  
 
810 
 4. Pool võib vabastad a isikud, kellel on kõnealuse poole territooriumil välja antud teatavad 
kõrg - või tehnilise hariduse kvalifikatsioonitunnistused, mis eeldavad teadmisi liites ROAD.A.1.2 
loetletud valdkondades, eksamite sooritamise nõudest vastava kvalifikatsiooniga hõlmat avate ainete 
osas. Vabastust kohaldatakse üksnes liite ROAD.A.1.2 I osa nende punktide suhtes, mille puhul 
kvalifikatsioonid hõlmavad kõiki punkti pealkirja all loetletud valdkondi.  
Pool võib vabastada teatavatest eksami osadest isikud, kellel on poole te rritooriumi vedude puhul 
kehtivad ametialase pädevuse tunnistused.  
Artikkel 9. Eksamist vabastamine   
Sellisele autoveo -ettevõtjale tegevusloa andmise korral, kes kasutab üksnes mootorsõidukeid või 
liidendsõidukeid, mille lubatud täismass ei ületa 3,5 ton ni, võib pool vabastada artikli  8 lõikes  1 
osutatud eksamist isikud, kes suudavad tõendada, et nad on kümne aasta jooksul enne 20. augustit 
2020 pidevalt juhtinud sama liiki füüsilise või juriidilise isiku tegevust.  
Artikkel 10. Loa peatamise ja tühistamis e kord  
1. Kui pädev asutus tuvastab, et füüsilise või juriidilise isiku puhul on oht, et ta ei täida enam 
artiklis 3 sätestatud nõudeid, teatab ta sellest füüsilisele või juriidilisele isikule. Kui pädev asutus 
tuvastab, et mõni nõue ei ole enam täidetud,  võib ta anda ettevõtjale olukorra parandamiseks ühe 
järgmistest tähtaegadest:  
(a) hea maine või ametialase pädevuse nõudele mittevastava veokorraldaja asendaja 
töölevõtmine ei tohi kesta üle kuue kuu, veokorraldaja surma või töövõimetuse korral on 
seda tähta ega võimalik kolme kuu võrra pikendada;  
(b) kuni kuus kuud, kui füüsiline või juriidiline isik peab oma olukorra parandamiseks näitama, 
et ta toimib stabiilselt ja tõhusalt, või  
(c) kuni kuus kuud, kui täidetud ei ole finantssuutlikkuse nõue ja seega tuleb tõenda da, et 
kõnealust nõuet suudetakse jälle püsivalt täita.  
2. Pädev asutus võib enne igasuguse rehabilitatsioonimeetme võtmist nõuda füüsiliselt või 
juriidiliselt isikult, kelle luba on peatatud või tühistatud, et tema veokorraldajad sooritaksid artikli  8 
lõikes 1 nimetatud eksamid.  
3. Kui pädev asutus täheldab, et füüsiline või juriidiline isik ei vasta enam ühele või mitmele 
artiklis 3 sätestatud nõudele, peatab või tühistab ta autoveo -ettevõtjana tegutsemiseks antud loa 
hiljemalt käesoleva artikli lõikes 1 osutatud tähtaegade möödudes.  
 Artikkel 11. Veokorraldaja sobimatuks kuulutamine  
1. Kui veokorraldaja kaotab artikli 6 kohaselt oma hea maine staatuse, kuulutab pädev asutus 
veokorraldaja sobimatuks juhtima autoveo -ettevõtja veotegevust.  
Pädev asutus ei taasta veokorraldaja hea maine staatust enne ühe aasta möödumist alates hea 
maine staatuse kaotamise kuupäevast ega enne, kui veokorraldaja tõendab, et on läbinud vähemalt 
kolm kuud kestva asjakohase koolituse või teinud eksami liite ROAD.A.1.2 I  osas l oetletud 
ainevaldkondades.  
 
811 
 2. Kui veokorraldaja kaotab artikli 6 kohaselt oma hea maine staatuse, ei saa rehabilitatsiooni 
taotlust esitada enne ühe aasta möödumist hea maine staatuse kaotamise kuupäevast arvates.  
Artikkel 12. Taotluste läbivaatamine ja registreerimine  
1. Kummagi poole pädevad asutused registreerivad artikli 13 lõikes 1 osutatud riiklikes 
elektroonilistes registrites nende volitatud ettevõtjate kohta käivad andmed.  
2. Ettevõtja hea maine nõude täidetuse hindamisel kontrollivad pädevad a sutused, kas 
määratud veokorraldaja või veokorraldajad on taotluse esitamise ajal kuulutatud poole 
territooriumil sobimatuks juhtima ettevõtja veotegevust, nagu on sätestatud artiklis 11.  
3. Pädevad asutused jälgivad korrapäraselt, et nende poolt autoveo -ettevõtjana tegutsema 
lubatud ettevõtjad vastavad püsivalt artiklis  3 sätestatud nõuetele. Selleks teevad pädevad asutused 
kontrolle, sealhulgas (kui on asjakohane) kohapealseid kontrolle asjaomase ettevõtja valdustes, 
keskendudes ettevõtjatele, kellele on  määratud kõrgem riskiaste.  
 Artikkel 13. Riiklikud elektroonilised registrid  
1. Pädevad asutused peavad riiklikku elektroonilist registrit autoveo -ettevõtjate kohta, kellel 
on luba tegutseda autoveo -ettevõtja tegevusalal.  
2. Maanteetranspordi erikomitee otsustab, milliseid andmeid autoveo -ettevõtjate riiklikud 
registrites hõlmavad ja millised on andmetele juurdepääsu tingimused.  
Artikkel 14. Pädevate asutuste halduskoostöö  
1. Kummagi poole pädevad asutused määravad asutuse ( kontaktpunkti), kes nende 
territooriumil käesoleva jao kohaldamisega seotud teabe teise poole pädevate asutustega jagamise 
eest vastutab.  
2. Poolte pädevad asutused teevad tihedat koostööd ning annavad kiiresti üksteisele 
vastastikust abi ja kogu asjakoha st teavet, et hõlbustada käesoleva jao sätete rakendamist ja 
täitmise tagamist.  
3. Kummagi poole pädevad asutused teevad teise poole pädeva asutuse põhjendatud taotluse 
korral individuaalseid kontrolle, et teha kindlaks, kas ettevõtja vastab autoveo -ettev õtja tegevusalale 
lubamise tingimustele. Ta teavitab teise poole pädevat asutust selliste kontrollide tulemustest ja 
võetavatest meetmetest, kui tuvastatakse, et ettevõtja ei vasta enam käesolevas jaos sätestatud 
nõuetele.  
4. Poolte pädevad asutused vahet avad teavet artikli  6 lõikes  2 osutatud rasketes rikkumistes 
süüdimõistmiste ning nende eest määratud karistuste kohta.  
5. Erikomitee kehtestab lõigetes 3 ja 4 osutatud teabevahetuse üksikasjalikud eeskirjad.   
  
 
812 
 LIIDE ROAD.A.1.1. Kõige raskemad rikkumise d lisa ROAD.1 A osa 1. jao artikli 6 lõike 2 tähenduses  
1. Tähtaegade ületamine järgmiselt:  
(a) 6-päevase või 14 -päevase maksimaalse sõiduaja ületamine 25 % võrra või rohkem;   
(b) maksimaalse igapäevase sõiduaja ületamine igapäevase tööperioodi jooksul 50 % võrra  või 
rohkem.  
2. Sõidumeeriku ja/või kiiruspiiriku puudumine või pettust võimaldava seadme olemasolu 
sõidukis ja/või sellise pettust võimaldava seadme kasutamine, millega on võimalik muuta 
sõidumeeriku ja/või kiiruspiiriku andmeid, või salvestuslehtede või  sõidumeerikult ja/või juhikaardilt 
allalaaditud andmete võltsimine.  
3. Sellise sõiduki juhtimine, millel puudub kehtiv tehnoülevaatuse tõend või millel esinevad 
väga tõsised puudused, sealhulgas pidurisüsteemi, roolihoovastiku, rataste/rehvide, vedrustus e või 
šassii puudused, mis on otseselt liiklusohtlikud ja mille tõttu tuleks sõiduk liiklusest kõrvaldada.  
4. Selliste ohtlike kaupade vedu, mille vedamine on keelatud, või ohtlike kaupade vedu 
keelatud või heakskiitmata kaitsemahutites või selliseid kaup u sõidukis ohtlike kaupadena 
tuvastamata ning seega inimelusid või keskkonda sellisel määral ohustades, et see viib otsuseni 
sõiduk kasutuselt kõrvaldada.  
5. Kauba vedu kehtiva juhiloata või ettevõtja poolt, kellel ei ole käesoleva lepingu artiklis 
ROAD.5  osutatud kehtivat ettevõtja tegevusluba.  
6. Juhi poolt juhikaardi kasutamine, mis on võltsitud, mis ei ole tema oma või mis on saadud 
valeandmete ja/või võltsitud dokumentide alusel.  
7. Kaupade vedu, mille käigus sõidukite puhul, mille lubatud täiskaal on üle 12 tonni, ületatakse 
maksimaalset lubatud täismassi 20 % võrra või rohkem, ja sõidukite puhul, mille lubatud täiskaal on 
kuni 12 tonni, ületatakse seda 25 % võrra või rohkem.  
  
 
813 
 LIIDE ROAD.A.1.2.  I osa.  Lisa ROAD.1 A  osa 1. jao ARTIKLIS 8 OSUTATUD  AINEVALDKONDADE 
LOETELU  
Ametialase pädevuse ametlikul tunnustamisel peavad pooled arvesse võtma teadmisi, mis on seotud 
vähemalt allpool loetletud ainevaldkondadega. Taotluse esitanud autoveo -ettevõtjatel olema 
kõnealustes ainevaldkondades veoettevõtte j uhtimiseks vajalikul tasemel teadmised ja praktilised 
oskused.  
Teadmiste miinimumtase, nagu allpool osutatud, peab vastama vähemalt sellisele teadmiste 
tasemele, mille tagab kohustusliku hariduse omandamine ning seda täiendav kutseõpe ja täiendav 
tehniline koolitus või keskkool või muu tehniline koolitus.  
 a.  Tsivii lõigus  
Taotleja peab eelkõige:  
(a) olema tuttav maanteevedude puhul kasutatavate põhiliste lepinguliikidega ning nendest 
tulenevate õiguste ja kohustustega;  
(b) suutma pidada läbirääkimisi õiguslikult kehtiva veolepingu üle, eelkõige veotingimuste 
osas;  
(c) olema suuteline hindama taotleja nõuet, mis käsitleb hüvitist kauba kaotsimineku või 
rikkumise eest veo ajal või kohaletoimetamise hilinemise eest, ning aru saama sellise 
nõude mõjust taotleja lepingulistele kohustustele; ning  
(d) olema tuttav Genfis 19. mail 1956. aastal sõlmitud rahvusvahelisest kaupade 
autoveolepingu konventsioonist (CMR) tulenevate eeskirjade ja kohustustega.  
 b.  Äriõigus  
Taotleja peab eelkõige:  
(a) olema tuttav vedudes osalemise tingimuste ja formaalsustega, autoveo -ettevõtjatele 
pandud üldkohus tustega (registreerimine, arvepidamine jne) ning pankroti tagajärgedega, 
ning  
(b) omama asjakohaseid teadmisi äriühingute eri liikide ning nende loomist ja tegutsemist 
reguleerivate eeskirjade kohta.  
 C.  Sotsiaalõigus  
Taotlejal peavad eelkõige olema teadmis ed järgmisest:  
(a) maanteevedudega seotud sotsiaalinstitutsioonide (ametiühingud, töönõukogud, 
usaldusisikud, tööinspektorid jne) ülesannete ja tegevusega;  
(b) tööandjate sotsiaalkindlustusalaste kohustustega;  
(c) autoveo -ettevõtjate palgatud töötajate eri kategoori ate töölepinguid reguleerivate 
eeskirjadega (lepingu vorm, osapoolte kohustused, töötingimused ja -aeg, tasuline puhkus, 
töötasu, lepingu rikkumine jne);  
 
814 
 (d) sõidu -, puhke - ja tööaja suhtes kohaldatavad eeskirjad ning nende kohaldamise praktilised 
meetmed nin g  
(e) käesoleva lisa B osa 1. jaos sätestatud juhtide alus - ja jätkuõppe suhtes kohaldatavad 
eeskirjad.   
 D.  Maksuõigus  
Taotleja peab olema eelkõige tuttav järgmisi valdkondi reguleerivate eeskirjadega:  
(a) veoteenuste käibemaks;  
(b) mootorsõidukimaks;  
(c) teatavate  maanteeveosõidukite maksud ning tee - ja infrastruktuuri kasutamise maksud 
ning  
(d) tulumaks.  
E.  Äri- ja finantsjuhtimine  
Taotleja peab eelkõige:  
(a) olema tuttav tšekkide, vekslite, võlakirjade, krediitkaartide ja muude makseviiside 
kasutamisega seotud seaduste ja tavadega;  
(b) olema tuttav mitmesugust liiki krediidiga (pangalaen, dokumentaalakreditiiv, hoiuste 
tagamine, hüpoteegid, liising, rentimine, fa ktooring jne) ning nendest tulenevate maksude 
ja kohustustega;  
(c) tundma bilanssi ning oskama seda koostada ja tõlgendada;  
(d) suutma lugeda ja tõlgendada kasumiaruannet;  
(e) oskama hinnata ettevõtja tasuvust ja finantsseisundit eelkõige finantsnäitajate alusel;  
(f) olema võimeline koostama eelarvet;  
(g) olema tuttav ettevõtja kuluelementidega (püsi - ja muutuvkulud, käibekapital, 
amortisatsioon jne) ning suutma arvestada kulusid sõiduki, kilomeetri, reisi või tonni kohta;  
(h) suutma koostada kõiki ettevõtja töötajaid hõlmav at organisatsioonilise struktuuri skeeme 
ja tööplaane;  
(i) olema tuttav turundus -, reklaami - ja suhtekorralduspõhimõtetega, sh veoteenuste müügi 
edendamisega, ning kliendiregistrite koostamisega jms;  
(j) olema tuttav maanteevedude seotud eri kindlustusliikidega (vastutuskindlustus, 
õnnetusjuhtumi -/elukindlustus, kahjukindlustus ja pagasikindlustus) ning nendest 
tulenevate tagatiste ja kohustustega;  
(k) olema tuttav elektroonilise andmeedastuse kohaldamisega m aanteevedude alal;  
(l) olema suuteline kohaldama autoveoteenuste hindamiseeskirju ning tundma Incotermi 
tarneklauslite tähendust ja mõju ning  
 
815 
 (m) olema tuttav veonduse lisateenuste eri kategooriatega ning nende osatähtsuse, 
funktsioonide ja vajaduse korral staatu sega.  
F.  Turulepääs  
Taotlejal peavad eelkõige olema teadmised järgmisest:  
(a) maanteevedusid, tööstussõidukite rentimist ja alltöövõttu reguleerivad kutseala eeskirjad 
ja täpsemalt tegevusala ametlikku korraldust, tegevusalale lubamist, maanteevedude 
korra ldamise lube, kontrolle ja karistusi reguleerivad eeskirjad;  
(b) autoveo -ettevõtja asutamiseeskirjadega;  
(c) mitmesuguste autoveoteenuste osutamiseks vajalike dokumentidega ja suutma kehtestada 
kontrollimenetlust tagamaks, et iga vedu, eelkõige sõidukit, juhti, kaupu ja pagasit 
käsitlevaid dokumente hoitakse nii sõidukis kui ka ettevõtja ruumides;  
(d) kaupade autoveoteenuste turu korraldusega, eelkõige lasti käsitlemise ja 
logistikaeeskirjadega ning  
(e) piiriformaalsustega, T -dokumentide ja TIR -märkmike osatähtsuse ja kohaldamisalaga ning 
nende kasutamisest tulenevate kohustuste ja vastutusega.  
G.  Tehnilised standardid ja tegutsemise tehnilised aspektid  
Taotleja peab eelkõige:  
(a) olema tuttav poolte terr itooriumil kehtivate sõidukite kaalu ja mõõtmeid reguleerivate 
eeskirjadega ning korraga, mida tuleb järgida ebaharilike lastide puhul, mille korral 
kehtivad eeskirjade erandid;  
(b) olema suuteline valima sõidukeid ja nende komponente (šassiid, mootor, 
käiguv ahetussüsteem, pidurisüsteem jne) vastavalt ettevõtja vajadustele;  
(c) olema tuttav formaalsustega, mis on seotud kõnealuste sõidukite tüübikinnituse, 
registreerimise ja tehnoülevaatusega;  
(d) saama aru, missuguseid meetmeid on vaja võtta, et vähendada müra ja v õidelda 
mootorsõidukite heitgaasidest tingitud õhusaaste vastu;  
(e) olema suuteline koostama sõidukite ja nende seadmete perioodilise hoolduse kavu;  
(f) olema tuttav veoste käitlemis - ja laadimisseadmete eri liikidega (järelhaagised, konteinerid, 
alused jne) nin g võimeline kehtestama kaupade peale - ja mahalaadimise korda ning välja 
andma sellekohaseid juhiseid (lasti jagamine, virnastamine, paigutamine, kiiludega 
kinnitamine jne);  
(g) olema tuttav mitmesuguste kombineeritud veo meetodite, näiteks haagistega 
ühendved ude ja ro -ro -tüüpi vedudega;  
(h) olema suuteline kohaldama meetmeid ohtlike kaupade ja jäätmete veo eeskirjade 
täitmiseks;  
 
816 
 (i) olema suuteline rakendama korda, mis on ette nähtud kergesti riknevate toiduainete 
veoeeskirjade, eelkõige kiiresti riknevate toiduain ete rahvusvahelise veo ning selleks 
kasutatavate eriveokite alasest kokkuleppest (ATP) tulenevate eeskirjade täitmiseks, ning  
(j) olema suuteline rakendama elusloomade veoeeskirjade täitmiseks ettenähtud korda.  
 H.  Liiklusohutus  
Taotleja peab eelkõige:  
(a) teadma, missugust kvalifikatsiooni nõutakse juhtidelt (juhiluba, arstitõendid, 
kõlblikkustunnistused jne);  
(b) olema suuteline võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et autojuhid järgivad poolte 
territooriumil kehtivaid liikluseeskirju, keelde ja piiranguid (kiiruse piirangud, sõidu 
eesõigused, seisu - ja parkimispiirangud, tulede kasutamine, liiklusmärgid jne);  
(c) olema suuteline koostama juhtidele juhiseid, kuidas kontrollida sõidukite, seadmete ja lasti 
seisundiga seotud ohutusnõuete täitmist ning võtta ennetusabinõus id;  
(d) olema suuteline kehtestama õnnetusjuhtumi korral järgitavat korda ja rakendama 
asjakohaseid menetlusi, et vältida õnnetusjuhtumite või raskete liiklussüütegude 
kordumist; ning  
(e) oskama rakendada korda kauba turvaliseks kinnitamiseks ja teadma vastavaid tehnikaid.  
 II osa.  EKSAMI KORRALDAMINE  
1. Pooled korraldavad kohustusliku kirjaliku eksami, millele lisaks võidakse korraldada suuline 
eksam, et teha kindlaks, kas autoveo -ettevõtja tegevusloa taotlejatel on piisav teadmiste tase I  osas 
loetletud ainevaldkondades, eelkõige oskus kasutada kõnealust e valdkondadega seotud vahendeid 
ja tehnikat ning täita vastavaid juhtimis - ja koordineerimisülesandeid.  
(a) Kohustuslik kirjalik eksam koosneb kahest testist:  
 
(i) kirjalikud küsimused kas valikvastustega küsimuste (igal küsimusel on neli võimalikku 
vastust), o tseseid vastuseid nõudvate küsimuste või nimetatud kahe süsteemi 
kombinatsiooni vormis, ning  
 
(ii) kirjalikud ülesanded / juhtumi lahendamine.  
 Kummagi testi miinimumkestus on kaks tundi.  
(b) Kui korraldatakse suuline eksam, võivad pooled seada selle eeltingimuseks, et osaleja on 
edukalt sooritanud kirjaliku eksami.  
2. Juhul kui pooled korraldavad ka suulise eksami, peavad nad ette nägema, et iga test kolmest 
annab kogupunktidest vähemalt 25  % ja maksimaalselt 40  %.  
Kui pooled korraldavad ainult suulise eksami, peavad nad ette nägema, et kumbki test annab 
kogupunktidest vähemalt 40  % ja maksimaalselt 60  %.  
 
817 
 3. Taotlejad peavad saama kõigi testide eest keskmiselt vähemalt 60  % kogupunktidest, s aades 
üksiktesti eest vähemalt 50  % võimalikust punktide arvust. Pool võib vähendada mainitud piirmäära 
50 %-lt 40  %-le ainult ühe testi puhul.   
 
818 
 LIIDE ROAD.A.1.3  
 A osa  
  Liidu tegevusloa näidis  
EUROOPA ÜHENDUS  
a) 
(Pantone 290 helesinist värvi või sellele värvile võimalikult sarnast värvi tselluloospaber, suurusega 
DIN A4 (100  g/m2 või rohkem)  
 
(Tegevusloa esimene leht)  
(Tekst koostatakse tegevusluba väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest 
keeltest)  
 
Tegevusluba väljaandva liikmesriigi 
eraldustähis(1) 
 
  Pädeva asutuse või organi nimi  
 
 
 
 
TEGEVUSLUBA NR …  
või 
TÕESTATUD KOOPIA NR …  
veoste rahvusvaheliseks maanteeveoks rendi või tasu eest  
Käesolev tegevusluba annab 
õiguse (2) ..........................................................................................................  
............................................................................................................................. .....................................................
.............................................................................. ..................................................................  
tegelda ühenduse territooriumil tehtavate vedude või vedude osade puhul rendi või tasu eest veoste 
rahvusvahelise maanteeveoga mis tahes marsruudil, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. 
oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1072/2009 (rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate 
ühiseeskirjade kohta) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72) ja vastavalt käesoleva tegevusloa üldsätetele.  
Erimärkused: ....................... .........................................................................................................  
............................................................................................................................. ........................ ...........  
Käesolev tegevusluba kehtib alates 
........................................  kuni ........................................................................  
Väljastamise koht: ……………………………………………….  Väljastamise kuupäev: 
.........................................................  
............................................................................  (3) 
______________  
1) Liikmesriikide eraldustähised on järgmised: (B) Belgia, (BG) Bulgaaria, (CZ) Tšehhi Vabariik, (DK) Taani, (D) Saksamaa, (EST)  Eesti, (IRL) 
Iirimaa, (GR) Kreeka, (E) Hispaania, (F) Prantsusmaa, (HR) Horvaatia, (I) Itaalia, (CY) Küpros, (LV) Läti, (LT) Leedu , (L) Luksemburg, (H) 
 
819 
 Ungari, (MT) Malta, (NL) Madalmaad, (A) Austria, (PL) Poola, (P) Portugal, (RO) Rumeenia, (SLO) Sloveenia, (SK) Slovakkia, (F IN) 
Soome, (S) Rootsi.  
2) Veoettevõtja nimi või ärinimi ja täielik aadress.  
3) Loa välja andnud pädeva asutus e või organi allkiri ja tempel.   
 
820 
 b) 
(Tegevusloa teine leht)  
(Tekst koostatakse tegevusluba väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes selle ametlikest 
keeltest)  
ÜLDSÄTTED  
Käesolev tegevusluba on välja antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1072/2009.  
Tegevusluba annab omanikule õiguse tegelda ühenduse territooriumil tehtavate vedude või vedude 
osade puhul rendi või tasu eest veoste rahvusvahelise maanteeveoga mis tahes marsruudil ja 
vajaduse korral vastavalt käesoleva loa tingimustele:  
— kui reisi läh te- ja sihtkoht on kahes erinevas liikmesriigis, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe 
või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu;  
— liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe või mitme 
liikm esriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu;  
— kolmandate riikide vahel, kui vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kaudu,  
ja sellise veoga seotud tühisõitudega.  
Juhul kui vedu toimub liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, kehti b käesolev tegevusluba veo 
selle osa suhtes, mis tehakse ühenduses. See kehtib selle liikmesriigi territooriumil, kus toimub 
peale - või mahalaadimine, üksnes pärast seda, kui ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel on 
sõlmitud vajalik kokkulepe kooskõla s määrusega (EÜ) nr 1072/2009.  
Tegevusluba on isiklik ja omanik ei või seda üle anda.  
Tegevusloa välja andnud liikmesriigi pädev asutus võib selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui 
selle omanik:  
— ei ole täitnud kõiki tegevusloa kasutamise tingi musi,  
— esitas tegevusloa andmiseks või uuendamiseks vajalike andmete hulgas ebaõiget teavet.  
Autoveo -ettevõtja säilitab tegevusloa originaali.  
Tegevusloa kinnitatud ärakirja hoitakse sõidukis  (1). Ühendatud autorongi puhul peab tegevusluba 
kuuluma mootorsõiduki juurde. Tegevusluba kehtib ühendatud autorongi suhtes ka juhul, ku i haagis 
või poolhaagis ei ole registreeritud või tegevusloa omaniku nimel liiklusesse lubatud või kui see on 
registreeritud või lubatud liiklusesse mõnes muus riigis.  
Kontrollima volitatud kontrollametniku nõudmisel tuleb tegevusluba talle esitada.  
Tege vusloa omanik peab iga liikmesriigi territooriumil järgima selles riigis kehtivaid õigusnorme, 
eelkõige neid, mis käsitlevad veondust ja liiklust.  
 
__________________  
 (1) „Sõiduk” on liikmesriigis registreeritud mootorsõiduk või ühendatud autorong, millest  vähemalt 
mootorsõiduk on liikmesriigis registreeritud, ja mida kasutatakse eranditult veoste veoks.  
  
 
821 
   B osa  
 Ühendkuningriigi tegevusloa näidis  
 
    
 Ühendkuningriigi tegevusluba ühenduse jaoks   
 a) 
(Pantone helesinist värvi tselluloospaber, suurusega DIN A4 (100  g/m2 või rohkem))  
(Tegevusloa esimene leht)  
(Tekst inglise või kõmri keeles)  
Ühe
ndk
uni
ngri
ik  ÜHENDKUNINGRIIGI PÄDEVA ASUTUSE NIMI  
1) 
TEGEVUSLOA NUMBER:  
või 
TÕESTATUD KOOPIA nr:  
veoste rahvusvaheliseks maanteeveoks rendi või tasu eest  
 
Käesolev tegevusluba 
annab õiguse (2)   
    
 
822 
    
tegeleda rahvusvahelise kaupade maanteeveoga rendi või tasu eest mis tahes marsruudil rendi või tasu 
eest liikmesriigi territooriumil tehtavate reiside või reisiosade puhul, nagu on sätestatud määruses (EÜ) nr 
1072/2009(3). 
Erimärkused: ……………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………….  
Käesolev tegevusluba kehtib alates 
........................................  kuni ………………………………………………  
Väljastamise koht: ……………………………………………….  Väljastamise 
kuupäev.............................................  
  
 
 
 
 
 
 
 
___________________________  
(1) Selle piirkonna pädev asutus, mille jaoks sertifikaat on välja antud.  
(2) Veoettevõtja nimi või ärinimi ja täielik aadress.  
 (3) Määrus (EÜ) nr 1072/2009, mis on Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta 
seaduse 3. jaoga ja mida on muudetud selle seaduse 8. jao alusel kehtestatud eeskirjadega.   
  

 
823 
    
b) 
(Tegevusloa teine leht)  
(Tekst inglise või kõmri keeles)   
  
ÜLDSÄTTED  
Käesolev tegevusluba on välja antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1072/2009(1). 
 
Tegevusluba annab omanikule õiguse tegeleda liikmesriigi territooriumil tehtavate vedude või vedude 
osade puhul, mis on lubatud Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu või liikmesriigi vahelise rahvusvahelise 
lepinguga, rendi või tasu eest veoste rahvusvahelise maanteeveoga mis tahes marsruudil.  
 
Kui kaupu veetakse Ühendkuningriigist kolmandasse riiki või vastupidi, siis kehtib käesolev tegevusluba 
sellel osal teekonnast , mis viib läbi mõne liikmesriigi territooriumi.  
 
Tegevusluba on isiklik ja omanik ei või seda üle anda.  
 
Tegevusloa võib tagasi võtta taristuministeeriumi (Põhja -Iirimaa) liiklusvolinik näiteks juhul, kui 
tegevusloa omanik:  
– ei ole täitnud kõiki tegevusloa kasutamise tingimusi,  
– esitas tegevusloa andmiseks või uuendamiseks vajalike andmete hulgas ebaõiget teavet.  
 
Autoveo -ettevõtja säilitab tegevusloa originaali.  
 
Tegevusloa kinnitatud ärakirja hoitakse sõidukis(2). Ühendatud autorongi puhul peab  tegevusluba 
kuuluma mootorsõiduki juurde. Tegevusluba kehtib ühendatud autorongi suhtes ka juhul, kui haagis või 
poolhaagis ei ole registreeritud või tegevusloa omaniku nimel liiklusesse lubatud või kui see on 
registreeritud või lubatud liiklusesse mõnes muus riigis.  
 
Kontrollima volitatud kontrollametniku nõudmisel tuleb tegevusluba talle esitada.  
 
Ühendkuningriigi või iga liikmesriigi territooriumil peab tegevusloa omanik järgima selles riigis kehtivaid 
õigus - ja haldusnorme, eelkõige seoses transpordi j a liiklusega.  
 
(1) Määrus (EÜ) nr 1072/2009, mis on Ühendkuningriigi õiguses säilitatud Euroopa Liidust väljaastumise 2018. aasta 
seaduse 3. jaoga ja mida on muudetud selle seaduse 8. jao alusel kehtestatud eeskirjadega.  
(2) „Sõiduk” on Ühendkuningriigis või liikmesriigis registreeritud mootorsõiduk või ühendatud autorong, millest 
vähemalt mootorsõiduk on Ühendkuningriigis liikmesriigis registreeritud, ja mida kasutatakse eranditult veoste 
veoks.   
 
 
  
 
824 
  LIIDE ROAD.A.1.4. Tegevusloa turvaelemendid   
Tegevusloal peab olema vähemalt kaks järgmistest turvaelementidest:  
— hologramm;  
— spetsiaalsed paberikiud, mis muutuvad nähtavaks UV -valguses;  
— vähemalt üks mikrokirjas rida (trükk, mis on nähtav ainult suu rendusklaasiga ja mida ei saa 
paljundusmasinaga paljundada);  
— puudutades tuntavad tähed, sümbolid või mustrid;  
— topeltnumeratsioon: tegevusloa, selle tõestatud koopia seerianumber ja iga dokumendi 
väljastamise number;  
— peente giljoššmustrite ja vikerkaaretrükiga taustaturvamärk.  
   
 
825 
 2. jagu. Juhtide lähetamine   
Artikkel  1. Reguleerimisese   
Käesolevas jaos on sätestatud nõuded poole territooriumil asutatud autoveo -ettevõtjatele, kes 
lähetab kaubaveo raames juhte käesol eva jao artikli 3 kohaselt teise poole territooriumile.   
Ükski käesoleva jao säte ei takista poolt kohaldamast meetmeid, millega reguleeritakse füüsiliste 
isikute sisenemist tema territooriumile või nende ajutist viibimist tema territooriumil, sealhulgas 
meetmeid, mida on vaja tema piiride puutumatuse kaitseks ja füüsiliste isikute korrakohase liikumise 
tagamiseks üle tema piiride, tingimusel et neid meetmeid ei kohaldata viisil, mis muudaks olematuks 
või vähendaks kasu, mida teine pool käesoleva jao tingi muste kohaselt saab. Ainuüksi asjaolu, et 
mõne riigi füüsilistelt isikutelt nõutakse viisat ja teiste riikide füüsilistelt isikutelt seda ei nõuta, ei 
tohi pidada käesoleva jao kohase kasu olematuks muutmiseks või vähendamiseks.   
Ükski käesoleva jao säte ei mõjuta liidu autoveo -ettevõtjate suhtes kehtivate sõidukijuhtide 
lähetamist käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist liidu territooriumil.  
Artikkel  2. Mõisted   
Käesolevas jaos tähendab mõiste „lähetatud juht“ juhti, kes piiratud aja jooksul teeb oma t ööd muu 
poole territooriumil kui see, kelle territooriumil ta tavaliselt töötab.  
Artikkel 3. Põhimõtted  
1. Käesoleva jao sätteid kohaldatakse niivõrd, kuivõrd autoveo -ettevõtja lähetab juhte teise 
poole territooriumile oma nimel ja juhtimisel lepingu alu sel, mis on sõlmitud lähetava autoveo -
ettevõtja ja teise poole territooriumil asuva selle isiku vahel, kellele veoteenuseid osutatakse, 
tingimusel et lähetava autoveo -ettevõtja ja sõidukijuht on lähetuse ajal töösuhtes.  
2. Lõike 1 kohaldamisel loetakse lä hetus alustatuks, kui juht on sisenenud teise poole 
territooriumile kauba peale - ja/või mahalaadimiseks, ning lõpetatuks, kui juht on lahkunud 
kõnealuse poole territooriumilt.   
Liitu lähetamise puhul loetakse lõike 1 kohaldamisel lähetus alustatuks, kui j uht on sisenenud 
liikmesriigi territooriumile kauba peale - ja/või mahalaadimiseks kõnealuses liikmesriigis, ning 
lõpetatuks, kui juht on lahkunud kõnealuse liikmesriigi territooriumilt.  
3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei loeta juhti lähetatuks, kui ta teeb vedusid veolepingu alusel, 
nagu on määratletud käesoleva lepingu artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, 
nende kaudu ja territooriumidel] lõike 1 punktis a .   
4. Juhti ei loeta Ühendkuningriigis lähetatuks, kui ta läbib Ühendkuningriigi territooriumi ilma 
kaupa peale või maha laadimata. Liidu puhul ei loeta juhti lähetatuks, kui ta läbib liikmesriigi 
territooriumi selles liikmesriigis kaupa peale või maha laadimata.  
Artikkel 4. Töötingimused  
1. Olenemata töösuhte puhul kohaldatavast õigu sest tagab kumbki pool, et autoveo -ettevõtjad 
tagavad võrdse kohtlemise põhimõtte alusel nende territooriumile lähetatud juhtidele järgmist 
käsitlevad töötingimused, mis on sätestatud tööülesannete täitmise koha järgse poole või liidu puhul 
liikmesriigi:  
 
826 
 — õigus - ja haldusnormidega ja/või  
— üldiselt kohaldatavaks tunnistatud või lõike  4 kohaselt muul viisil kohaldatavate 
kollektiivlepingute või vahekohtu otsustega, mis käsitlevad järgmist:  
(a) maksimaalset tööaega ja minimaalset puhkeaega;  
(b) tasulise põhipuhk use minimaalset pikkust;  
(c) töötasu, sh ületunnitöötasu; seda punkti ei kohaldata täiendavate kutsealaste 
vanaduspensioniskeemide suhtes;  
(d) töötervishoidu, -ohutust ja -hügieeni;  
(e) rasedate või hiljuti sünnitanud naiste ning laste ja noorte töötingimuste suhtes 
kohaldatavaid kaitsemeetmeid; ning  
(f) meeste ja naiste võrdset kohtlemist ning muid mittediskrimineerimise sätteid.   
2. Käesoleva jao kohaldamisel määratletakse tasu mõiste poole siseriikliku õiguse ja/või tava 
alusel ning liidu puhul selle liikmesriig i õiguse ja/või tava alusel, kelle territooriumile juht on 
lähetatud, ning selle puhul peetakse kõiki tasu koostisosi, mis on tehtud kohustuslikuks siseriiklike 
õigus - või haldusnormidega või kollektiivlepingute või vahekohtu otsustega, mis on tunnistatud 
poole territooriumil või kõnealuses liikmesriigis üldiselt kohaldatavaks või mida kohaldatakse muul 
viisil vastavalt lõikele 4.  
3. Lähetusega seotud toetused loetakse töötasu hulka, välja arvatud juhul, kui need makstakse 
välja hüvitisena lähetusest tegelikult tulenevate kulude, näiteks reisi -, majutus - ja söögikulude 
katteks. Autoveo -ettevõtja hüvitab lähetatud sõidukijuhile kõnealus ed kulud vastavalt töösuhte 
puhul kohaldatavale õigusele ja/või tavale.   
Kui töösuhtele kohaldatavates töötingimustes ei ole kindlaks määratud, kas lähetusega seotud 
toetust makstakse ja kui makstakse, siis milline osa lähetusega seotud toetusest makstaks e 
lähetusest tulenevate tegelike kulude hüvitamiseks ja milline osa sellest on töötasu osa, loetakse, et 
kogu toetus makstakse lähetusest tegelikult tulenevate kulude katteks.   
4. Selles jaos peetakse „üldiselt kohaldatavaks tunnistatud kollektiivlepingut e või vahekohtu 
otsuste“ all silmas kollektiivlepinguid ja vahekohtu otsuseid, mida peavad täitma kõik ettevõtjad, kes 
asuvad vastavas geograafilises piirkonnas ning tegutsevad asjaomasel kutsealal või asjaomases 
tööstusharus.  
Käesoleva lõike esimese osa tähenduses kollektiivlepinguid või vahekohtu otsuseid üldiselt 
kohaldatavaks tunnistamise süsteemi puudumise korral või sellele lisaks võib pool või liidu puhul 
liikmesriik otsustada tugineda järgmisele:  
— kollektiivlepingud või vahekohtu otsused, mida ta valiselt kohaldatakse kõigi samalaadsete 
ettevõtjate suhtes, kes asuvad vastavas geograafilises piirkonnas ning tegutsevad asjaomasel 
kutsealal või asjaomases tööstussektoris, ja/või  
— kollektiivlepingud, mille on sõlminud riigi tasandil kõige esindavamad  tööandjate ja töötajate 
organisatsioonid ning mida kohaldatakse kogu riigi territooriumil.   
 
827 
 Võrdne kohtlemine lõike 1 tähenduses loetakse tagatuks, kui samalaadses olukorras olevad 
liikmesriigi ettevõtjad:  
(i) peavad kõnealuses kohas või asjaomasel tegevusa lal täitma lõike 1 esimeses lõigus 
loetletud küsimustes samu kohustusi nagu lähetavad ettevõtjad ning  
(ii) peavad täitma kõnealused kohustused samaväärse tulemusega.  
Artikkel 5. Parem juurdepääs teabele  
1. Kumbki pool või liidu puhul iga liikmesriik avaldab kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga 
ning põhjendamatu viivituseta ja läbipaistval moel ühel ametlikul riiklikul veebisaidil teabe 
töötingimuste kohta, sealhulgas töötasu oluliste koostisosade kohta, nagu on osutatud artikli 4 lõikes 
2, ja kõigi muu de töötingimuste kohta vastavalt artikli 4 lõikele 1.   
Kumbki pool või liidu puhul iga liikmesriik tagab, et kõnealusel ühel ametlikul riiklikul veebisaidil 
esitatud teave on täpne ja ajakohane.   
2. Kumbki pool või liidu puhul iga liikmesriik võtab asjak ohased meetmed, et tagada lõikes 1 
nimetatud teabe selgel, läbipaistval ja terviklikul moel tasuta ja hõlpsasti kättesaadavaks tegemine 
kaugühenduse teel ja elektrooniliste vahendite kaudu sellises vormis ja kooskõlas selliste veebi 
juurdepääsetavuse stand arditega, mis tagavad juurdepääsu puuetega inimestele ning võimaldavad 
pädevatel riiklikel asutustel oma ülesandeid tõhusalt täita.   
3. Kui kooskõlas siseriikliku õiguse, traditsioonide ja tavaga ning seejuures sotsiaalpartnerite 
sõltumatust austades säte statakse artiklis 4 osutatud töötingimused kollektiivlepingutes vastavalt 
artikli 4 lõikele 1, tagavad pooled või liidu puhul liikmesriigid, et kõnealused tingimused tehakse teise 
poole teenuseosutajate ja lähetatud sõidukijuhtide jaoks juurdepääsetaval ja  läbipaistval viisil 
kättesaadavaks, ning et nad püüavad sellega seoses kaasata sotsiaalpartnereid. Asjaomane teave 
peaks eelkõige hõlmama töötasu erinevaid miinimummäärasid ja töötasu koostisosi, maksmisele 
kuuluva tasu arvutamiseks kasutatavat meetodit j a, kui see on asjakohane, erinevatesse töötasu 
kategooriasse liigitamise kriteeriume.   
4. Kui hoolimata lõikes 1 sätestatud nõuetest ei ole kõnealusel ühel ametlikul riiklikul 
veebisaidil avaldatud teabes osutatud, milliseid töötingimusi kohaldatakse, võet akse seda asjaolu 
kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga arvesse selle jao normide rikkumise korral karistuste 
määramisel, tagades seejuures nende karistuste proportsionaalsuse põhimõtte järgimise.   
5. Kumbki pool või liidu puhul liikmesriigid määravad kindlaks asutused ja organid, kelle poole 
sõidukijuhid ja autoveo -ettevõtjad võivad pöörduda, et saada üldist teavet nende suhtes 
kohaldatava siseriikliku õiguse ja tavade kohta, mis puudutab nende õigusi ja kohustusi nende 
territooriumil.   
Artikkel 6. Haldusnõuded, kontroll ja jõustamine  
1. Kumbki pool või liidu puhul liikmesriigid võivad sõidukijuhtide lähetamisega seoses 
kehtestada üksnes järgmised haldusnõuded ja kontrollimeetmed:  
(a) teise poole territo oriumil asutatud ettevõtja kohustus esitada hiljemalt lähetuse alguses 
lähetusdeklaratsioon selle poole või liidu puhul selle liikmesriigi pädevatele asutustele, 
kuhu juht lähetatakse, kasutades halduskoostööks alates 2. veebruarist 2022 ELi siseturu 
 
828 
 infos üsteemiga (IMI)136 ühendatud avaliku liidese mitmekeelset standardvormi; 
lähetusdeklaratsioon sisaldab järgmist teavet:  
(i) autoveo -ettevõtja andmed, sh vähemalt kehtiva tegevusloa number (kui see 
number on olemas);  
(ii) veokorraldaja või muu kontaktisiku kontaktan dmed asukohaks oleva poole riigis 
või liidu puhul asukohaks olevas liikmesriigis, et oleks võimalik pidada sidet 
vastuvõtva poole pädevate asutustega või liidu puhul selle liikmesriigi pädevate 
asutustega, kus teenuseid osutatakse, ning saata ja saada doku mente või teateid;  
(iii) sõidukijuhi isikuandmed, elukohaaadress ja juhiloa number;   
(iv) sõidukijuhi töölepingu alguskuupäev ja lepingut reguleerivad õigusaktid;  
(v) lähetuse eeldatav algus - ja lõppkuupäev ning  
(vi) mootorsõidukite registreerimismärgid;   
(b) autoveoettevõtja kohustus tagada, et sõidukijuhi käsutuses on ning et ta säilitab ja teeb 
teedel korraldatava kontrolli käigus kättesaadavaks paberkandjal või elektroonilisel kujul:  
(i) lähetusdeklaratsiooni (mis esitatakse alates 2. veebruarist 2022 siseturu  
infosüsteemi kaudu) koopia;  
(ii) tõend vastuvõtva poole territooriumil toimuva veo kohta, näiteks elektrooniline 
saateleht (e -CMR), ning  
(iii) sõidumeerikute kirjed ja täpsemalt poole riigitähised või liidu puhul selle 
liikmesriigi riigitähised, kus juht vedu tehes  viibis, vastavalt B osa 2. jaos ja B osa 4. 
jaos sätestatud registreerimis - ja dokumentide säilitamise nõuetele;   
(c) ettevõtja kohustus saata alates 2. veebruarist 2022 lähetava poole või liidu korral lähetava 
liikmesriigi konkurentsiameti vahetu taotluse ko rral siseturu infosüsteemi avaliku liidese 
kaudu pärast lähetusperioodi koopia käesoleva lõike punkti b alapunktides ii ja iii osutatud 
dokumentidest, ning dokumendid sõidukijuhi tasustamise kohta lähetuse ajal, samuti 
tööleping või võrdväärne dokument, sõ idukijuhi tööga seotud tööajatabelid ja 
maksetõendid.  
Autoveoettevõtja saadab dokumendid (alates 2. veebruarist 2022 siseturu infosüsteemi (IMI) avaliku 
liidese kaudu) hiljemalt kaheksa nädalat pärast taotluse kuupäeva. Kui ettevõtja ei esita nõutud 
dokum ente selle ajavahemiku jooksul, võivad poole pädevad asutused või liidu puhul selle 
liikmesriigi pädevad asutused, kuhu töötaja lähetati, taotleda alates 2. veebruarist 2022 siseturu 
infosüsteemi kaudu abi asukohariigiks oleva poole või liidu puhul asukoha riigiks oleva liikmesriigi 
pädevatelt asutustelt. Kui selline vastastikuse abi taotlus esitatakse, on ettevõtja asukohariigiks 
oleva poole või liidu puhul ettevõtja asukohariigiks oleva liikmesriigi pädevatel asutustel alates 2. 
veebruarist 2022 siseturu i nfosüsteemiga ühendatud avaliku liidese kaudu juurdepääs 
lähetusdeklaratsioonile ja muule ettevõtja esitatud asjakohasele teabele.  
                                                            
136 Loodud määrusega (EL) nr 1024/2012.  
 
829 
 Asukohariigiks oleva poole või liidu puhul asukohariigiks oleva liikmesriigi pädevad asutused tagavad, 
et nad esitavad taotl etud dokumendid selle poole pädevatele asutustele või liidu puhul selle 
liikmesriigi pädevatele asutustele, kus lähetus toimus (alates 2. veebruarist 2022 siseturu 
infosüsteemi kaudu), 25 tööpäeva jooksul vastastikuse abi taotluse esitamise päevast arvates .  
Kumbki pool tagab, et pädevate riiklike asutuste vahetatavat või neile edastatud teavet kasutatakse 
üksnes eesmärgil või eesmärkidel, milleks seda taotleti.  
Vastastikust halduskoostööd tehakse ja haldusabi antakse tasuta.  
Teabenõue ei takista pädevaid  asutusi võtmast meetmeid käesoleva jao sätete väidetavate 
rikkumiste uurimiseks ja ärahoidmiseks.   
3. Selleks et teha kindlaks, kas juht on artikli 1 kohaselt lähetatud või mitte, võib kumbki pool 
kehtestada kontrollimeetmena juhile üksnes kohustuse säil itada asjaomaste vedude kohta paberil 
või elektroonilisel kujul tõendid, näiteks elektrooniline saateleht (e -CMR) ja sõidumeerikute andmed, 
nagu on osutatud käesoleva artikli lõike 2 punkti b alapunktis iii, ja teha need kättesaadavaks, kui 
neid küsitakse teel korraldatava kontrolli käigus.  
4. Autoveoettevõtja ajakohastab lõike  2 punktis a osutatud lähetusdeklaratsioone alates 2. 
veebruarist 2022 siseturu infosüsteemi avalikus liideses kontrollimise tarbeks.  
5. Alates 2. veebruarist 2022 salvestatakse lähetusdeklaratsioonide teave kontrollide tarbeks 
24 kuuks siseturu infosüsteemi andmebaasis.  
6. Pool või liidu puhul liikmesriik, kelle territooriumile juht on lähetatud, ja pool või liidu puhul 
liikmesriik, kust juht on lähetatud, vastutavad käesolevas jaos sätestatud kohustuste täitmise 
järelevalve, kontrolli ja nende jõustamise eest ning võtavad käesoleva jao nõuete täitmata jätmise 
korral asjakohaseid meetmeid.  
7. Kumbki pool või liidu puhul liikmesriigid taga vad, et käesoleva artikli kohased 
inspekteerimised ja vastavuskontrollid ei ole diskrimineerivad ja/või ebaproportsionaalsed, võttes 
seejuures arvesse käesoleva jao asjakohaseid sätteid.   
8. Selles jaos sätestatud kohustuste jõustamiseks tagab kumbki pool  või liidu puhul liikmesriigid 
tõhusad mehhanismid, mille kaudu lähetatud juhid saavad oma tööandja vastu otse kaebuse esitada. 
Samuti tagavad nad, et juhil on selle poole territooriumil, kus ta lähetuse korras töötab või töötas, 
õigus algatada kohtu - või haldusmenetlust, kui ta leiab, et ta on kohaldamisele kuuluvate eeskirjade 
kohaldamata jätmise tõttu kahju kannatanud, isegi kui see töösuhe, millega väidetav kohustuste 
eiramine kaasnes, on lõppenud.   
9. Lõike 8 kohaldamine ei mõjuta kummagi poole või li idu puhul liikmesriikide kohtute 
pädevust, nagu see on sätestatud eelkõige asjakohastes liidu õigusaktides ja/või rahvusvahelistes 
konventsioonides.  
10. Kumbki pool või liidu puhul liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida 
kohaldatakse kä esoleva jao alusel vastu võetud riiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad 
kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema 
tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.  
Kumbki pool teatab neist sätetest teisel e poolele 30. juuniks 2021. Nad annavad viivitamata teada 
kõikidest nende hilisematest muudatustest.  
 
830 
 Artikkel 7. IMI -süsteemi kasutamine  
1. Alates 2. veebruarist 2022 vahetatakse ja töödeldakse artiklis 6 osutatud teavet, sealhulgas 
isikuandmeid, sisetur u infosüsteemis, kui täidetud on järgmised tingimused:   
(a) pooled tagavad, et siseturu infosüsteemis töödeldavaid andmeid kasutatakse üksnes sel 
eesmärgil, milleks neid algselt edastati;   
(b) isikuandmete edastamine Ühendkuningriigile käesoleva artikli alusel võib toimuda üksnes 
kooskõlas määruse (EL) nr 1024/2012 artikli 23 lõike 1 punktiga c137 ning  
(c) isikuandmete edastamine liidule käesoleva artikli alusel võib toimuda üksnes kooskõlas 
Ühendkuningriigi andmekaitsenormidega rahvusvahelise andmeedastuse kohta.  
2. Siseturu infosüsteemi kasutamiseks asjakohaseid juurdepääsuõigusi annavad ja neid 
tühistavad poolte pädevad asutused.  
3. Siseturu infosüsteemi kasutajatele võimaldatakse juurdepääs kõnealuses infosüsteemis 
töödeldavatele isikuandmetele üksnes vajaduse jä rgi ning üksnes käesoleva jao sätete rakendamise 
ja jõustamise eesmärgil.  
4. Kumbki pool või liidu puhul iga liikmesriik võib lubada pädeval asutusel esitada riiklikele 
sotsiaalpartneritele muul viisil kui siseturu infosüsteem kaudu asjakohast siseturu in fosüsteemis 
kättesaadavat teavet niivõrd, kui see on vajalik lähetamiseeskirjade järgimise kontrollimiseks ning 
kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega, tingimusel et:   
(a) teave on seotud poole territooriumile või liidu puhul asjaomase liikmesriigi territo oriumile 
liikmesriiki lähetamisega ning  
(b) teavet kasutatakse üksnes lähetamist käsitlevate õigusnormide täitmise tagamiseks.    
5. Maanteetranspordi erikomitee kehtestab Ühendkuningriigis siseturu infosüsteemi 
kasutamise tehnilised ja menetluslikud nõuded.  
6. Mõlemad pooled osalevad siseturu infosüsteemi tegevuskulude katmises. 
Maanteetranspordi erikomitee määrab kindlaks kummagi poole kantavad kulud.  
 
  
                                                            
137 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu 
infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse ke htetuks komisjoni otsus 
2008/49/EÜ (IMI määrus) (ELT L  316, 14.11.2012, lk 1).  
 
831 
  
 B OSA. Nõuded käesoleva lepingu artikli ROAD.7 kohases kaupade veos osalevatele 
sõidukijuhtidele  
1. jag u. Ametialase pädevuse tunnistus  
Artikkel 1. Kohaldamisala  
Käesolevat jagu kohaldatakse kõigi selliste isikute sõidutegevuse suhtes, kelle emma -kumma poole 
autoveo -ettevõtja on palganud või keda viimane kasutab käesoleva lepingu artiklis ROAD.4 [Kaupade 
vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud reiside tegemiseks 
sõidukitega, milleks nõutakse kategooria C1, C1 + E, C või C + E juhiluba või maanteetranspordi 
erikomitee poolt samaväärseks tunnistatud juhiluba.   
Artikkel 2 . Erandid  
Ametialase pädevuse tunnistust ei nõuta juhtidelt sõidukite puhul:   
(a) mille suurim lubatud kiirus ei ületa 45  km/h;   
(b) mida kasutavad relvajõud, kodanikukaitse - ja tuletõrjeteenistused, korrakaitseorganid ning 
kiirabiteenistused või mille kasutami ne on nende kontrolli all, kui vedu toimub nimetatud 
teenistuste ametiülesannete täitmiseks;  
(c) mis läbivad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil teekatsetusi, ega selliste 
uute või ümberehitatud sõidukite juhtide suhtes, mis pole veel kasutusse võetud;  
(d) mida kasutatakse hädaolukorras või mis on määratud päästeoperatsioonideks;  
(e) mis ve avad materjali, seadmeid või masinaid, mida juhid kasutavad oma töös, tingimusel et 
nende sõidukite juhtimine ei ole juhi põhitegevusala; või  
(f) mida põllumajandus -, aiandus -, metsandus -, loomakasvatus - või kalandusettevõtjad 
kasutavad või rendivad ilma juhi ta oma äritegevuse raames kaupade vedamiseks, välja 
arvatud juhul, kui sõidukijuhtimine on osa sõidukijuhi põhitegevusest või kui sõit ületab 
siseriiklikus õiguses sätestatud vahemaad sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtja 
asukohast.   
 Artikkel 3. Kvalifikatsioon ja koolitus   
1. Artiklis 1 määratletud sõidukijuhtimise tingimusena tuleb läbida kohustuslik alusõpe ja 
kohustuslik jätkuõpe. Selleks näevad pooled ette:   
(a) alusõppe süsteemi, mis vastab ühele järgmisest kahest võimalusest:   
(i) kursustel osal emine ja eksam   
Vastavalt liite ROAD.B.1.1 2. jao punktile 2.1 hõlmab see alusõppe tüüp kohustuslikku kursustel 
osalemist teatud ajaperioodi jooksul. Kursus lõpeb eksamiga. Eksami eduka sooritamise korral 
tõendatakse pädevust artikli 6 lõike 1 punktis a o sutatud kutsetunnistusega.  
(ii) ainult eksami sooritamine   
 
832 
 Vastavalt liite ROAD.B.1.1 2. jao punktile 2.2 ei hõlma see alusõppe tüüp kohustuslikku kursustel 
osalemist, vaid ainult teoreetilist ja praktilist eksamit. Eksamite eduka sooritamise korral 
tõendatak se pädevust artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud kutsetunnistusega.   
Poole võivad siiski kuni kolme aasta jooksul lubada juhil oma territooriumil sõita enne 
kutsetunnistuse saamist, kui juht osaleb vähemalt kuus kuud kestval riiklikul kutseõppekursusel. 
Selle kutseõppekursuse raames võib käesoleva punkti alapunktides i ja ii osutatud eksamid teha 
etapiviisiliselt;   
(b) jätkuõppe süsteemi   
Vastavalt liite ROAD.B.1.1 punktile 4 hõlmab jätkuõpe kohustuslikku kursustel osalemist. Seda 
tõendatakse artikli 8 lõike s 1 osutatud kutsetunnistusega.   
2. Pool võib ette näha ka kiirendatud alusõppe süsteemi, mis võimaldab juhil juhtida sõidukit 
artikli 5 lõike 2 punkti a alapunktis ii ja punktis b osutatud juhtudel.   
Vastavalt liite ROAD.B.1.1 punkti 3 sätetele hõlmab k iirendatud alusõpe kohustuslikku kursustel 
osalemist. Kursus lõpeb eksamiga. Eksami eduka sooritamise korral tõendatakse pädevust artikli 6 
lõikes 2 osutatud kutsetunnistusega.   
3. Pooled võivad vabastada juhid, kes on saanud A osa 1. jao artiklis 8  osutatud 
kutsetunnistuse, käesoleva artikli lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii ning lõikes 2 osutatud eksamite 
sooritamisest neis valdkondades, mida käesoleva lisa kõnealuses osas sätestatud eksam hõlmab, 
ning (kui on asjakohane) asjaomaseid valdkondi käsitlevatest kursuse osade läbimise nõudest.  
Artikkel  4. Omandatud õigused   
Juhid, kellel on C1, C1 + E, C või C + E kategooria juhiluba või maanteetranspordi erikomitee poolt 
samaväärseks tunnistatud juhiluba, mis on välja antud hiljemalt 10. septembri l 2009, vabastatakse 
alusõppe läbimise nõudest.  
Artikkel 5. Alusõpe   
1. Alusõppele pääsemine ei nõua eelnevalt vastava juhiloa omandamist.   
2. Kaubaveoks ettenähtud sõiduki juht võib juhtida:   
(a) 18-aastasena:   
(i) C ja C + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 1 osutatud 
kutsetunnistus, ning  
(ii) C1 ja C1 + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud 
kutsetunnistus;   
(b) 21-aastasena C ja C + E kategooria sõidukit, tingimu sel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud 
kutsetunnistus.   
3. Ilma et see piiraks lõikes 2 määratletud vanusepiiride kohaldamist, vabastatakse juhid, kes 
tegelevad kaubaveoga ja kellel on artiklis 6 osutatud kutsetunnistus ühe käesoleva artikli lõikes 2 
osutatud kategooria jaoks, nõudest omandada kutsetunnistus nimetatud lõikes osutatud muude 
kategooriate jaoks.   
 
833 
 4. Kaubaveoga tegelevatelt juhtidelt, kes laiendavad või kohandavad oma tegevust silmas 
pidades sõitjatevedu, või vastupidi, ja kellel on artikl is 6 osutatud kutsetunnistus, ei nõuta alusõppe 
üldiste osade kordamist, vaid üksnes uue kutsega seotud spetsiifiliste osade sooritamist.  
Artikkel 6. Alusõpet tõendav kutsetunnistus   
1. Alusõpet tõendav kutsetunnistus   
(a) Kursustel osalemise ja eksami soori tamise alusel antav kutsetunnistus   
Vastavalt artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i nõuavad pooled juhipraktikandilt osalemist kursustel, 
mille korraldab liite ROAD.B.1.1 punkti 5 kohaselt pädevate asutuste poolt heaks kiidetud 
koolituskeskus (edaspidi  „heakskiidetud koolituskeskus“). Need kursused hõlmavad kõiki liite 
ROAD.B.1.1 punktis 1 nimetatud teemasid. Kursus lõpeb liite ROAD.B.1.1 punkti 2 alapunktis 2.1 
ettenähtud eksami sooritamisega. Eksami korraldavad poolte pädevad asutused või nende määrat ud 
üksused ning sellega kontrollitakse, kas juhipraktikandil on ülalnimetatud ainetes liite ROAD.B.1.1 
punktis 1 nõutud teadmised. Nimetatud asutused või üksused jälgivad eksami tegemist ja annavad 
eduka sooritamise puhul juhile välja alusõpet tõendava kut setunnistuse.   
(b) Eksami sooritamise alusel antav kutsetunnistus   
Vastavalt artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii nõuavad pooled juhipraktikandilt liite ROAD.B.1.1 
punkti 2 alapunktis 2.2 ette nähtud teoreetilise ja praktilise eksami sooritamist. Need e ksamid 
korraldavad poolte pädevad asutused või nende määratud üksused ning nendega kontrollitakse, kas 
juhipraktikandil on kõigis ülalnimetatud ainetes liite ROAD.B.1.1 punktis 1 nõutud teadmised. 
Nimetatud asutused või üksused jälgivad eksamite tegemist j a annavad eduka sooritamise puhul 
juhile välja alusõpet tõendava kutsetunnistuse.   
2.  Kiirendatud alusõpet tõendav kutsetunnistus   
Vastavalt artikli 3 lõikele 2 nõuavad pooled juhipraktikandilt osalemist heakskiidetud koolituskeskuse 
korraldatud kursust el. Need kursused hõlmavad kõiki liite ROAD.B.1.1 punktis 1 nimetatud teemasid.   
Kursus lõpeb liite ROAD.B.1.1 punktis 3 ettenähtud eksami sooritamisega. Eksami korraldavad poolte 
pädevad asutused või nende määratud üksused ning sellega kontrollitakse, ka s juhipraktikandil on 
ülalnimetatud ainetes liite ROAD.B.1.1 punktis 1 nõutud teadmised. Nimetatud asutused või üksused 
jälgivad eksami tegemist ja annavad eduka sooritamise puhul juhile välja kiirendatud alusõpet 
tõendava kutsetunnistuse.   
Artikkel 7. Jä tkuõpe   
Jätkuõpe hõlmab koolitust, mis võimaldab kutsetunnistuse omanikel ajakohastada oma tööks 
vajalikke teadmisi ja millel keskendutakse eelkõige liiklusohutusele, töötervishoiule ja tööohutusele 
ning autosõidu keskkonnamõju vähendamisele.   
Kõnealuse koolituse korraldavad heakskiidetud koolituskeskused vastavalt liite ROAD.B.1.1 punktis 5 
sätestatule. Koolitus hõlmab klassiruumiõpet, praktilist koolitust ning võimaluse korral koolitust info - 
ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) vahendite abil või tippt asemel simulaatoritel. Kui juht asub 
mõne teise ettevõtja teenistusse, tuleb arvesse võtta juba läbitud jätkuõpet.   
Jätkuõppe eesmärk on süvendada või täpsustada teadmisi teatavates liite ROAD.B.1.1 punktis 1 
osutatud ainetes. Jätkuõppes õpetatakse mitut ainet, mille hulka kuulub alati vähemalt üks 
 
834 
 liiklusohutusalane aine. Õppeainete puhul võetakse arvesse sellekohaste õigusaktide ja tehnika 
arengut ning võimaluse piires juhi spetsiifilisi koolitusvajadusi.   
Artikkel 8. Jätkuõpet tõendav kutsetunnistus   
1. Kui juht on läbinud artiklis 7 osutatud jätkuõppe, annavad poolte pädevad asutused või 
heakskiidetud koolituskeskus talle välja jätkuõpet tõendava kutsetunnistuse.   
2. Järgmised juhid peavad läbima esimese jätkuõppe kursuse:   
(a) artiklis 6 osutatud kutse tunnistuse omanikud viie aasta jooksul asjaomase kutsetunnistuse 
väljaandmisest ning  
(b) artiklis 4 osutatud juhid viie aasta jooksul 10. septembrist 2009 arvates.  
Pool võib punktides a või b osutatud ajavahemikke lühendada maksimaalselt kahe aasta võrra.  
3. Juht, kes on lõpetanud käesoleva artikli lõikes 2 osutatud esimese jätkuõppekursuse, läbib 
jätkuõppe igal viiendal aastal enne seda, kui lõpeb jätkuõpet tõendava kutsetunnistuse kehtivusaeg.  
4. Artiklis 6 osutatud kutsetunnistuse või käesoleva artikli l õikes 1 osutatud kutsetunnistuse 
omanikud ning artiklis 4 osutatud juhid, kes on lõpetanud tegevusalal tegutsemise ega täida lõigetes 
1, 2 ja 3 esitatud nõudeid, läbivad jätkuõppekursuse enne, kui nad tegevusalal uuesti tegutsema 
hakkavad.   
5. Juhid, kes tegelevad kaupade maanteeveoga ja kes on lõpetanud jätkuõppekursuse ühe 
artikli 5 lõikes 2 sätestatud kategooria jaoks, vabastatakse kohustusest läbida jätkuõpe muude 
nimetatud lõigetes osutatud kategooriate jaoks.  
Artikkel 9. Täitmise tagamine  
Poole pädevad asutused kinnitavad otse juhiloale vastavate juhiloakategooriate juurde eraldi märgi, 
mis tõendab kutsetunnistuse omamist ja näitab selle kehtivuse lõppkuupäeva, või võtavad 
kasutusele spetsiaalse juhi kutsetunnistuse, mis tuleks koostada vas tavalt liites ROAD.B.1.2 esitatud 
mudelile (mallile). Mis tahes muu mudel võib olla vastuvõetav tingimusel, et maanteetranspordi 
erikomitee tunnustab seda samaväärsena. Käesoleva peatüki kohaldamise eesmärgil tunnustab teine 
pool juhi kutsetunnistust või m uud eespool nimetatud samaväärset dokumenti, mille on välja 
andnud poole pädevad asutused.   
Juhil peab volitatud kontrolliametniku nõudmisel olema võimalik esitada juhiluba või spetsiaalne 
kutsetunnistus või samaväärne dokument, millel on kutsetunnistuse omamist tõendav tunnusmärk.  
Liide ROAD.B.1.1. PÄDEVUSE JA VÄLJAÕPPE MIINIMUMNÕUDED   
Selleks et tagada teise osa [Kaupade maanteevedu] kolmanda rubriigi I jaotisega  hõlmatud kaupade 
maanteevedu reguleerivate eeskirjade võimalikult suur ühtlustamine, on al lpool käesoleva liite 1. –5. 
jaos sätestatud juhtide kvalifikatsiooni ja koolituse miinimumnõuded ning koolituskeskuste 
tunnustamine. Kõnealuse kvalifikatsiooni või koolituse mis tahes muu sisu võib olla vastuvõetav 
tingimusel, et maanteetranspordi erikomit ee tunnistab seda samaväärsena.  
 1. jagu. Ainete loetelu   
 
835 
 Juhi alus - ja jätkuõppe hindamisel peavad pooled arvesse võtma teadmisi vähemalt käesolevasse 
loetelusse kuuluvates ainetes. Juhipraktikantidel peavad olema teadmised ja praktiline kogemus, 
milleg a juhtida turvaliselt asjaomase kategooria sõidukeid. Teadmiste miinimumtase on tase, mis 
saavutatakse kohustusliku hariduse omandamisel ja seda täiendava kutsealase koolituse läbimisel.  
1. Ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu täiendõpe   
1.1. Eesmärk: tunda ülekandesüsteemi omadusi, et seda parimal võimalikul viisil 
kasutada:   
pöördemomendi, võimsuse ja kütuse erikulu kõverad, pöördeloenduri optimaalne kasutuspiirkond, 
käigukasti ülekandearvu diagrammid.   
1.2. Eesmärk: tunda juhtimisseadmete tehnilisi  omadusi ja tööpõhimõtteid, et sõidukit 
juhtida, kulumist minimeerida ja rikkeid ära hoida:   
piduri ja aeglusti kasutamise piirangud, piduri ja aeglusti kombineeritud kasutamine, kiirusele sobiva 
käigu valimine, sõiduki inertsi kasutamine, kiiruse mahavõt mise ja pidurdamise viisid allamäge 
sõidul, tegevus õnnetusjuhtumi korral, elektrooniliste ja mehaaniliste seadmete (näiteks 
elektroonilise stabiilsusprogrammi (ESP), kõrgetasemelise hädapidurdussüsteemi (AEBS), 
mitteblokeeruva pidurisüsteemi (ABS), veojõu kontrolli süsteemi (TCS) ja sõidukite jälgimissüsteemi 
(IVMS) ning muude heakskiidetud juhiabi - ja automaatseadmete) kasutamine.   
1.3. Eesmärk: oskus optimeerida kütusekulu:   
säästlik kütusetarbimine punktides 1.1  ja 1.2 osutatud teadmisi kasutades, liik lusvoo ennustamise 
tähtsus, sobiv pikivahe teiste sõidukitega ja sõiduki hoo kasutamine, ühtlane kiirus, sujuv sõidustiil ja 
õige rehvirõhk ning intelligentsete transpordisüsteemide tundmine, mis võimaldavad sõidukit 
tõhusamalt juhtida ja aitavad marsruuti  planeerida.   
1.4. Eesmärk: võime liiklusriske vältida, hinnata ja nendega kohaneda:   
tunda erinevaid tee -, liiklus - ja ilmastikuolusid ning nendega kohaneda, olla valmis eelseisvateks 
sündmusteks; mõista, kuidas ebaharilike ilmastikuolude korral reisi e tte valmistada ja kavandada; 
osata kasutada asjakohast turvavarustust ja mõista, millal tuleb reis äärmuslike ilmastikuolude tõttu 
edasi lükata või ära jätta; kohaneda liiklusohtudega, sealhulgas ohtlik käitumine liikluses või 
juhtimine kui tähelepanu on h ajutatud (näiteks elektroonikaseadmete kasutamise, söömise, joomise 
jne tõttu); tunda ära ohtlikke olukordi ja toime tulla sellest tuleneva stressiga, eelkõige seoses 
sõidukite suuruse ja kaaluga ning vähekaitstud liiklejatega, näiteks jalakäijate, ratturi te ja 
kaherattaliste mootorsõidukite juhtidega, ning nendega kohaneda;   
tunda ära võimalikke ohtlikke olukordi ja tõlgendada õigesti, kuidas need potentsiaalselt ohtlikud 
olukorrad võivad muutuda olukordadeks, milles kokkupõrget ei ole enam võimalik välti da, ning 
valida selline teguviis ja viia see ellu viisil, mis suurendab turvavaru, nii et kokkupõrget on ohtude 
ilmnemisel siiski võimalik vältida.   
1.5. Eesmärk: oskus sõidukile koormat peale laadida ohutusnõudeid ja sõiduki 
nõuetekohast kasutust silmas pidades:   
liikuvat sõidukit mõjutavad jõud, sõiduki koormale ja teeoludele vastava õige käigu valik, 
automaatkäigukasti kasutamine, sõiduki või autorongi nimikoormuse arvutamine, kogumassi 
 
836 
 arvutamine, veose paigutus, telje ülekoormamise tagajärjed, sõiduki stabiilsus ja raskuskese, 
pakendite ja kaubaaluste liigid;   
peamised kaubakategooriad, mis vajavad kindlustamist, kinnitamist ja toestamist, 
koormakinni tusrihmade kasutamine, koorma kinnitusvahendite kontrollimine, teisaldusseadmete 
kasutamine, kattepresendi paigaldamine ja eemaldamine.   
2. Määruste kohaldamine   
2.1. Eesmärk: tunda autoveo sotsiaalset keskkonda ja seda reguleerivaid õigusnorme:   
maksim aalsed tööajad autoveo puhul; sõiduaegu ja puhkeperioode ning sõidumeerikuid käsitlevate 
eeskirjade põhimõtted, kohaldamine ja tagajärjed; karistused sõidumeeriku kasutamata jätmise, 
nõuetele mittevastava kasutuse või võltsimise eest; teadmised autoveo sot siaalse keskkonna kohta: 
juhtide õigused ja kohustused seoses alus - ja jätkuõppega.   
2.2. Eesmärk: teada kaubavedu reguleerivaid õigusnorme:   
transpordialased tegevusload, sõidukis hoitavad dokumendid, teatavate teede kasutamise keeld, 
teekasutustasu, ka ubaveo tüüplepingutega seotud kohustused, veolepingusse kuuluvate 
dokumentide koostamine, rahvusvahelised veoload, rahvusvahelisest kaupade autoveolepingu 
konventsioonist (CMR)138 tulenevad kohustused, rahvusvahelise veokirja koostamine, piiriületus, 
ekspedi itorid, teatavad kaubadokumendid.   
3. Tervishoid, liiklus - ja keskkonnaohutus, teenindus, logistika   
3.1. Eesmärk: suurendada juhtide teadlikkust liiklus - ja tööõnnetusohust:   
transpordisektori tööõnnetuste liigid, liiklusõnnetuste statistika, veokite/b usside osalus õnnetustes, 
inimestega seotud, varalised ja rahalised tagajärjed.   
3.2 Eesmärk: võime ennetada kuritegevust ja ebaseaduslike sisserändajatega seotud 
kauplemist:   
üldine teave, tagajärjed juhi seisukohast, ennetusmeetmed, kontrollimine, veoe ttevõtja vastutust 
käsitlevad õigusaktid.   
3.3. Eesmärk: võime ennetada füüsilisi riske:   
ergonoomika põhimõtted; ohtlikud liigutused ja asendid, füüsiline sobivus, käitlemisharjutused, 
isikukaitse.   
3.4. Eesmärk: teadlikkus füüsilise ja vaimse võimekus e tähtsusest:   
tervisliku ja tasakaalustatud toitumise põhimõtted, alkoholi, narkootikumide ja muude tõenäoliselt 
käitumist mõjutavate ainete mõju, väsimuse ja stressi sümptomid, põhjused ja mõjud, töö - ja 
puhkeaja põhirütmi oluline roll.   
3.5. Eesmärk: võime hinnata hädaolukordi:   
                                                            
138 Sõlmitud Genfis 19. mail 1956.  
 
837 
 käitumine hädaolukorras: olukorra hindamine, õnnetusest tulenevate komplikatsioonide vältimine, 
abi kutsumine, ohvrite abistamine ja esmaabi andmine, reageerimine tulekahju korral, veoautos 
viibijate evakueerimine, reageerimine agressiooni korral; õnnetusj uhtumi seletuskirja koostamise 
põhimõtted.   
3.6. Eesmärk: võime käituda viisil, mis aitab parandada ettevõtte kuvandit:   
juhi käitumine ja ettevõtte kuvand: juhi pakutava teenuse kvaliteedi olulisus ettevõtte jaoks, juhi 
rollid, inimesed, kellega juht ko kku puutub, sõiduki hooldus, töökorraldus, vaidluste ärilised ja 
rahalised tagajärjed.   
3.7. Eesmärk: tunda autokaubaveo majanduslikku keskkonda ja turukorraldust:   
maanteeveo suhted teiste veoliikidega (konkurents, kaubasaatjad), erinevad maanteeveo 
valdkonnad (vedu rendi või tasu eest, omal kulul, transpordi abitegevus), vedajate tegevuse 
põhiliikide organisatsioonitüübid, eri veoviisid (paakauto, kontrollitud veoseruumi temperatuuriga 
sõiduk, ohtlikud kaubad, loomade vedu jne), veondusala areng (pakuta vate teenuste 
mitmekesistumine, raudtee -maanteevedu, allhanked jne).  
2. jagu. B osa 1. jao artikli 3 lõike 1 punktis a sätestatud kohustuslik alusõpe  
Pool võib selle lisa käesoleva jao ja 3. jao kohase koolituse osana arvesse võtta tema õigusaktide 
kohase lt nõutavat muud kaupade maanteeveoga seotud erikoolitust.  
2.1. Kursustel osalemine ja eksam   
Alusõpe peab sisaldama kõigi käesoleva lisa 1. jaos loetletud ainete õpetamist. Alusõppe kestus peab 
olema 280  tundi.   
Iga juhipraktikant peab sõitma eraldi vä hemalt 20 tundi asjaomase kategooria sõidukis, mis vastab 
vähemalt eksamisõidukitele esitatavatele nõuetele.   
Individuaalses sõidutunnis peab juhipraktikandiga kaasas olema heakskiidetud koolituskeskuses 
töötav sõiduõpetaja. Iga juhipraktikant võib maksimaalselt kaheksa tundi 20 -tunnisest 
individuaalsest sõiduõppest teha spetsiaalsel treeningalal või tipptasemel simulaatoril, et hinnata 
ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki valitsemisega erinevates 
teeoludes ja vaheld uvates ilmastikuoludes valgel ja pimedal ajal ning kütusekulu optimeerimise 
oskusega.    
Pooled või liidu puhul liikmesriigid võivad lubada osa koolituse läbimist heakskiidetud 
koolituskeskuses IKT vahendite abil, näiteks e -õppe teel, tagades hea koolituskv aliteedi ja -tõhususe 
ning valides õppeained, kus IKT vahendeid on võimalik kõige tõhusamalt kasutada. Sellisel juhul 
nõutakse kasutaja usaldusväärset identifitseerimist ja asjakohaseid kontrollivahendeid.  
B osa 1. jao artikli 5 lõikes 4 osutatud juhtide puhul peab alusõppe kestus olema 70 tundi, sh viis 
tundi individuaalset sõiduõpet.   
Nimetatud koolituse lõppedes teevad poolte pädevad asutused või nende määratud üksused juhile 
kirjaliku või suulise eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt üht küsimust iga eesmärgi kohta, mis 
sisaldub käesoleva lisa 1. jaos esitatud ainete loetelus.  
2.2. Eksami sooritamine   
 
838 
 Poolte pädevad asutused või nende määratud üksused korraldavad ülalnimetatud teoreetilised ja 
praktilised eksamid, et kontrollida, kas juhipraktikandil  on käesoleva lisa 1. jaos nõutud teadmised 
seal loetletud aineid ja eesmärke silmas pidades.   
(a) Teoreetiline eksam koosneb vähemalt kahest osast:   
(i) küsimused, mis sisaldavad valikvastustega küsimusi, otseseid vastuseid nõudvaid 
küsimusi või nimetatud kahe süsteemi kombinatsiooni; ning  
(ii) juhtumite lahendamine.   
Teoreetilise eksami minimaalne kestus peab olema neli tundi.   
(b) Praktiline eksam koosneb kahest osast:   
(i) sõidueksam ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskuse hindamiseks. Eksam 
tuleb võimaluse korra l teha asulavälistel teedel, maanteedel või kiirteedel (või 
samalaadsetel teedel) ning kõikvõimalikel asulasisestel teedel, millel tuleb ette eri 
liiki raskusi, millega juht oma töös kokku puutub. Samuti on soovitav, et eksam 
toimuks mitmesuguse liiklustih eduse tingimustes. Juhtimisaega tuleb kasutada 
optimaalselt, et hinnata kandidaati kõigis liiklusolukordades, millega juht oma töös 
kokku puutub. Selle eksami minimaalne kestus peab olema 90 minutit.   
(ii) praktiline eksam, mis hõlmab vähemalt käesoleva lisa 1 . jao punkte 1.5, 3.2, 3.3 ja 
3.5.   
Selle eksami minimaalne kestus peab olema 30 minutit.   
Praktilisel eksamil kasutatav sõiduk peab vastama vähemalt katsesõidukitele esitatavatele nõuetele.  
Praktilisele eksamile võib lisada kolmanda eksami, mis soorita takse spetsiaalsel treeningalal või 
stimulaatoril, et hinnata ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki 
valitsemisega erinevates teeoludes ja vahelduvates ilmastikutingimustes valgel ja pimedal ajal.   
Selle vabatahtliku eksami  kestus ei ole määratud. Kui juht selle eksami teeb, võib selle kestuse 
lahutada alapunktis i nimetatud 90 -minutisest sõidueksamist, kuid mahalahutatav aeg ei või ületada 
30 minutit.   
B osa 1. jao artikli 5 lõikes 4 osutatud juhtide puhul peab teoreetilin e eksam piirduma nende 
käesoleva lisa 1. jaos loetletud ainetega, mis vastavad sõidukikategooriatele, mida uus alusõpe 
käsitleb. Need juhid peavad siiski tegema kogu praktilise eksami.   
3. jagu. Lisa ROAD.1 B osa 1. jao artikli 3 lõikes 2 sätestatud kiire ndatud alusõpe   
Kiirendatud alusõpe peab sisaldama kõigi käesoleva lisa 1. jaos loetletud ainete õpetamist. See peab 
kestma 140  tundi.   
Iga juhipraktikant peab sõitma eraldi vähemalt 10 tundi asjaomase kategooria sõidukis, mis vastab 
vähemalt eksamisõidu kitele esitatavatele nõuetele.  
Individuaalses sõidutunnis peab juhipraktikandiga kaasas olema heakskiidetud koolituskeskuses 
töötav sõiduõpetaja. Iga juhipraktikant võib maksimaalselt neli tundi 10 -tunnisest individuaalsest 
sõiduõppest teha spetsiaalsel treeningalal või tipptasemel stim ulaatoril, et hinnata ohutusnõuetel 
 
839 
 põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki valitsemisega erinevates teeoludes ja neis 
teeoludes vahelduvates ilmastikuoludes valgel ja pimedal ajal ning kütusekulu optimeerimise 
oskusega.   
Käesoleva lisa 2 . jao punkti 2.1 neljanda lõigu sätteid kohaldatakse ka kiirendatud alusõppe suhtes.   
B osa 1. jao artikli 5 lõikes 4 osutatud juhtide puhul peab kiirendatud alusõppe kestus olema 35 
tundi, sh kaks ja pool tundi individuaalset sõiduõpet.   
Nimetatud kooli tuse lõppedes teevad poolte pädevad asutused või nende määratud üksused juhile 
kirjaliku või suulise eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt üht küsimust iga eesmärgi kohta, mis 
sisaldub käesoleva lisa 1. jaos esitatud ainete loetelus.  
Pool võib käesoleva p unkti kohase koolituse osana arvesse võtta tema õigusaktide kohaselt nõutavat 
muud kaupade maanteeveoga seotud erikoolitust.  
4. jagu. Lisa ROAD.1 B osa 1. jao artikli 3 lõike 1 punktis b sätestatud kohustuslik jätkuõpe  
Kohustusliku jätkuõppe kursused peab korraldama heakskiidetud koolituskeskus. Nende kestus peab 
olema 35  tundi iga viie aasta järel, kusjuures need tuleb korraldada vähemalt seitsmetunnistes 
osades, mis võivad olla jaotatud kahele järjestikusele päevale. A lati, kui kasutatakse e -õpet, tagab 
heakskiidetud koolituskeskus koolituse nõuetekohase kvaliteedi säilimise, valides muu hulgas 
valdkonnad, kus IKT -vahendeid saab kõige tõhusamalt kasutada. Eelkõige nõuavad pooled kasutaja 
usaldusväärset tuvastamist ja as jakohaseid kontrollivahendeid. E -õppe kaudu toimuva koolituse 
kestus ei tohi ületada 12  tundi. Vähemalt ühes koolitustsüklis tuleb käsitleda liiklusohutusalast ainet. 
Koolituse sisu puhul võetakse arvesse juhi tehtavate vedudega seotud koolitusvajadusi nin g 
sellekohaste õigusaktide ja tehnika arengut, samuti tuleks võimaluste piires arvesse võtta juhi 
spetsiifilisi koolitusvajadusi. 35  tunni jooksul tuleks käsitleda eri aineid, sealhulgas kordusõpet, kui 
ilmneb, et juht vajab spetsiifilist tugiõpet.  
Pool j a liidu puhul liikmesriik võib käesoleva jao kohase koolituse osana arvesse võtta tema 
õigusaktide kohaselt nõutavat muud kaupade maanteeveoga seotud erikoolitust.  
5. jagu. Alus - ja jätkuõppe heakskiitmine   
5.1. Alus - ja jätkuõpet korraldavad koolituskes kused tuleb poolte pädevatel asutustel heaks kiita. 
Heakskiidu võib anda ainult kirjaliku taotluse peale. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:   
5.1.1.  sobiv alus - ja jätkuõppe programm, milles määratletakse õpetatavad ained, 
esitatakse rakenduska va ja õpetusmeetodid;   
5.1.2.  info õpetajate pädevuse ja tegevusalade kohta;   
5.1.3.  info kursuste toimumiskohtade, õppematerjalide, praktiliseks tööks antavate 
ressursside ja kasutatava sõidukipargi kohta;   
5.1.4.  info kursustel osalemise tingimuste ko hta (osalejate arv).   
5.2. Pädev asutus peab andma kirjaliku heakskiidu järgmistel tingimustel:   
5.2.1.  koolitus peab toimuma vastavalt taotlusega koos esitatud dokumentidele;   
 
840 
 5.2.2.  pädeval asutusel peab olema õigus saata volitatud isikuid heakskiidet ud 
koolituskeskuse kursuseid jälgima ning õigus keskuste tööd kontrollida, pidades silmas kasutatavaid 
ressursse ning kursuste ja eksamite nõuetekohast korraldamist;   
5.2.3.  heakskiidu võib peatada või tühistada, kui heakskiidu tingimusi ei täideta.   
Heaskiidetud keskus peab tagama, et õpetajatel on nõuetekohased teadmised kõige viimastest 
eeskirjadest ja koolitusega seotud nõuetest. Konkreetse valikumenetluse osana, peavad õpetajad 
tõendama oma teadmisi nii ainete kui ka õpetusmeetodite osas. Koolituse p raktilise osaga seoses 
peavad õpetajad tõendama oma kogemust elukutseliste juhtidena või samalaadset juhikogemust, 
nagu näiteks kogemus raskeveokite sõiduõpetajatena.   
Koolituskava peab vastama heakskiidutingimustele ja hõlmama 1. jaos loetletud aineid.  
     
 
841 
 Liide ROAD.B.1.2. Käesoleva lisa B osa 1. jao artiklis 9 osutatud juhi kutsetunnistuse näidis  
 
1. külg   
   
JUHI KUTSETUNNISTUS  (LIIKMESRIIK/ÜHENDKUNINGRIIK)  
1. 
2 
3. 
4a. 4b. 
4c. (4d.)  
5a. 5b. 
7. 
(8.) 
 
9. 
 
 
 
2. külg  
 
 
  
 
1. Perekonnanimi  
2. Eesnimi  
3. Sünniaeg ja -koht  
4a. Väljaandmise kuupäev  
4b. Halduskehtivuse lõppemise kuupäev  
4c. Väljastaja  
5a. Loa nr  
5b. Seerianumber  
10. Liidu kood139 
 
                                                            
139 Kui on kohaldatav.  11. 
 
 9. 10. 
C1  
C  
D1  
D  
C1E  
CE  
D1E  
DE  6. FOTO  
 
842 
 2. jagu. Sõiduaeg, vaheajad ja puhkeaeg  
Artikkel 1. Kohaldamisala   
1. Käesolevas jaos sätestatakse sõiduaja, vaheaegade ja puhkeperioodide eeskirjad käesoleva 
lepingu artikli ROAD.7 lõike 1 punktis b osutatud juhtide jaoks, kes teevad käesoleva lepingu artiklis 
ROAD.4 [Kaupade vedu poolte terri tooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel]  osutatud 
reise.    
2. Kui juht teeb käesoleva lepingu artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, 
nende kaudu ja territooriumidel“ osutatud reisi, kohaldatakse käesoleva jao eeskirju kõigi 
maanteevedude suhtes, mida kõnealune juht teeb poolte territooriumide ja liikmesriikide vahel.  
3. Käesolevat jagu kohaldatakse:   
(a) kui kasutatakse sõidukit, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 3,5 
tonni, või   
(b) alates 1. juulist 2026  juhul, kui kasutatakse sõidukit, mille lubatud täismass koos haagise 
või poolhaagisega ületab 2,5 tonni.   
4. Käesolevat jagu ei kohaldata järgmiste sõidukitega tehtavate vedude suhtes:   
(a) sõidukite või autorongidega, mille lubatud täismass ei ületa 7,5 to nni ja mida kasutatakse:   
(i) selliste materjalide, seadmete või masinate veoks, mida juht vajab seoses oma 
tööga, või   
(ii) käsitöötoodete kohaletoimetamiseks   
ainult ettevõtte asukohast 100  km raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus 
ning vedu ei toimu rendi või tasu eest;  
(b) sõidukitega, mille suurim lubatud kiirus ei ületa 40  km/h;   
(c) sõidukitega, mis kuuluvad relvajõududele, päästeteenistustele ja tuletõrjeteenistustele 
ning korrakaitseorganitele või on nende käsutuses ilma juhita, kui vedu toimub nimetatud 
teenistuste ametiülesannete täitmiseks ja sõidukite kasutus on nende kontrolli all;   
(d) eriolukordade või päästeoperatsioonide korral kasutatavate sõidukitega;   
(e) meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavate erisõidukitega;   
(f) sihtotstarbeliste teisaldussõidukitega, mida kasutatakse 100 km raadiuses nende 
asukohast;   
(g) sõidukitega, mis läbiv ad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil 
teekatsetusi, ning uute ja ümberehitatud sõidukitega, mis pole veel kasutusse võetud;   
(h) kaubaveoks kasutatavate sõidukitega, mille lubatud täismass koos haagise või 
poolhaagisega ületab 2,5 tonni, kui d ei ületa 3,5 tonni, kui vedu ei toimu rendi või tasu 
eest, vaid ettevõtte või juhi enda kulul ning sõiduki juhtimine ei ole seda juhtiva isiku 
põhitegevus;  
 
843 
 (i) kaubanduslike sõidukitega, mis on nende kasutuskoha liikmesriigi õigusaktide kohaselt 
ajaloolised  ning mida ei kasutata sõitjate - või kaubaveoks.   
Artikkel  2. Mõisted   
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „maanteevedu“ – mis tahes sõit, mis toimub koormaga või koormata sõidukiga täielikult 
või osaliselt avalikel teedel;   
(b) „vaheaeg“ – mis tahes ajavahemik, mil juht ei juhi sõidukit ega tegele teiste töödega ning 
mida kasutatakse üksnes puhkeperioodiks;   
(c) „teised tööd“ – kõik B osa 3. jao artikli 2 lõike 1 punktis a määratletud tööaja hulka 
arvatavad tegevused, välja arvatud sõiduki juhtimin e, sh mis tahes töö sama või mõne teise 
tööandja jaoks transpordisektoris või väljaspool seda;   
(d) „puhkeaeg“ – mis tahes katkestamatu ajavahemik, mida juht võib vabalt kasutada;   
(e) „ööpäevane puhkeperiood“ – ööpäevane ajavahemik, mida juht võib vabalt kasuta da ja mis 
hõlmab “regulaarset ööpäevast puhkeperioodi” ja “lühendatud ööpäevast puhkeperioodi”:   
(i) „regulaarne ööpäevane puhkeperiood“ – igasugune vähemalt 11 -tunnine 
puhkeperiood, mida võib jaotada kahte ossa, kusjuures esimene osa peab 
hõlmama vähemalt ko lmetunnist katkematut ajavahemikku ja teine osa vähemalt 
üheksatunnist katkematut ajavahemikku, ning   
(ii) „lühendatud ööpäevane puhkeperiood“ – vähemalt üheksatunnine, kuid lühem kui 
11tunnine puhkeperiood;   
(f) „iganädalane puhkeperiood“ – iganädalane ajavahemi k, mida juht võib vabalt kasutada ja 
mis hõlmab regulaarset iganädalast puhkeperioodi või lühendatud iganädalast 
puhkeperioodi:   
(i) „regulaarne iganädalane puhkeperiood“ – vähemalt 45 -tunnine puhkeperiood; 
ning   
(ii) „lühendatud iganädalane puhkeperiood“ – puhkeperiood, mis on lühem kui 45 
tundi ning mida saab vastavalt artikli 6 lõigetes 6 ja 7 sätestatud tingimustele 
lühendada kuni 24 järjestikuse tunnini;   
(g) „nädal“ – ajavahemik alates 00.00 esmaspäeval ja lõpetades 24.00 pühapäeval;   
(h) „sõiduaeg“ – juhtimistegevus, mis on salvestatud:   
(i) automaatselt või poolautomaatselt sõidumeeriku abil, nagu on määratletud 
käesoleva lisa B osa 4. jao artikli 2 punktides e, f, g ja h ; või 
(ii) käsitsi, nagu on nõutud käesoleva lisa B osa 4. jao artikli 9 lõikes 2 ja artiklis 11;  
  
 
844 
 (i) „ööpäevane sõiduaeg“ – ööpäevase puhkeperioodi lõpu ja sellele järgneva ööpäevase 
puhkeperioodi alguse või ööpäevase ja iganädalase puhkeperioodi vahele jääv 
summeeri tud sõiduaeg;   
(j) „iganädalane sõiduaeg“ – ühe nädala piiresse jääv summeeritud sõiduaeg;   
(k) „lubatud täismass“ – täiskoormaga sõiduki maksimaalne ekspluatatsiooniks lubatud mass;   
(l) „mitme juhiga vedu“ – vedu, kus kahe järjestikuse ööpäevase puhkeperioodi vah ele või 
ööpäevase ja iganädalase puhkeperioodi vahele jääva sõiduaja kestel juhib sõidukit 
vähemalt kaks juhti, seejuures mitme juhiga veo esimese tunni jooksul on teise juhi või 
teiste juhtide kohalolek vabatahtlik, ülejäänud ajal aga kohustuslik;   
(m) „sõid uperiood“ – summeeritud sõiduaeg alates ajahetkest, mil juht pärast puhkeperioodi 
või vaheaega alustab sõiduki juhtimist, kuni ajahetkeni, mil juht alustab puhkeperioodi või 
vaheaega; sõiduperiood võib olla katkematu või katkestatud.   
Artikkel 3. Kaasjuht idele esitatavad nõuded  
Kaasjuhi vanuse alampiir on 18 aastat.  Kumbki pool ja liidu puhul iga liikmesriik võib juhtide vanuse 
alampiiri langetada 16 aastani, tingimusel et seda tehakse kutseõppe eesmärgil ning et peetakse 
kinni piirangutest, mis on kehte statud Ühendkuningriigi ja liidu puhul liikmesriikide siseriiklike 
tööhõivealaste eeskirjadega.   
Artikkel 4. Sõiduaeg   
1. Ööpäevane sõiduaeg ei tohi ületada üheksat tundi.   
Mitte rohkem kui kaks korda ühe nädala jooksul võib seda aega pikendada 10 tunnin i.   
2. Iganädalane sõiduaeg ei tohi ületada 56 tundi ja selle tulemusel ei tohi ületada lubatud 
iganädalast maksimaalset tööaega, mis on 60 tundi.   
3. Sõiduaeg summeeritult iga kahe nädala kohta ei tohi ületada 90 tundi.   
4. Ööpäevane ja iganädalane sõi duaeg hõlmab kogu sõiduaega poolte territooriumil.   
5. Juht registreerib muu tööna käesoleva jao artikli 2 punktis c kirjeldatud aja, samuti kogu aja, 
mis kulub äriliseks tegevuseks kasutatava sõiduki juhtimiseks, juhtudel, mil juht ei pea registreerima 
sõiduaega, ning registreerib kõik B  osa 3. jao artikli 2 punktis 2 määratletud valmisolekuajad 
vastavalt B  osa 4. jao artikli 6 lõike 5 punkti b alapunktile iii. Need andmed registreeritakse kas käsitsi 
salvestuslehele või väljaprindile või käsitsi sisestam ise seadmetega salvestisse.  
Artikkel 5. Vaheajad   
Pärast nelja ja poole tunni pikkust sõiduperioodi teeb juht vähemalt 45 -minutilise katkematu 
vaheaja, kui ta ei alusta puhkeperioodi.   
Nimetatud vaheaja asemel võib olla vähemalt 15 minuti pikkune vaheaeg, millele järgneb vähemalt 
30 minuti pikkune vaheaeg, mõlemad on sobitatud sõiduaja suhtes nii, et järgitakse lõike  1 sätteid.   
Mitme juhiga veo puhul võib juht teha 45 -minutilise vaheaj a teise juhi poolt juhitavas sõidukis, 
tingimusel et vaheaja võtnud juht ei abista samal ajal sõidukit juhtivat juhti.  
 
845 
 Artikkel 6. Puhkeaeg   
1. Juht peab kinni pidama ööpäevastest ja iganädalastest puhkeperioodidest.   
2. 24 tunni jooksul pärast eelmist ööpäevast või iganädalast puhkeperioodi peab juht olema 
võtnud uue ööpäevase puhkeperioodi.   
Kui ööpäevase puhkeperioodi 24 -tunnisesse ajavahemikku jääv osa moodustab vähemalt üheksa 
tundi, kuid vähem kui 11 tundi, loetakse kõnealune ööpäevane puhkeperioo d vähendatud 
ööpäevaseks puhkeperioodiks.   
3. Ööpäevast puhkeperioodi võib pikendada nii, et tekib regulaarne iganädalane puhkeperiood 
või vähendatud iganädalane puhkeperiood.   
4. Juht tohib kahe iganädalase puhkeperioodi vahel võtta maksimaalselt kolm v ähendatud 
ööpäevast puhkeperioodi.   
5. Erandina lõikest 2 peab juht mitme juhiga sõiduki puhul 30 tunni jooksul pärast ööpäevast 
või iganädalast puhkeperioodi võtma uue ööpäevase puhkeperioodi, mis peab olema vähemalt 
üheksa tunni pikkune.   
6. Kahe ükste isele järgneva nädala jooksul peab juht võtma vähemalt järgmised 
puhkeperioodid:   
(a) kaks regulaarset iganädalast puhkeperioodi või   
(b) ühe regulaarse iganädalase puhkeperioodi ja ühe vähemalt 24 -tunnise lühendatud 
iganädalase puhkeperioodi.   
Iganädalane puhk eperiood peab algama hiljemalt eelmise iganädalase puhkeperioodi lõpule 
järgnenud kuue 24 -tunnise ajavahemiku möödumisel.  
7.  Erandina lõikest 6 võib rahvusvahelise kaubaveoga tegelev juht väljaspool autoveo -ettevõtja 
poole territooriumi või ELi autoveo -ettevõtjate juhtide puhul väljaspool autoveo -ettevõtja 
liikmesriigi territooriumi võtta kaks järjestikust lühendatud iganädalast puhkeperioodi, tingimusel et 
juht võtab nelja järjestikuse nädala jooksul vähemalt neli iganädalast puhkeperioodi, millest 
vähem alt kaks on regulaarsed iganädalased puhkeperioodid.  
Käesoleva lõike kohaldamisel käsitatakse juhti rahvusvahelise veoga tegelevana, kui ta alustab kahte 
järjestikust lühendatud iganädalast puhkeperioodi väljaspool autoveo -ettevõtja poole territooriumi 
ja juhi elukohta või liidu puhul väljaspool autoveo -ettevõtja liikmesriiki ja juhi elukohariiki.   
Iganädalase puhkeperioodi lühendamist kompenseeritakse samaväärse puhkeajaga, mis tuleb võtta 
tervikuna enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu.  
Kui kolmanda lõigu kohaselt on järjestikku võetud kaks lühendatud iganädalast puhkeperioodi, 
eelneb järgmisele iganädalasele puhkeperioodile nende kahe lühendatud iganädalase puhkeperioodi 
kompenseerimiseks võetav puhkeperiood.  
8. Iganädalaste puhkeperioodide vähendamise eest saadud kompensatoorne puhkea eg tuleb 
võtta koos teise vähemalt üheksa tunni pikkuse puhkeperioodiga.   
 
846 
 9. Regulaarseid iganädalasi puhkeperioode ja üle 45 -tunniseid iganädalasi puhkeperioode, 
mida võetakse kompensatsioonina eelneva lühendatud iganädalase puhkeperioodi eest, ei või ve eta 
sõidukis. Need tuleb veeta sobivas soolisi iseärasusi arvestavas majutuskohas, kus on asjakohased 
magamis - ja sanitaarruumid.   
Kõik majutuskulud väljaspool sõidukit katab tööandja.  
10. Veoettevõtja korraldab juhtide töö selliselt, et iga nelja järjes tikuse nädala jooksul saab juht 
naasta oma tavalisse tugipunkti tööandja tegevuskohas, kus algab juhi iganädalane puhkeperiood – 
Ühendkuningriigis või liidu puhul liikmesriigis, kus on tööandja asukoht –, või naasta juhi elukohta, et 
veeta vähemalt ühe reg ulaarse iganädalase puhkeperioodi või üle 45 -tunnise iganädalase 
puhkeperioodi, mis on võetud kompensatsioonina lühendatud iganädalase puhkeperioodi eest.  
Kui aga juht on lõike  7 kohaselt võtnud järjestikku kaks lühendatud iganädalast puhkeperioodi, 
korra ldab veoettevõtja juhi töö selliselt, et juht saab naasta enne kompensatsioonina võetava üle 
45-tunnise korrapärase iganädalase puhkeperioodi algust.  
Ettevõtja dokumenteerib, kuidas ta seda kohustust täidab, ning säilitab dokumendid oma 
tööruumides, et ne ed kontrolliasutuste taotlusel esitada.  
11. Iganädalase puhkeperioodi, mis algab ühel ja lõpeb teisel nädalal, võib lisada ükskõik kumma 
nädala, kuid mitte mõlema nädala puhkeperioodiks.   
12. Erandina tohib parvlaeva või rongiga veetavat sõidukit saatev juht, kellel on regulaarne 
ööpäevane puhkeperiood või lühendatud iganädalane puhkeperiood, selle katkestada kuni kahel 
korral muude töödega, mille kogukestus ei tohi ületada ühte tundi. Nimetatud regulaarse ööpäevase 
puhkeperioodi või lühendatud iganädalas e puhkeperioodi jooksul peab juhil olema juurdepääs tema 
käsutuses olevale magamiskajutile või -kupeele või magamis - või lamamisasemele.  
Regulaarsete iganädalaste puhkeperioodide puhul kohaldatakse seda erandit parvlaeva - või 
rongireiside suhtes üksnes juhul, kui   
(a) reis kestab kava kohaselt vähemalt 8 tundi ning   
(b) juhil on juurdepääs parvlaeval või rongis asuvale magamiskajutile või -kupeel e.  
13. Aega, mida juht kulutab sõiduki kasutama hakkamiseks käesoleva määruse reguleerimisalas 
oleva sõiduki asukohta minemiseks või sealt asukohast naasmiseks, kui sõiduk ei ole juhi kodus ega 
juhi tavalises tugipunktis tööandja tegevuskohas ei tohi käsi tleda puhkeaja või vaheajana, v.a kui juht 
on laevas või rongis ning tal on juurdepääs magamiskajutile või -kupeele või magamis - või 
lamamisasemele.  
14. Aega, mida juht kulutab käesoleva jao reguleerimisalast välja jääva sõiduki juhtimiseks 
käesoleva jao reguleerimisalasse kuuluva sõiduki juurde või selle juurest, mis ei asu juhi 
koduaadressil või juhi tavalises tugipunktis tööandja tegevuskeskuses, käsitatakse muu tööna.  
Artikkel 7. Autoveo -ettevõtjate vastutus   
1. Poole auto -veoettevõtjal on keelatud t öölepingu alusel töötavatele või veoettevõtja 
käsutusse antud juhtidele makstava tasu, ka lisatasu ja preemiate kujul makstavate summade 
sidumine läbisõidetud vahemaaga, kohaletoimetamise kiirusega või kohale viidud kauba kogusega, 
 
847 
 kui sellega seoses tehta ks sellist laadi makseid, mis võivad soodustada liiklusohtlikku käitumist või 
käesoleva jao sätete rikkumist.  
2. Poole autoveo -ettevõtja korraldab maanteevedusid ja juhendab nõuetekohaselt 
meeskonnaliikmeid, et nad saaksid täita käesoleva jao sätteid.  
3. Poole autoveo -ettevõtja vastutab rikkumiste eest, mille paneb toime ettevõtja sõidukijuht, 
isegi kui rikkumine toimub teise poole territooriumil.   
Ilma et see piiraks poolte õigust pidada autoveo -ettevõtjat täielikult vastutavaks, võivad pooled 
kehtestad a selle vastutuse tingimuseks selle, et ettevõtja rikub lõigete 1 ja 2 sätteid. Pooled võivad 
arvesse võtta igasuguseid tõendeid, mis osutavad sellele, et autoveo -ettevõtjat ei saa mõistlikult 
pidada toimepandud rikkumise eest vastutavaks.   
4. Autoveo -ettevõtjad, kaubasaatjad, ekspedeerijad, peatöövõtjad, alltöövõtjad ja juhtide 
vahendamise agentuurid tagavad, et lepinguliselt sätestatud ajakavad ei lähe vastuollu käesoleva jao 
sätetega.   
5. Autoveo -ettevõtja, kes kasutab sõidukeid, millele on paigaldatud  sõidumeerik, mis vastab B 
osa 4. jao artikli 2 punktidele f, g või h, ja mis kuuluvad käesoleva jao kohaldamisalasse, peab 
tagama, et:   
(i) kõik andmed laaditakse salvestusseadmelt ja juhikaardilt regulaarselt alla vastavalt 
asjaomase poole nõuetele ja et ol ulised andmed laaditakse alla lühemate 
ajavahemike tagant, et tagada kõigi autoveo -ettevõtja poolt või autoveo -ettevõtja 
heaks tehtud tegevustega seotud andmete allalaadimine; ning  
(ii) kõiki nii salvestusseadmelt kui ka juhikaardilt alla laaditud andmeid tall etatakse 
pärast salvestamist vähemalt 12 kuud ja tehakse kontrollivale ametnikule selle 
nõudmisel autoveo -ettevõtja valdustes kas otseselt või kaudselt ligipääsetavaks.  
Käesoleva lõike kohaldamisel tõlgendatakse mõistet „alla laadima“ vastavalt C  osa 2. ja o artikli 2 
lõike 2 punktis h sätestatud määratlusele.    
Maksimaalne ajavahemik, mille jooksul asjaomased andmed käesoleva lõike punkti i alusel alla 
laaditakse, on sõidukiseadme andmete puhul 90 päeva ja juhikaardi andmete puhul 28 päeva.   
Artikkel 8. E randid   
1. Tingimusel et sellega ei tekitata liiklusohtlikku olukorda, võib juht sobivasse peatuskohta 
jõudmiseks kalduda käesoleva määruse artiklite 4 –6 sätetest kõrvale ulatuses, mis on vajalik sõidukis 
asuvate isikute, sõiduki või selle lasti ohutuse t agamiseks. Juht peab kõrvalekaldumise laadi ja 
põhjuse hiljemalt sobivasse peatuskohta jõudmisel märkima käsitsi sõidumeeriku salvestuslehele või 
väljatrükile või oma töögraafikusse.   
2. Tingimusel et liiklusohutust seeläbi ei ohustata, võib juht erakorra listel asjaoludel kalduda 
kõrvale artikli  4 lõigete  1 ja  2 ning artikli  6 lõike  2 sätetest, ületades ööpäevast või iganädalast 
sõiduaega kuni ühe tunni võrra, et jõuda iganädalase puhkeperioodi veetmiseks tööandja 
tegevuskohta või juhi elukohta.   
 
848 
 Samadel tingimustel võib juht ületada ööpäevast ja iganädalast sõiduaega kuni kahe tunni võrra, et 
jõuda regulaarse iganädalase puhkeperioodi veetmiseks tööandja tegevuskohta või juhi elukohta, 
tingimusel et vahetult enne täiendavat sõiduaega on tehtud 30 -minutili ne katkestamata vaheaeg.  
Juht peab sellise kõrvalekaldumise põhjuse hiljemalt sihtkohta või sobivasse peatuskohta jõudmisel 
märkima käsitsi sõidumeeriku salvestuslehele, väljatrükile või oma töögraafikusse.  
Igasugune sõiduaja ületamine kompenseeritakse sa maväärse puhkeajaga, mis tuleb võtta tervikuna 
koos mis tahes puhkeperioodiga enne kõnealusele nädalale järgneva kolmanda nädala lõppu.  
3. Tingimusel, et sellega ei ohustata liiklusohutust, võib kumbki pool ja liidu puhul liikmesriik 
teha erandeid artikli test 3 –6 ning kehtestada selliste erandite suhtes oma territooriumil või teise 
poole nõusolekul teise poole territooriumil individuaalsed tingimused järgmisega tehtava veo puhul:   
(a) sõidukid, mida avaliku sektori asutused omavad või võtavad ilma juhita rendile 
maanteeveoks, mille puhul ei konkureerita eraõiguslike autoveo -ettevõtjatega;   
(b) sõidukid, mida põllumajandus -, aiandus -, metsandus - või kalandusettevõtjad kasutavad või 
võtavad ilma juhita rendile kaubaveoks oma äritegevuse raames ettevõtte asukohast kuni 
100 km raadiuses;   
(c) põllu - ja metsamajanduslikud traktorid, mida kasutatakse põllu - või metsamajanduslikel 
töödel sõidukit omava, rentiva või liisiva ettevõtte asukohast 100 km raadiuses;   
(d) sõidukid või liidendsõidukid, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mida  
kasutavad universaalteenuse osutajad kaupade kohaletoimetamiseks universaalteenuse 
osana. Neid sõidukeid tohib kasutada ettevõtte asukohast 100  km raadiuses, tingimusel et 
sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus;  
(e) sõidukid, mis on käigus ainult saartel, mille pindala ei ületa 2 300 km ja mis ei ole riigi 
ülejäänud territooriumiga ühendatud mootorsõidukitele kasutamiseks avatud silla, koolme 
ega tunneli kaudu;  
(f) ettevõtte asukohast 100 km raadiuses kaubaveoks kasutatavad ning survegaasi, vedelgaasi 
või elekt ri jõul liikuvad sõidukid, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ei 
ületa 7,5 tonni;   
(g) sõidukid, mida kasutatakse seoses kanalisatsiooniga, üleujutuste vastu kindlustamisega, 
vee-, gaasi - ja elektrihooldusteenusega, teedehoolduse ja -kontro lliga, olmejäätmete ukselt 
uksele kogumise ja kõrvaldamisega, telegraafi - ja telefoniteenusega, raadio - ja teleleviga 
ning raadio - või telesaatjate või -vastuvõtjate asukoha määramisega;   
(h) erisõidukid, mis veavad tsirkuste ja lõbustusparkide varustust;   
(i) erivarustusega projektsõidukid mobiilsete projektide jaoks, mida kasutatakse 
statsionaarselt põhiliselt koolituseesmärkidel;   
(j) sõidukid, mida kasutatakse taludest piima kogumiseks ja/või taludesse piimamahutite 
tagastamiseks või loomasöödaks mõeldud piimato odete kohaletoimetamiseks;  
(k) sõidukid, mis on spetsiaalselt kohandatud raha ja/väärtasjade vedamiseks;   
 
849 
 (l) inimtoiduks mittemõeldud loomsete jäätmete või korjuste vedamiseks kasutatavad 
sõidukid;   
(m) sõidukid, mida kasutatakse üksnes kaupade jaotuskeskustes, nä iteks sadamates, 
ümberlaadimisrajatistes ja raudteeterminaalides asuvatel teedel;   
(n) elusloomade põllumajandusettevõttest kohalikule turule ja vastupidi või turult kuni 100 km 
kaugusel asuvasse kohalikku tapamajja vedamiseks kasutatavad sõidukid;  
(o) sõidukid v õi autorongid, millega veetakse ehitusettevõtja jaoks ehitusmasinaid ettevõtte 
asukohast 100  km raadiuses, tingimusel et sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitegevus; ning  
(p) sõidukid, mida kasutatakse valmis betoonisegu kohaletoimetamiseks.  
4. Tingimusel, et sellega ei ohusta sõidukijuhtide töötingimusi ega liiklusohutust ning et 
järgitakse B osa 3. jao artiklis 3 sätestatud piiranguid, võib kumbki pool ja liidu puhul liikmesriik teha 
ajutisi erandeid artiklite 4 –6 kohaldamisest erakorralistel asjaoludel toimu vate vedude suhtes 
asjaomase poole territooriumil kohaldatavat menetluskorda järgides.   
Ajutisi erandeid põhjendatakse nõuetekohaselt ja neist teatatakse viivitamata teisele poolele. 
Maanteetranspordi erikomitee määrab kindlaks teavitamise korra. Kumbki p ool avaldab selle teabe 
viivitamata avalikul veebisaidil ja tagab, et tema täitemeetmete puhul võetakse arvesse teise poole 
tehtud erandit.    
  
 
850 
 3. jagu.  Liikuvate töötajate tööaeg  
Artikkel 1. Kohaldamisala  
1. Käesolevat jagu kohaldatakse liikuvate töötaj ate suhtes, kelle on tööle võtnud poolte 
veoseveo -ettevõtjad, kes teevad käesoleva lepingu artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte 
territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud reise.   
Käesolevat jagu kohaldatakse ka füüsilisest isikust et tevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide suhtes.   
2. Kui käesolev jagu sisaldab maanteevedudega tegelevate liikuvate töötajate suhtes 
kohaldatavaid täpsemaid sätteid, siis on see artikli LPF.2.27 asjakohaste sätete suhtes ülimuslik.  
3. Käesolev jagu täiendab  B osa 2. jao sätteid, mis on käesoleva jao sätete suhtes ülimuslikud.  
4. Pool võib jätta käesoleva jao kohaldamata liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsevate sõidukijuhtide suhtes, kes teevad ühe kalendrikuu jooksul kuni kaks käeso leva lepingu 
artikli ROAD.4 [Kaupade vedu poolte territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] kohast 
edasi -tagasi reisi.  
5. Kui pool ei kohalda käesolevat jagu lõike 4 alusel, teatab ta sellest teisele poolele.  
Artikkel  2. Mõisted  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
1) „tööaeg“ –  
(a) liikuvate töötajate puhul: töö alustamise ja lõpetamise vahele jääv aeg, mille jooksul liikuv 
töötaja viibib oma töökohas tööandja käsutuses ja täidab oma ülesandeid või sooritab oma 
tegevust, teiste sõnadega:  
  kogu maanteeveoga seotud tegevusele ja eelkõige järgmisele kulutatav aeg:  
(i) sõidukijuhtimine;  
(ii) peale - ja mahalaadimine;  
(iii) sõitjate abistamine sõidukile minemisel ja sealt lahkumisel;  
(iv) puhastustööd ja tehniline hooldus ning  
(v) kõik muud tööd, mille eesmärk on tagada sõiduki ja selle lasti ohutus või täita 
konkreetse veotoiminguga otseselt seotud õigus - või halduskohustusi, sealhulgas 
järelevalve peale - ja mahalaadimise üle, haldusformaalsused politsei -, tolli - ja 
immigratsioonia metnikega jne;  
– aeg, mille jooksul juht ei saa vabalt käsutada oma aega ja peab viibima oma töökohal, 
olles valmis alustama oma tavapärast tööd, ja mille jooksul tal on teatavad teenistusega 
seotud kohustused, eelkõige peale - või mahalaadimisega seotud o oteaeg, kui selle 
prognoositav kestus ei ole enne teada, see tähendab kas enne väljasõitu või vahetult enne 
kõnealuse aja tegelikku algust, või tööturu osapoolte vahel kokku lepitud ja/või poolte 
õigusaktides sätestatud üldiste tingimuste kohaselt;  
 
851 
 (b) füüsil isest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtide puhul kohaldatakse sama mõistet 
töö alustamise ja lõpetamise vahelise aja suhtes, mille jooksul füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsev sõidukijuht on oma töökohal, kliendi käsutuses ja täidab oma ülesa ndeid või 
sooritab oma tegevust, mis ei ole üldine haldustöö ega ole otseselt seotud toimuva 
konkreetse veotoiminguga.  
Tööaja hulka ei loeta artiklis 4 nimetatud vaheaega, artiklis 5 nimetatud puhkeaega ning – ilma et 
see piiraks poolte õigusaktide või tö öturu osapoolte vaheliste kokkulepete kohaldamist, mille 
kohaselt kõnealune aeg hüvitatakse või selle kestust piiratakse – käesoleva artikli punktis 2 
nimetatud valmisoleku aega;  
2) „valmisoleku aeg“ –  
– aeg, mis ei ole vaheaeg ega puhkeaeg ning mille jo oksul liikuv töötaja ei pea viibima oma töökohal, 
kuid peab olema kättesaadav, et teda oleks võimalik kutsuda sõitmist alustama või jätkama või 
muud tööd tegema. Valmisoleku aeg sisaldab eelkõige aega, mille jooksul liikuv töötaja saadab 
parvlaeva või rong iga veetavat sõidukit, samuti ooteaega piiridel ja liikluskeeldudest tulenevaid 
seisakuid;  
– liikuv töötaja peab olema sellisest ajast ja selle prognoositavast kestusest enne teadlik, see 
tähendab kas enne väljasõitu või vahetult enne kõnealuse aja tegeli kku algust või tööturu osapoolte 
vahel kokku lepitud ja/või poolte õigusaktides sätestatud üldiste tingimuste kohaselt;  
– meeskondadena sõitvate liikuvate töötajate puhul sõidukijuhi kõrval või magamisasemel sõiduki 
liikumise ajal veedetud aeg;  
3) „tööko ht“ –  
– selle autoveo -ettevõtja põhitegevuskoha asukoht, kelle teenistuses maanteevedude alase liikuva 
tegevusega hõivatud isik oma ülesandeid täidab, ja tema teisesed tegevuskohad, olenemata sellest, 
kas need asuvad peakontoriga või põhitegevuskohaga sam as kohas;  
– sõiduk, mida maanteevedude alase liikuva tegevusega hõivatud isik oma ülesannete täitmisel 
kasutab; ning  
– mis tahes muu koht, kus veondusega seotud tegevus toimub;  
4) „liikuv töötaja“ – käesoleva jao tähenduses sõitva personali hulka kuuluv töötaja, sealhulgas 
praktikat, kes on sellise ettevõtja teenistuses, kes osutab poole territooriumil sõitjate või kaupade 
maanteeveo teenust;  
5) „füüsilisest isikust ettevõtjana teg utsev sõidukijuht“ – isik, kes tegeleb peamiselt kaupade 
maanteevedudega rendi või tasu eest, kellel on õigus töötada enda heaks ja kes ei ole seotud 
tööandjaga töölepingu või mis tahes muu hierarhilise töösuhte alusel, kellel on vabadus korraldada 
asjaoma st tööd, kelle sissetulek sõltub otseselt saadud kasumist ning kellel on õigus kas 
individuaalselt või koostöös teiste füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate sõidukijuhtidega 
sõlmida kaubandussuhteid mitme kliendiga.  
Käesoleva jao kohaldamisel kehtiv ad nendele kriteeriumidele mitte vastavate sõidukijuhtide kohta 
samad kohustused ja õigused, mis on käesoleva jao järgi ette nähtud liikuvatele töötajatele;  
 
852 
 6) „maanteevedude alase liikuva tegevusega hõivatud isik“ – sellise tegevusega hõivatud iga 
liikuv  töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsev sõidukijuht;  
7) „nädal“ – ajavahemik alates 00.00 esmaspäeval ja lõpetades 24.00 pühapäeval;  
8) „ööaeg“ – siseriikliku õiguse kohaselt määratletud vähemalt nelja tunni pikkune ajavahemik 
kella 00.00 j a kella 07.00 vahelisel ajal; ning  
9) „öötöö“ – ööajal tehtav töö.  
Artikkel 3. Maksimaalne iganädalane tööaeg  
1. Kumbki pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et keskmine iganädalane tööaeg ei ületa 
48 tundi. Maksimaalset iganädalast tööaega võib pikenda da 60 tunnini ainult juhul, kui nelja kuu 
jooksul arvestatud keskmine tööaeg ei ületa 48 tundi nädala kohta.   
2. Iga pool võtab vajalikud meetmed tagamaks, et erinevate tööandjate tööaeg on töötundide 
summa. Tööandja nõuab asjaomaselt liikuvalt töötajalt kirjalikku arvestust mõne teise tööandja 
teenistuses töötatud aja kohta. Liikuv töötaja esitab sellise teabe kirjalikult.  
Artikkel 4. Vaheajad  
Ilma et see piiraks käesoleva lisa B osa 2. jao sätete kohaldamist, võtavad pooled vajalikud meetmed 
tagamaks, et liikuva maanteeveotegevusega tegelevad isikud ei tööta ilma vaheajata mingil juhul 
rohkem kui kuus järjestikust tundi. Kui tööaeg on kokku kuus kuni üheksa tundi, tuleb see katkestada 
vähemalt 30 -minutise vaheajaga, ja kui tööaeg on kokku üle üheksa tun ni, vähemalt 45 -minutise 
vaheajaga.  
Vaheajad võib omakorda jagada vähemalt 15 -minutisteks ajavahemikeks.  
Artikkel 5. Puhkeperioodid  
Käesoleva jao kohaldamisel kohaldatakse teise poole territooriumil sõitjate või kaupade maanteeveo 
teenuseid osutava ette võtja teenistuses olevate praktikantide suhtes samu puhkeaega käsitlevaid 
sätteid nagu teiste liikuvate töötajate suhtes vastavalt käesoleva lisa B osa 2. jaole.   
Artikkel 6. Öötöö  
Kumbki pool võtab vajalikud meetmed järgmise tagamiseks:  
(a) öötöö puhul ei ületaks igapäevane tööaeg 10 tundi iga 24tunnise ajavahemiku kohta ning  
(b) öötöö hüvitatakse kooskõlas siseriiklike seadusandlike meetmete, kollektiivlepingute, 
tööturu osapoolte vaheliste kokkulepete ja/või siseriiklike tavadega, tingimusel et 
hüvitamine ei kahjusta liiklusohutust.  
Artikkel  7. Erandid  
1. Artiklitest 3 ja 6 võib objektiivsetel, tehnilistel või töökorraldusega seotud põhjustel teha 
erandeid kollektiivlepingute, tööturu osapoolte vaheliste kokkulepete või, kui see ei ole võimalik, 
õigusnormidega, tingimusel et peetakse nõu asjaomaste tööandja te ja töötajate esindajatega ning 
püütakse ergutada sotsiaalse dialoogi kõiki asjakohaseid vorme.  
 
853 
 2. Võimalus teha erand artiklist 3 ei anna alust kehtestada 48tunnise keskmise maksimaalse 
iganädalase tööaja arvutamiseks kuuest kuust pikemat võrdlusperioo di.  
3. Kui pooled kohaldavad lõike 1 kohaseid erandeid, teavitatakse sellest maanteetranspordi 
erikomiteed.  
Artikkel 8. Teave ja andmed  
Kumbki pool tagab, et:  
(a) liikuvaid töötajaid teavitatakse asjakohastest siseriiklikest nõuetest, autoveo -ettevõtja sise-
eeskirjadest ning tööturu osaliste vahelistest kokkulepetest, eelkõige kollektiivlepingutest 
ja mis tahes ärikokkulepetest, mis on sõlmitud käesoleva jao alusel, ning  
(b) maanteeveotegevusega tegelevate isikute tööaeg salvestatakse. Dokumente säilitatakse  
vähemalt kaks aastat pärast asjaomase ajavahemiku lõppemist. Liikuvate töötajate tööaja 
dokumenteerimise eest vastutavad tööandjad. Taotluse korral esitavad tööandjad 
liikuvatele töötajatele koopiad töötunde käsitlevatest dokumentidest.  
Artikkel  9. Soods amad sätted  
Käesoleva jao sätted ei mõjuta poolte õigust kohaldada või kehtestada maanteevedude alase liikuva 
tegevusega hõivatud isikute ohutuse ja tervise kaitseks soodsamaid õigusnorme või hõlbustada või 
lubada selliste tööturu osapoolte vaheliste koll ektiivlepingute või muude lepingute kohaldamist, mis 
on liikuvate töötajate tervise ja ohutuse kaitse seisukohalt soodsamad. Kõnealused eeskirjad 
kohaldatakse diskrimineerimist välistades.  
  
 
854 
  
4. jagu. Sõidumeerikute kasutamine sõidukijuhtide poolt   
Artikke l 1. Reguleerimisese ja põhimõtted   
Käesolevas jaos sätestatakse nõuded B osa 2. jao kohaldamisalasse hõlmatud juhtidele käesoleva 
lepingu artikli ROAD 7 lõike 1 punktis b osutatud sõidumeerikute kasutamisega seoses.  
Artikkel  2. Mõisted   
Käesolevas jaos k asutatakse B osa 2. jao artiklis 2 sätestatud mõisteid.  
Peale lõikes 1 osutatud mõistete kohaldatakse käesolevas jaos järgmisi mõisteid:  
(a) „sõidumeerik“ – maanteesõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud seadmed, mida 
kasutatakse kõnealuste sõidukite liikumi st, sealhulgas kiirust, ja nende juhtide teatavat 
tööaega käsitlevate andmete automaatseks või poolautomaatseks kuvamiseks, 
salvestamiseks, printimiseks, säilitamiseks ja esitamiseks;   
(b) „salvestusleht” – registreeritud andmete vastuvõtmiseks ja säilitamise ks mõeldud leht, mis 
pannakse analoogsõidumeerikusse ja millele analoogsõidumeeriku märgistusseadmed 
kannavad pidevalt salvestatavat teavet;  
(c)  „sõidumeerikukaart” – kiipkaart, mis on mõeldud sõidumeerikuga kasutamiseks ja mis 
võimaldab sõidumeerikul tuvast ada kaardiomaniku rolli ning andmete ülekande ja 
säilitamise eesmärki;   
(d) „juhikaart“ – emma -kumma poole pädeva ametiasutuste poolt kindlale juhile väljastatud 
sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik juht tuvastada ja mis võimaldab juhi tegevuse 
andmeid s alvestada;   
(e) „analoogsõidumeerik“ – nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85140 I lisa (kohandatud liitega 
ROAD.B.4.1) tehnilistele kirjeldustele vastav sõidumeerik;  
(f) „digitaalne sõidumeerik“ – sõidumeerik, mis vastab ühele järgmiste aktide tehnilistest 
kirjeldustes t, nagu on kohandatud liitega ROAD.B.4.2:   
- kuni 30. septembrini 2011 kohaldatud nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa;   
- alates 1. septembrist 2011 kohaldatav nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa või  
- alates 1. septembrist 2012 kohaldatav nõukogu mä äruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa;  
(g) „arukas sõidumeerik 1“ – sõidumeerik, mis vastab alates 15. juunist 2019 kohaldatava 
komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa (kohandatud liitega ROAD.B.4.3) 
tehnilisele kirjeldusele;  
                                                            
140 Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute 
kohta  
(EÜT L 370, 31.12 .1985, lk 8).  
 
855 
 (h) „arukas sõidumeerik 2“ – sõidum eerik, mis vastab järgmistele nõuetele:   
- registreerib automaatselt piiriületuse;  
- salvestab peale - ja mahalaadimistoimingud;  
- registreerib, kas sõidukit kasutatakse kaupade või sõitjate veoks; ning  
- vastab tehnilistele kirjeldustele, mis on esitatud määruse (EL) nr 165/2014141 artikli 11 
esimeses lõigus osutatud rakendusaktides, mida on kohandatud maanteetranspordi 
erikomitee otsusega;  
(i) „sündmus” – digitaalse sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla 
pettusekatse;  
(j) „kehtetu kaart” – kaart, millel on avastatud rike või mille esialgne autentimine 
ebaõnnestus või mille kehtivusaeg ei ole veel alanud või on juba lõppenud.  
Artikkel 3. Juhikaartide kasutamine  
1. Juhikaart on isiklik dokument.  
2. Juhil ei tohi olla rohke m kui üks kehtiv juhikaart ning ta tohib seda kasutada ainult oma 
isikliku juhikaardina. Juht ei tohi kasutada defektset ega aegunud juhikaarti.  
Artikkel 4. Juhikaartide väljastamine  
1. Juhikaarte nõutakse selle poole pädevalt asutuselt, kelle territoori umil on juhi alaline 
elukoht.   
2. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tavapärane elukoht” kohta, kus isik vähemalt 185 
päeva kalendriaastast tulenevalt isiklikest või ametialastest sidemetest tavapäraselt elab, või kui 
isikul ametialased sidemed puud uvad, siis tulenevalt isiklikest sidemetest, mis näitavad tihedaid 
sidemeid kõnealuse isiku ja tema elukoha vahel.  
Sellise isiku alaliseks elukohaks, kelle ametialased sidemed on isiklikest sidemetest erinevas kohas ja 
kes seetõttu elab eri kohtades, mis asuvad kahes või enamas riigis, peetakse tema isiklike sidemete 
kohta, kui kõnealune isik sinna regulaarselt tagasi pöördub. Kõnealust viimast tingimust ei ole vaja 
kohaldada, kui isik elab poole territooriumil tähtajalise ülesande täitmiseks.  
3. Juhid es itavad tõendusmaterjali oma tavapärase elukoha kohta, näiteks oma isikutunnistuse 
või mis tahes muu kehtiva dokumendi.  
                                                            
141 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel 
kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 
autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning  muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust 
(EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (EMPs 
kohaldatav tekst)  
(ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).  
 
856 
 Artikkel 5. Juhikaartide uuendamine  
Kui juht soovib oma juhikaarti pikendada, esitab juht taotluse selle poole pädevale asutusele, kell e 
territooriumil on tema alaline elukoht, hiljemalt 15 tööpäeva enne kaardi aegumise kuupäeva.  
Artikkel 6. Juhikaartide ja salvestuslehtede kasutamine  
1. Juht kasutab salvestuslehte või juhikaarti iga päev, mil ta sõidukit juhib, ning alates hetkest, 
kui ta sõiduki üle võtab. Salvestuslehte ega juhikaarti ei võeta välja enne igapäevase tööaja lõppu, 
kui selle väljavõtmine ei ole muul viisil lubatud või vajalik riigi tähise sisestamiseks pärast piiriületust. 
Ühtki salvestuslehte ega juhikaarti ei tohi kasu tada pikema aja jooksul kui see, milleks see on ette 
nähtud.   
2. Juhid kaitsevad piisavalt salvestuslehti või juhikaarte ega kasuta määrdunud või rikutud 
salvestuslehti või juhikaarte. Juht tagab (võttes arvesse kasutusaja pikkust), et kontrolli korral ol eks 
võimalik sõidumeeriku andmed kontrolliametniku nõudmisel korrektselt printida.  
3. Kui juht ei viibi sõidukis ega saa seetõttu sõidukisse paigaldatud sõidumeerikut kasutada, 
tuleb lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv osutatud ajavahemikud,  
(a) siis, kui sõiduk on varustatud analoogsõidumeerikuga, kanda salvestuslehele käsitsi, 
automaatse registreerimise või muude vahendite abil loetavalt ja salvestuslehte määrimata 
või  
(b) siis, kui sõidukil on digitaalne sõidumeerik (nutisõidumeerik 1 või 2), kanda ju hikaardile 
sõidumeeriku manuaalse sisestusseadme abil.  
Pooled ei kehtesta juhtidele kohustust esitada vorm, millega tõendatakse nende tegevust ajal, mil 
nad ei viibi sõidukis.  
4. Kui digitaalse sõidumeerikuga (nutisõidumeerik 1 või 2) sõidukis viibib mitu juhti, tagab iga 
juht, et tema juhikaart sisestatakse sõidumeeriku õigesse avasse.  
Kui analoogsõidumeerikuga varustatud sõidukis viibib mitu juhti, siis muudavad juhid vajadust 
mööda salvestuslehti, et asjakohased andmed kantaks tegelikult sõitva juhi salvestuslehele.  
5. Juht:  
(a) tagab salvestuslehel registreeritud aja vastavuse sõiduki registreerimisriigi ametlikule ajale;  
(b) kasutab lüliteid, mis võimaldavad registreerida eraldi ja  eristatavalt järgmised ajavahemikud:  
(i)  märgi alla: juhtimisaeg;  
(ii)  märgi alla:  „muu töö“, mis tähendab mis tahes tegevust peale juhtimise, 
nagu on määratletud B osa 3. jao artikli 2 punktis a, ja samuti mis 
tahes tööd samale või muule tööandjale transpor disektoris või sellest väljaspool;  
(iii)  märgi alla: „kättesaadavus“, nagu on määratletud B osa 3. jao artikli 2  
punktis b;   
(iv)  märgi alla: vaheajad, puhkus, põhipuhkus või haiguspuhkus; ning  
(v)  märgi alla parvlaeva/rongi puhul: lisaks märgile: parvlaeval või rongis 
veedetud puhkeperiood, nagu on nõutud B osa 2. jao artikli 6 punktis 

 
857 
 12.    
6. Iga analoogsõidumeerikuga varustatud sõiduki juht kannab oma salvestuslehele järgmised 
andmed:  
(a) salvestu slehe kasutamist alustades juhi perekonna - ja eesnime;  
(b) salvestuslehe kasutamise alguse ja lõpu kuupäeva ja koha;  
(c) iga sõiduki registreerimisnumbri, millele ta on määratud tööle, nii salvestuslehele kantud 
esimese reisi alguses kui ka salvestuslehe kasutam ise ajal, kui tuleb sõidukit vahetada;  
(d) läbisõidumõõdiku näidu:  
(i) salvestuslehele kantud esimese reisi alguses;  
(ii) salvestuslehele kantud viimase reisi lõpus;  
(iii) kui tööpäeva jooksul tuleb sõidukit vahetada, siis esimese sõiduki näit, mida juht 
kasutama määrati,  ja järgmise sõiduki näit;  
(e) sõidukite vahetamise aja ning  
(f) nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega alustati ja kus see lõpetati. Juht sisestab ka 
selle riigi tähise, kuhu ta pärast ELi liikmesriigi ja Ühendkuningriigi piiri ületamist siseneb, 
siis, k ui algab juhi esimene peatus selles liikmesriigis või Ühendkuningriigis. Nimetatud 
esimene peatus tuleb teha esimeses võimalikus peatuskohas piiril või pärast piiri ületamist. 
Kui piiri ületatakse parvlaeval või rongis, sisestab juht riigi tähise sihtsadam as või -jaamas.   
7. Juht sisestab digitaalsesse sõidumeerikusse nende riikide tähised, kus igapäevast tööaega 
alustati ja kus see lõpetati.  
Alates 2. veebruarist 2022 sisestab juht ka selle riigi tähise, kuhu ta pärast liikmesriigi ja 
Ühendkuningriigi piiri ületamist siseneb, siis, kui algab juhi esimene peatus selles liikmesriigis või 
Ühendkuningriigis. Nimetatud esimene peatus tuleb teha esimeses võimalikus peatuskohas piiril või 
pärast piiri ületamist. Kui piiri ületatakse parvlaeval või rongis, sise stab juht riigi tähise sihtsadamas 
või -jaamas.  
Liikmesriik või Ühendkuningriik võib nõuda, et nende territooriumil vedusid tegevate sõidukite juhid 
lisaksid riigi tähisele üksikasjalikumad geograafilised kirjeldused, tingimusel et kumbki pool teavitab 
teist poolt eelnevalt mainitud üksikasjalikest geograafilistest kirjeldustest.  
Juhid ei pea esimese lõigu esimeses lauses osutatud teavet sisestama, kui sõidumeerik salvestab 
asukohaandmeid automaatselt.  
Artikkel 7. Sõidumeerikute õigel moel kasutamine  
1. Veoettevõtjad ja juhid tagavad digitaalse sõidumeeriku ja juhikaardi korrakohase toimimise 
ning nõuetekohase kasutamise. Analoogsõidumeerikut kasutavad veoettevõtjad ja juhid tagavad 
analoogsõidumeeriku korrakohase toimimise ning salvestuslehe nõuetekohase  kasutamise.  
2. Salvestuslehele kantud andmete või sõidumeerikule või juhikaardile salvestatud andmete või 
sõidumeerikust välja trükitud andmete võltsimine, varjamine, esitamise takistamine või hävitamine 
on keelatud. Keelatud on ka sõidumeeriku, salvestu slehe või juhikaardi mis tahes manipuleerimine, 
 
858 
 mille tulemus võiks olla andmete ja/või prinditud andmete võltsimine, esitamise takistamine või 
hävitamine. Ühtegi sellisel eesmärgil kasutatavat seadet ei tohi sõidukis olla.  
Artikkel 8. Varastatud, kaotatu d või defektsed juhikaardid  
1. Kaardi väljastanud poole ametiasutus säilitab väljastatud, varastatud, kaotatud või 
defektsete juhikaartide andmed vähemalt nende kehtivuse ajal.  
2. Kui juhikaart on kahjustatud või kui selle kasutamisel tekib tõrge, siis t agastab juht kaardi 
oma alalise elukoha riigi pädevale asutusele. Juhikaardi vargusest tuleb ametlikult teatada varguse 
toimumise riigi pädevale asutusele.  
3. Juhikaardi kaotamisest tuleb ametlikult teatada kaardi väljastanud poole pädevatele 
asutustele j a selle poole pädevatele asutustele, kelle territooriumil on juhi alaline elukoht (kui need 
on erinevad).  
4. Kui juhikaart saab viga, selle kasutamisel tekib tõrge või see kaob või varastatakse, esitab 
juht seitsme päeva jooksul selle asendamise taotluse selle poole pädevatele asutustele, kelle 
territooriumil on tema alaline elukoht.   
5. Lõikes 4 sätestatud tingimustel võib juht jätkata juhtimist ilma juhikaardita maksimaalselt 15 
päeva või pikema aja vältel, kui see on vajalik sõiduki tagasijõudmiseks se lle asukoha territooriumile, 
tingimusel et tal on võimalik tõestada juhikaardi esitamise või kasutamise võimatust sellel ajal.   
Artikkel 9. Kahjustatud juhikaardid ja salvestuslehed  
1. Kui salvestusleht või juhikaart kahjustub, siis hoiavad juhid kahjust atud salvestuslehte või 
juhikaarti koos selle asendamiseks esitatud dokumendiga.  
2. Kui juhikaart kahjustub, selle kasutamisel tekib tõrge või see kaob või varastatakse, siis juht:  
(a) prindib oma teekonna alguses andmed tema juhitud sõiduki kohta ja kannab väljatrükile:  
(i) andmed, mis võimaldavad juhi kindlakstegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa 
number), ning oma allkirja ning  
(ii) artikli 6 lõike 5 punkti b alapunktides ii, iii ja iv nimetatud ajavahemikud;  
(b) prindib oma teekonna lõpul välja andmed sõidumeeriku s alvestatud ajavahemike kohta, 
märgib üles sõidumeeriku mittesalvestatud ajavahemikud, mil ta väljatrüki koostamisest 
alates tegi teisi töid, oli valmisolekuseisundis või võttis puhkeaja, ning kannab sellele 
dokumendile andmed, mis võimaldavad juhi kindlaks tegemist (nimi, juhikaardi või juhiloa 
number), samuti oma allkirja.  
Artikkel 10. Juhil kaasas olevad dokumendid  
1. Kui juht juhib analoogsõidumeerikuga varustatud sõidukit, peab ta olema suuteline volitatud 
kontrolliametnikule tema nõudmisel igal ajal esitama:  
(i) jooksva päeva ja 28 eelneva päeva salvestuslehed;  
(ii) juhikaardi, kui tal on see olemas; ning  
 
859 
 (iii) kõik jooksva päeva ja eelnenud 28  päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja 
väljaprindid.   
2. Kui juht juhib digitaalse sõidumeerikuga (nutisõidumeerik 1 või 2) sõidukit, peab ta olema 
suuteline volitatud kontrolliametnikule viimase nõudmisel igal ajal esitama:  
(i) oma juhikaardi;  
(ii) kõik jooksva päeva ja eelnenud 28  päeva jooksul koostatud käsikirjalised kanded ja 
väljaprindid ning  
(iii) salvestuslehed punktis ii osutatud ajavahemiku kohta, kui ta on selle ajavahemiku 
jooksul juhtinud sõidukit, mis on varusta tud analoogsõidumeerikuga.   
Alates 31. detsembrist 2024 asendatakse lõike 1 punktides i ja ii ning lõike 2 punktis ii osutatud 28 -
päevane ajavahemik 56 -päevase ajavahemikuga.   
3. Volitatud kontrolliametnik võib B osa punkti 2 sätete täitmist kontrollida,  analüüsides 
salvestuslehti, kuvades ekraanile või printides või laadides alla sõidumeerikus või juhikaardil 
salvestatud andmeid, või kui see ei ole võimalik, igat teist dokumenti, mis tõendab mittevastavust 
mõne sättega.  
Artikkel 11. Juhi tegevus seadmet e rikete korral  
Kui sõidumeerik ei ole töökorras või on tekkinud selle tõrked, siis märgivad juhid nende tuvastamist 
võimaldavad andmed (nimi, juhikaardi või juhiloa number) koos allkirjaga ja teabega nende eri 
ajavahemike kohta, mida sõidumeerik enam kor rakohaselt ei salvesta ega prindi:  
(a) salvestuslehele või lehtedele või  
(b) salvestuslehele kinnitatavale või juhikaardiga koos hoitavale ajutisele lehele.  
Artikkel 12. Täitmismeetmed  
1. Pooled võtavad kõik asjakohased meetmed, et tagada B osa 2. –4. jao sätet e järgimine, 
tagades eelkõige igal aastal piisava maanteekontrolli ja ettevõtjate valdustes tehtava kontrolli, 
millega hõlmatakse nimetatud osade kohaldamisalasse kuuluvate kõigi veoliikidega seotud liikuvate 
töötajate, sõidukijuhtide, ettevõtjate ja sõidu kite suur esinduslik valim.   
Kummagi poole pädevad asutused korraldavad kontrollimise, tagades järgmise:   
(i) igal kalendriaastal kontrollitakse vähemalt 3 % B osa 2. jao kohaldamisalasse 
kuuluvate sõidukite juhtide töötatud päevadest ning  
(ii) vähemalt 30 % kon trollitavatest tööpäevadest kontrollitakse teel ja vähemalt 50 % 
ettevõtjate valdustes.   
Maanteekontrollid hõlmavad järgmist kontrolli:   
(i) ööpäevased ja iganädalased sõiduperioodid, katkestused ning ööpäevased ja 
iganädalased puhkeperioodid;  
 
860 
 (ii) eelmiste päeva de salvestuslehed, mis peavad olema sõidukis, ja/või samal 
ajavahemikul juhikaardile ja/või sõidumeeriku mällu ja/või vajaduse korral 
väljaprintidele salvestatud andmed, ning   
(iii) sõidumeeriku (korrapärane) toimimine.    
Neid kontrolle tehakse sõidukitel, ette võtjatel ja juhtidel (olenemata sellest, kas nad on residendid 
või mitte) vahet tegemata (diskrimineerimist välistades) ning olenemata teekonna lähte - või 
sihtkohast või sõidumeeriku liigist.   
Ettevõtjate valdustes korraldatavate kontrollide elemendid hõlmavad (maanteekontrollide 
elementidele lisaks) järgmist:   
(i) iganädalased puhkeajad ja nende puhkeaegade vahelised sõiduajad;   
(ii) kahenädalase sõiduaja piirangud;   
(iii) lühendatud iganädalaste puhkeaega de hüvitamine vastavalt B osa 2. jao artikli 6 
lõigetele 6 ja 7 ning  
(iv) salvestuslehtede ja/või sõidukiseadme ning juhikaardi andmete ja väljaprintide 
kasutamine ja/või juhtide tööaja korraldus.    
2. Kui teise poole territooriumil registreeritud sõiduki puhul juhile teel tehtud kontroll on 
andnud alust kahtlustada, et juht on pannud toime rikkumisi, mida kontrolli käigus ei ole võimalik 
vajalike andmete puudumise tõttu tuvastada, aitavad kummagi poole pädevad asutused olukorda 
selgitada. Kui poole pädevad asutused teevad selleks kontrolli ettevõtja valdustes, edastatakse 
kontrolli tulemused teise poole pädevatele asutustele.   
3. Poolte pädevad asutused teevad kooskõlastatud teekontrollide korraldamisel  koostööd.   
4. Kumbki pool kehtestab ettevõtjate jaoks riskiastme hindamise süsteemi, mis põhineb kindla 
ettevõtja toime pandud selliste rikkumiste suhtelisel arvul ja raskusastmel, mis on sätestatud liites 
ROAD.A.1, ning kõigi selliste rikkumiste suhteli sel arvul ja raskusastmel, mille maanteetranspordi 
erikomitee on hõlmanud A osa 1. jao artikli 6 lõike 3 alusel koostatud loetellu.    
5. Kõrge riskiastmega ettevõtjaid kontrollitakse rangemini ja sagedamini.  
6. Kumbki pool ja liidu puhul iga liikmesriik v õimaldab oma pädevatel asutustel määrata auto -
ettevõtjale ja/või sõidukijuhile karistuse tema territooriumil tuvastatud sõiduaja, vaheaegade ja 
puhkeperioodide suhtes kohaldatavate sätete rikkumise eest, mille eest ei ole veel karistust 
määratud, isegi kui  rikkumine on toime pandud teise poole territooriumil või liidu puhul liikmesriigi 
või kolmanda riigi territooriumil.  
   
 
861 
 Liide ROAD.B.4.1. Analoogsõidumeeriku tehnilise kirjelduse kohandused  
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 I lisa kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
(a) III jao (Sõidumeeriku konstruktsiooninõuded) alajao c (Salvestusvahendid) punktis 4.1 
asendatakse tekst „artikli 15 lõike 3 teise taande punktides b, c ja d“ tekstiga „ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühendus e ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -
Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jao artikli 
6 lõike 5 punktides ii, iii ja iv“.  
(b) III jao (Sõidumeeriku konstruktsiooninõuded) alajao c (Salvestusvahendid) punktis 4.2 
asendatakse tekst „määruse artiklis 15“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jao artikli 6 lõikes  5“.   
(c) IV jao (Salvestusleht) alajao a (Üldpunktid) punkti 1 kolmandas lõigus asendatakse tekst 
„määruse artikli 15 lõikes 5“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningrii gi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jao artikli 6 lõikes 6“.   
(d) V jao (Sõidumeeriku paigaldamine) punkti 5 esimeses lõigus asendatakse tekst „[k]äesoleva 
määruse“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse  ning 
teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja 
koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jao ja C osa 2. jao“.   
(e) V jao (Sõidumeeriku paigaldamine) punkti 5 kolmandas lõigus asendatakse tekst „nõukogu 
direktiivi 70/156/EMÜ  II lisa A osa“ tekstiga „sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud 
resolutsiooni (R.E.3)“ ning tekst „[m]ääruse“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
vahelis e kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 C osa 2. jao“.  
(f) VI jaos (Kontroll ja ülevaatus) lisatakse punkti 1 ees olevasse teksti sõna „[l]iikmesriigid“ 
järele sõnad „ja Ühendkuningriik“.  
(g) VI jao (Kontroll ja ülevaatus) punkti 1 (Uute või parandatud seadmet e sertifitseerimine) 
teises lõigus lisatakse sõna „liikmesriigid“ järele sõnad „ja Ühendkuningriik“ ning 
asendatakse tekst „määruse ja selle lisade“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põ hja-Iiri Ühendkuningriigi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jao ja C osa 2. jao“.  
(h) VI jao (Kontroll ja ülevaatus) punkti 3 (Korrapärane ülevaatus) alapunktis b lisatakse sõna 
„liikmesriik“ järele tekst „ja Ühendkuningriik“.  
  
 
862 
 Liide ROAD.B.4.2. Digitaalse sõidumeeriku tehnilise kirjelduse kohandused   
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa ja selle liiteid (muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 
2135/98), kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
1. Ühendkuningriigi puhul asendatakse viited liikmesriigile viidetega poolele, välja arvatud IV 
alajao (Sõidumeerikukaartide konstruktsiooni - ja funktsionaalsed nõuded) punktis 174 ja VII alajao 
(Kaardi väljaandmine) punktis 268a esitatud viited.   
2. Viited nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3820/85 ja määrusele (EÜ) nr 561/2006 asendatakse 
viidetega ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt 
Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROA D-1 B osa 
2. jaole.    
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa I jagu (Mõisted) kohandatakse käesoleva jao 
kohaldamiseks järgmiselt:   
3. Punkt u asendatakse järgmisega:   
„u) „rehvide efektiivümbermõõt“ –iga sõidukit vedava ratta (veoratta) ühe täispöördega läbitud 
keskmine vahemaa. Vahemaad tuleb mõõta nõudes 414 määratletud standardsetes 
katsetingimustes ning seda väljendatakse kujul „l = … mm“. Sõidukitootjad võivad asen dada nende 
vahemaade mõõtmise teoreetilise arvutusega, mille puhul võetakse arvesse massi jaotumist 
telgedele tavapärases sõidukorras (jahutusvedeliku, määrdeainete, kütuse, tööriistade, varuratta ja 
juhiga) koormata sõiduki puhul. Teoreetiliste arvutuste meetodid kinnitab poole pädev asutus ning 
see peab toimuma enne sõidumeeriku aktiveerimist;“.  
4. Punktis bb asendatakse viide „nõukogu direktiiv 92/6/EMÜ“ viitega „kummagi poole 
kohaldatav õigus“.   
5. Punkt ii asendatakse järgmisega:   
„turvalisuse serti fitseerimine“: protsess, mille käigus ühiste kriteeriumide täitmist kontrolliv 
sertifitseerimisasutus tõendab, et uurimisalune sõidumeerik (või selle osa) või sõidumeerikukaart 
vastab sellega seotud kaitseprofiilis määratletud turvanõuetele;“.  
6. Punktis mm asendatakse viide direktiivile 92/23/EMÜ viitega UNECE eeskirjale nr 54.   
7. Punkti  nn joonealune märkus 17 asendatakse järgmisega:    
„Sõiduki identifitseerimisnumber“ on tootja poolt igale sõidukile antud kindlaksmääratud 
märgikombinatsioon, mis koos neb kahest osast: esimene, mis koosneb kuni kuuest märgist (tähed 
või numbrid), tähistab sõiduki üldisi omadusi, täpsemalt tüüpi ja mudelit; teine osa, mis koosneb 
kaheksast märgist, millest neli esimest võivad olla tähed või numbrid ja ülejäänud neli peav ad olema 
numbrid, annab koos esimese osaga sõiduki jaoks selge identifitseerimistunnuse.“  
8. Punktis rr asendatakse esimene taane järgmisega:  
„– mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul, nagu 
on määratletu d sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3.);“.  
 
 
863 
 Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa II jagu (Sõidumeeriku üldomadused ja funktsioonid) 
kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
9. Punkti  004 viimane lõik jäetakse  välja.   
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa III jagu (Sõidumeerikute konstruktsiooni - ja 
funktsionaalsed nõuded) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:   
10. Punktis 065 asendatakse viide direktiivile 2007/46/EÜ viitega sõidukite ehitu st käsitlevale 
konsolideeritud resolutsioonile (R.E.3).    
11. Punktis 162 asendatakse viide komisjoni 31. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/54/EÜ, 
millega kohandatakse nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
Nõukogu määruse (EMÜ)  nr 3821/85 IB lisa IV jagu (Sõidumeerikukaartide konstruktsiooni - ja 
funktsionaalsed nõuded) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:   
12. Punktis 174 asendatakse viide „UK: Ühendkuningriik“ tekstiga „Ühendkuningriigi puhul on 
tunnusmärk „UK“ .“   
13. Punktis 185 asendatakse tekst „ühenduse territooriumil“ tekstiga „liidu ja Ühendkuningriigi 
territooriumil“.   
14. Punktis 188 asendatakse viide komisjoni 31. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/54/EÜ 
viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
15. Punkti  189 viimane lõik jäetakse välja.  
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa V jagu (Sõidumeeriku paigaldamine) kohandatakse 
käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:   
16. Punktis 250a asendatakse tekst „määrusega (EÜ) nr 68/2009“ tekstiga „käesoleva li sa 12. 
liitega“.  
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa V jagu (Kontroll, ülevaatus ja remont) kohandatakse 
käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
17. Sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:   
„Nõuded asjaolude kohta, millal plomme võib eemaldada, nagu sellele on viidatud ühelt poolt 
Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri 
Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 C osa 2. jao artikli 5 lõikes 5, on 
määratletud käesoleva lisa V peatüki punktis 3.“   
18. Punktis 1 (Paigaldajate ja töökodade kinnitamine) asendatakse tekst „[k]äesoleva määruse 
artikli 12 lõike 1“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt 
poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 
C osa 2. jao artikli 8“.  
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa IV jagu (Kaardi väljaandmine) kohandatakse käesoleva 
jao kohaldamiseks järgmiselt:  
 
864 
 19. Punktis 268a lisatakse sõna „[l]iikmesriigid“ järele tekst „ja Ühendkuningriik“ ning sõna 
„[l]iikmesriikide“ järele tekst „ja Ühendkuningriigi“.   
Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3821/85 IB lisa VIII jagu (Sõidumeeriku ja sõidumeerikukaartide 
tüübikinnitus) kohan datakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
20. Punktis 271 jäetakse välja tekst „vastavalt käesoleva määruse artiklile 5“.   
Nõukogu määruse (EMÜ) 3821/85 IB lisa 1. liidet (Andmesõnastik) kohandatakse käesoleva jao 
kohaldamiseks järgmiselt:  
21. Punktis 2.111 asendatakse viide 31. märtsi 1992. aasta direktiivile 92/23 (EMÜ) (EÜT L 129, 
lk 95) viitega UNECE eeskirjale nr 54.  
Nõukogu määruse (EL) 3821/85 IB lisa 9. liidet (Tüübikinnitus – minimaalselt nõutavate katsete 
nimekiri) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
22. Punkti 2 (Sõidukiüksuste funktsionaalsed katsed) alapunktis 5.1 asendatakse viide direktiivile 
95/54/EÜ viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
23. Punkti 3 (Liikumisanduri funktsionaalsed katsed) alapunktis 5.1 asendatakse viide  direktiivile 
95/54/EÜ viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
Nõukogu määruse (EL) 3821/85 IB lisa 12. liidet (M1 - ja N1 -kategooria sõidukite adapter) 
kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
24. 4. jao (Adapteri konstruktsiooni - ja funktsionaalsed nõ uded) punkti 4.5 (Tööomadused) real 
ADA_023 asendatakse viide komisjoni direktiivile 2006/28/EÜ, millega kohandatakse tehnika 
arenguga nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
25. Punkti 7.2 (Funktsionaalsertifikaat) tabeli punktis 5 .1 asendatakse sõnad „[d]irektiivile 
2006/28/EÜ“ sõnadega „UNECE eeskirjale nr 10“.  
  
 
865 
 Liide ROAD.B.4.3. Nutisõidumeeriku tehnilise kirjelduse kohandused  
Komisjoni rakendusmäärust (EL) 2016/799, sh selle lisasid ja liiteid, kohandatakse käesoleva jao 
koha ldamiseks järgmiselt:  
1. Ühendkuningriigi puhul asendatakse viited liikmesriigile viidetega poolele, välja arvatud 
alajao 4.1 punktis 229 ja 7. jao punktis 424 esitatud viited.  
2. Viited määrusele (EMÜ) nr 3820/85 ja määrusele (EÜ) nr 561/2006 asendatakse viidetega 
ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja 
Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 2. jaole.    
3. Viited määrusele (EL) nr 165/2014 asenda takse viidetega ühelt poolt Euroopa Liidu ja 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 4. jaole ja C osa 2. jaole, välja arvatud 
viited alajao 5.3 p unktis 402 ja 7. jao punktis 424.  
4. Viited direktiivile (EL) 2015/719 ja nõukogu direktiivile 96/53/EÜ asendatakse viidetega ühelt 
poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri 
Ühendkuningriigi vahelis e kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 C osa 1. jaole.    
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 1. jagu (Mõisted) kohandatakse käesoleva jao 
kohaldamisel järgmiselt:   
5. Punkt u asendatakse järgmisega:   
„u) „rehvide efektiivümbermõõt“ tähend ab järgmist:  
iga sõidukit vedava ratta (veoratta) ühe täispöördega läbitud keskmine vahemaa. Vahemaad tuleb 
mõõta nõudes 414 määratletud standardsetes katsetingimustes ning seda väljendatakse kujul „l = … 
mm“. Sõidukitootjad võivad asendada nende vahemaad e mõõtmise teoreetilise arvutusega, mille 
puhul võetakse arvesse massi jaotumist telgedele tavapärases sõidukorras (jahutusvedeliku, 
määrdeainete, kütuse, tööriistade, varuratta ja juhiga) koormata sõiduki puhul. Teoreetiliste 
arvutuste meetodid kinnitab p oole pädev asutus ning see peab toimuma enne sõidumeeriku 
aktiveerimist;“.  
6. Punktis hh asendatakse viide „nõukogu direktiiv 92/6/EMÜ“ viitega „kummagi poole 
kohaldatav õigus“.   
7. Punktis uu asendatakse viide direktiivile 92/23/EMÜ viitega UNECE eeskir jale nr 54.  
8. Punkti  vv joonealune märkus 9 asendatakse järgmisega:    
„Sõiduki identifitseerimisnumber on tootja poolt igale sõidukile antud kindlaksmääratud 
märgikombinatsioon, mis koosneb kahest osast: esimene, mis koosneb kuni kuuest märgist (tähed 
või numbrid), tähistab sõiduki üldisi omadusi, täpsemalt tüüpi ja mudelit; teine osa, mis koosneb 
kaheksast märgist, millest neli esimest võivad olla tähed või numbrid ja ülejäänud neli peavad olema 
numbrid, annab koos esimese osaga sõiduki jaoks selge ident ifitseerimistunnuse.“  
9. Punkti yy esimene taane asendatakse järgmisega:   
„– mis paigaldatakse ja mida kasutatakse ainult selliste M1 - ja N1 -kategooria sõidukite puhul, nagu 
on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E. 3.);“.  
 
866 
 10. Punkt aaa jäetakse välja.  
11. Punkti ccc esimene lõik asendatakse tekstiga „15. juuni 2019“.  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 2. jagu (Sõidumeeriku üldomadused ja 
funktsioonid) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:   
12. Alajao 2.1 punkti 7 viimane lõik jäetakse välja.  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 3 . jagu (Sõidumeeriku konstruktsiooni - ja 
funktsionaalsed nõuded) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
13. Alajao 3.20 punkti 200 kolmanda lõigu teine lause jäetakse välja.  
14. Alajao 3.20 punkt 201 asendatakse järgmisega:   
„Sõidukiüksus s uudab väljastada järgmisi andmeid, kasutades valikulisest CAN -siiniühendusest 
sõltumatut kohast jadaühendust (ISO 11898 Maanteesõidukid – Digitaalne andmevahetus – Kiirside 
ehk Controller Area Network (CAN)), mis võimaldab andmete töötlemist sõidukisse pai galdatud 
teistes elektroonilistes üksustes:   
– käesolev kuupäev ja kellaaeg universaalajas,   
– sõiduki kiirus,   
– sõiduki läbitud kogu teepikkus (läbisõidumõõdik),   
– hetkel valitud juhi ja kaasjuhi tegevus,   
– teave selle kohta, kas mõni sõidumeerikukaart on hetkel sisestatud juhikaardi avasse ja kaasjuhi 
kaardi avasse, ning vajaduse korral vastavate kaartide tuvastusteave (kaardi number ja kaardi välja 
andnud riik).   
Lisaks sellele miinimumnimekirjale võib v äljastada ka muid andmeid.   
Kui sõiduki süüde on lülitatud SISSE, edastatakse neid andmeid pidevalt. Kui sõiduki süüde on 
lülitatud VÄLJA, tekitavad vastava andmeväljastuse vähemalt juhi ja/või kaasjuhi tegevuse mis tahes 
muutus ja/või sõidumeerikukaardi mis tahes sisestamine või väljavõtmine. Juhul kui andmeväljastus 
on peatunud, kui sõiduki süüde on VÄLJAS, on need andmed taas kättesaadavad, kui sõiduki süüde 
on uuesti lülitatud SISSE.  
Isikuandmete edastamise korral on nõutav juhi nõusolek.“  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 4. jagu (Sõidumeerikukaartide konstruktsiooni - 
ja funktsionaalsed nõuded) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:   
15. Alajao 4.1 punkti 229 lisatakse järgmine lõik:   
„Ühendkuningriigi puhul on tunnusmär k „UK“.“  
16. Punktis 237 asendatakse tekst „[m]ääruse (EL) nr 165/2014 artikli 26 lõikes 4“ tekstiga „ühelt 
poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri 
Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöö lepingu lisa ROAD -1 C osa 2. jao artikli 9 lõikes 2“.  
 
867 
 17. Selle lisa 4. jao alajao 4.4 punktis 241 asendatakse tekst „ühenduse territooriumil“ tekstiga 
„liidu ja Ühendkuningriigi territooriumil“.  
18. Alajao 4.5 punkt 246 jäetakse välja.  
Komisjoni rakendu smääruse (EL) 2016/799 IC lisa 5. jagu (Sõidumeeriku paigaldamine) 
kohandatakse käesoleva jao kohaldamisel järgmiselt:   
19. Alajao 5.2 punkt 397 asendatakse järgmisega:   
„397)  M1- ja N1 -kategooria sõidukitel, millele on paigaldatud adapter kooskõlas käes oleva 
lisa 16. liitega, ning juhul, kui ei ole võimalik lisada kogu nõudes 396 kirjeldatud vajalikku teavet, võib 
kasutada lisatahvlit. Sellisel juhul sisaldab lisatahvel vähemalt nõudes 396 kirjeldatud nelja viimast 
taanet.“  
20. Alajao 5.3 punktis 402 as endatakse tekst „määruse (EL) nr 165/2014 artikli 22 lõikele 3“ 
tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt 
Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 C osa 
2. jao artikli 5 lõikele 3“.   
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 6. jagu (Kontroll, ülevaatus ja remont) 
kohandatakse käesoleva jao kohaldamisel järgmiselt:   
21. Sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:  
„Nõuded asjaolude kohta, millal plomme v õib eemaldada, on määratletud selle lisa alajaos 
5.3.“  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 7. jagu (Kaardi väljaandmine) kohandatakse 
käesoleva jao kohaldamisel järgmiselt:   
22. Punktis 424 lisatakse sõna „[l]iikmesriigid“ järele sõnad „ja Ühendkuningriik“ ning 
asendatakse tekst „määruse (EL) nr 165/2014 artiklile 31“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja 
Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 C osa 2. jao artiklile 13“.   
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 1. liidet (Andmesõnastik) kohandatakse 
käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
23. Punktis 2.163 asendatakse viide direktiivile 92/23/EMÜ viitega UNECE eeskirjale nr 54.  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 11. liidet (Ühised turbemehhanismid) 
kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
24. Punkti 9.1.4 (Seadme tasand: sõiduki seadmed) rea CSM_78 esimeses märkuses asendatakse 
tekst „määruses (EL) 581/2 010“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise 
kaubandus - ja koostöölepingu lisa ROAD -1 B osa 2. jao artikli 7 lõikes 5“.  
25. Punkti 9.1.5 (Seadme tasand: sõidumeerikukaardid) rea CSM_89 märkuses asendatakse tekst 
„määrusele (EL) 581/2010“ tekstiga „ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse 
 
868 
 ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu 
lisa ROAD -1 B osa 2. jao artikli 7 lõikele 5“.   
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 12. liidet (Ülemaailmsel 
satelliitnavigatsioonisüsteemil (GNSS) põhinev positsioneerimine) kohandatakse käesoleva jao 
kohaldamiseks järgmiselt:  
26. 1. jao (Siss ejuhatus) teine lõik jäetakse välja.  
27. 2. jaos (GNSSi vastuvõtja spetsifikatsioon) asendatakse tekst „ühilduvust Galileo programmi 
ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (European Geostationary Navigation Overlay 
Service, EGNOS) programmi kaudu pakutavate teenustega, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi 
ja nõukogu määruses (EL) nr 1285/2013“ tekstiga „ühilduvust satelliidipõhiste 
laiendussüsteemidega“.  
Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/799 IC lisa 16. liidet (M1 - ja N1 -kategooria sõidukite 
adapter) kohandatakse käesoleva jao kohaldamiseks järgmiselt:  
28. 7. jao (Sõidumeeriku tüübikinnitus adapteri kasutamisel) tabeli punktis 5.1 asendatakse viide 
direktiivile 2006/28/EÜ viitega UNECE eeskirjale nr 10.  
 
  
 
869 
  C OSA. Kaupade veoks kasutatavatele sõidukitele esitatavad nõuded vastavalt artiklile ROAD.8  
1. jagu. Massid ja mõõtmed  
Artikkel 1. Reguleerimisese ja põhimõtted  
Sõidukite suurimad lubatud massid j a mõõtmed artiklis ROAD.4 [Kaupade vedu poolte 
territooriumide vahel, nende kaudu ja territooriumidel] osutatud sõitude puhul on sätestatud liites 
ROAD C.1.1.  
Artikkel  2. Mõisted  
Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:   
(a) „mootorsõiduk“ – mootoriga  sõiduk, mis liigub teedel omal jõul;   
(b) „haagis“ – kaupade vedamiseks ehitatud ja seadmestatud ning mootorsõidukiga 
ühendamiseks mõeldud sõiduk, v.a poolhaagis;   
(c) „poolhaagis“ – kaupade vedamiseks ehitatud ja seadmestatud ning mootorsõidukiga 
ühendamiseks mõeldud sõiduk, mille üks osa toetub mootorsõidukile, kusjuures 
mootorsõiduk kannab olulist osa tema ning tema koorma massist;   
(d) „liidendsõiduk“ – kas:   
– autorong, mis kujutab endast haagisega ühendatud mootorsõidukit, või   
liigendsõiduk, mis kujutab en dast poolhaagisega ühendatud mootorsõidukit,   
(e) „konditsioneeritud sõiduk“ – sõiduk, millel on reguleeritaval temperatuuril kaupade 
vedamiseks ettenähtud erivarustusega statsionaarsed või teisaldatavad pealisehitised ja 
mille kummagi küljeseina koos soojusisolatsiooniga mõõdetud paksus on vähemalt 45 mm ;   
(f) „lubatud maksimaalmõõtmed“ – lubatud suurimad mõõtmed sõiduki kasutamisel;  
(g) „lubatud maksimaalne mass“ – täismass koormaga sõiduki kasutamisel;   
(h) „lubatud maksimaalne teljekoormus“ – täismass koormatud telje või teljerühma kohta;   
(i) „tonn“ – ühe massito nni kaal, mis vastab 9,8 kilonjuutonile (kN);   
(j) „jagamatu last“ – last, mida maanteeveo puhul ei saa jagada kaheks või mitmeks lastiks, 
ilma et sellega kaasneks tarbetu kulu või kahjustamise oht, ja mida selle mõõtmete või 
massi tõttu ei saa vedada käesole va jao sätetele igas aspektis vastava mootorsõiduki, 
haagise, autorongi või liigendsõidukiga;  
(k) „alternatiivkütused” – kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt 
transpordi energiavarustuses fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on  potentsiaali aidata 
kaasa transpordi CO 2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime 
parandamisele, mis on:   
i) kõikides elektrisõidukite liikides tarbitav elektrienergia;   
ii) vesinik;   
 
870 
 iii) maagaas, sealhulgas biometaan, gaasilises olekus  (surumaagaas) ja veeldatud olekus 
(veeldatud maagaas);   
iv) veeldatud naftagaas;   
v) mehaaniline energia sõiduki pardal asuvast kütusemahutist/sisseehitatud jõuallikatest, 
sealhulgas heitsoojus;   
(l) „alternatiivkütusega töötav sõiduk“ – täielikult või osa liselt alternatiivkütusega töötav 
mootorsõiduk;   
(m) „heiteta sõiduk“ – raskekaubaveosõiduk, millel puudub sisepõlemismootor või mille 
sisepõlemismootori kasutamisel tekib vähem kui 1 g CO 2/kWh; ning   
(n) „ühendvedu“ – ühe või mitme kuni 45 jala pikkuse konteine ri või vahetusveovahendi vedu, 
mille puhul veoauto, haagis, poolhaagis (vedukiga või ilma), vahetusveovahend või 
konteiner kasutab teed teekonna alguses ja/või lõpus ning teisel etapil raudtee -, sisevee - 
või mereveoteenuseid.  
Artikkel 3. Eriload  
Kui sõiduki või liidendsõidukiga veetakse või kavatsetakse vedada jagamatut lasti, võib liites Road 
C.1.1 sätestatud maksimaalmassi ja -mõõtmeid ületaval sõidukil või liidendsõidukil lubada liikuda 
ainult eriloa alusel, mille annab välja pädev asutus kedag i diskrimineerimata, või samalaadses iga 
üksikjuhtumi puhul eraldi pädeva asutusega kokkulepitud mittediskrimineerivas korras.  
Artikkel 4. Kohalikud piirangud  
Käesolev jagu ei välista poolte territooriumil kehtivate selliste liikluseeskirjade mittediskri mineerivat 
kohaldamist, mis lubavad piirata sõidukite massi ja/või mõõtmeid teatavate teede või tsiviilrajatiste 
puhul.   
Siia hulka kuulub võimalus kehtestada lubatud maksimaalmõõtmete ja/või täismassi kohalikke 
piiranguid sõidukite puhul, mida võidakse k asutada pikkadele ja rasketele sõidukitele ebasobiva 
infrastruktuuriga eripiirkondades või eriteedel, näiteks kesklinnas, väikestes külades ja looduslike 
huviväärsustega kohtades.   
Artikkel 5. Sõidukite või liidendsõidukite tagaosa külge kinnitatud aerodü naamilised seadmed  
1. Aerodünaamiliste seadmetega sõidukid või liidendsõidukid võivad ületada liite ROAD.C.1.1 
punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkuse, et selliste seadmete lisamiine sõidukite või 
liidendsõidukite tagaosale oleks võimalik. Selliste seadme tega sõidukid või liidendsõidukid peavad 
vastama liite ROAD.C.1.1 liite punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse ületamisega ei tohi 
kaasneda nende sõidukite või liidendsõidukite laadimispikkuse suurenemine.   
2. Lõikes 1 osutatud aerodünaamilised sea dmed peavad vastama järgmistele 
kasutustingimustele:   
(a) olukorras, kus teiste liiklejate või juhi turvalisus on ohus, peab juht need kokku voltima, 
sisse tõmbama või eemaldama;   
(b) kui aerodünaamilised seadmed ja nende varustus on kasutusasendis pikemad kui 500 mm, 
peavad need olema sissetõmmatavad või kokkuvolditavad;  
 
871 
 (c) nende kasutamisel linnade ja linnadevahelisel teetaristul võetakse arvesse nende 
piirkondade eriomadusi, kus suurim  lubatud sõidukiirus on 50 km/h või väiksem ning kus 
võib suurema tõenäosusega olla vähem kaitstud liiklejaid; ning   
(d) sissetõmmatuna/kokkuvoldituna ei tohi need ületada maksimaalset lubatud pikkust 
rohkem kui 20 cm võrra.   
Artikkel 6. Aerodünaamilised kab iinid  
Sõidukid või liidendsõidukid võivad ületada liite ROAD.C.1.1 punktis 1.1 sätestatud 
maksimaalpikkused, tingimusel et nende kabiinid tagavad paremal tasemel aerodünaamilised 
omadused, energiatõhususe ja ohutusnäitajad. Selliste kabiinidega sõidukid v õi liidendsõidukid 
peavad vastama käesoleva liite ROAD.C.1.1 punktis  1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse 
ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite kandevõime suurenemine.  
Artikkel 7. Ühendveod  
1. Liite ROAD.C.1.1 punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikk ust (vastavalt artiklile 6, kui see on 
asjakohane) ja liite ROAD.C.1.1 punktis 1.6 sätestatud maksimaalset vahemaad võib ületada 15 cm 
võrra sõidukite või liidendsõidukite puhul, mis veavad tühju või koormaga 45 jala pikkuseid 
konteinereid või 45 jala pikk useid vahetusveovahendeid, tingimusel et kõnealuse konteineri või 
vahetusveovahendi maanteevedu on osa ühendveost, mis toimub vastavalt kummagi poole 
kehtestatud tingimustele.  
2. Ühendvedude korral võib viie või kuue teljega liigendsõidukite lubatud täism assi ületada 
kahe tonni võrra liite ROAD.C.1.1 punkti 2.2.2 alapunktis a sätestatud kombinatsiooni puhul ja nelja 
tonni võrra liite ROAD.C.1.1 punkti 2.2.2 alapunktis b sätestatud kombinatsiooni puhul.  Nende 
sõidukite suurim lubatud täismass ei tohi ületad a 44 tonni.  
Artikkel 8. Nõuete täitmise tõendamine  
1. Käesoleva jao sätete järgimise tõendamiseks peab selle kohaldamisalasse hõlmatud 
sõidukitel olema järgmistest tõenditest:   
(a) samaaegselt kaks järgmist andmesilti:   
- valmistaja andmesilt, mis on plaat võ i silt, mille valmistaja kinnitab sõidukile ja millele on 
märgitud sõiduki identifitseerimiseks vajalikud tehnilised põhinäitajad ning mille abil 
esitatakse pädevatele asutustele asjakohane teave suurimate lubatud täismasside kohta, 
ning  
- mõõtmeid kajastav silt, mis kinnitatakse võimalusel valmistaja andmesildi kõrvale ja 
millel on järgmine teave:  
(1) valmistaja nimi;  
(2) valmistajatehase tähis;  
(3) mootorsõiduki, haagise või poolhaagise pikkus (L);  
(4) mootorsõiduki, haagise või poolhaagise laius (W) ning  
 
872 
 (5) liidendsõiduk i mõõtmete leidmiseks vajalikud andmed:  
– mootorsõiduki eesmise otsa ja haakeseadme keskme (haakekonks või sadul) 
vahemaa (a); mitme haakepunktiga sadula korral märgitakse minimaal - ja 
maksimaalväärtus (a min ja a max);   
– haagise haakeseadme keskme (sadularõngas) või poolhaagise haakeseadme 
keskme (veopolt) ja haagise või poolhaagise tagumise otsa vahemaa (b); mitme 
haakepunktiga seadme korral märgitakse minimaal - ja maksimaalväärtus (a min ja 
amax).   
Liidendsõiduki pikkus on sirgjoonel teineteise jä rele paigutatud mootorsõiduki ja 
haagise või poolhaagise kogupikkus.  
(b) üks silt, mis sisaldab punktis a osutatud kummagi sildi teavet, või  
(c) punktis a nimetatud siltidel olevat teavet sisaldav dokument, mille on väljastanud selle poole 
või liidu puhul selle l iikmesriigi pädev asutus, kus sõiduk on registreeritud või kasutusele 
võetud. Seda hoitakse kontrollimiseks kergesti kättesaadavas ja vajalikult kaitstud kohas.  
2. Kui sõiduki omadused ei vasta enam vastavustõendil märgitule, võtab pool või liidu puhul liikm esriik, 
kus sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud, vajalikud meetmed vastavustõendi muutmise 
tagamiseks.  
3. Lõikes 1 mainitud andmesildid ja dokumendid peavad olema poolte poolt käesolevas jaos ette 
nähtud sõiduki vastavustõendina heaks kiidetud.  
Artikkel 9. Täitmise tagamine   
1. Pooled võtavad konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite 
tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud lubatud täismassi ja mida nende pädevad 
ametiasutused peaksid seega kontrollima, et ta gada vastavus käesoleva jao nõuetele. Seda saab 
teha maanteetaristule paigaldatud automaatsüsteemide abil või sõidukitele paigaldatavate 
sõidukisiseste kaalumisseadmete abil. Sellised sõidukisisesed kaalumisseadmed peavad olema 
täpsed ja usaldusväärsed, tä ielikult koostalitlusvõimelised ja ühilduma kõigi sõidukitüüpidega.  
2. Pool ei nõua teise poole territooriumil registreeritud sõidukitele või liidendsõidukitele 
sõidukisiseste kaalumisseadmete paigaldamist.  
3. Kui käesoleva jao sätete rikkumise tuvastamiseks j a karistuste määramiseks kasutatakse 
automaatseid süsteeme, tuleb sellised automaatsed süsteemid sertifitseerida. Kui 
automaatsüsteeme kasutatakse üksnes tuvastamise eesmärgil, ei ole nende sertifitseerimine 
nõutav.  
4. Pooled tagavad kooskõlas käesoleva lisa  A osa 1. jao artikliga 14, et nende pädevad asutused 
vahetavad teavet käesoleva artikliga seotud rikkumiste ja karistuste kohta.  
  
 
873 
  
LIIDE ROAD.C.1.1. SÕIDUKITE TÄISMASSID JA MAKSIMAALMÕÕTMED NING NENDEGA SEOTUD 
KARAKTERISTIKUD  
1. Sõidukite lubatud maksimaalmõõtmed (meetrites; „m“)  
1.1. Maksimumpikkus:    
— mootorsõiduk  12,00  m   
— haagis   12,00  m   
— liigendsõiduk   16,50  m   
— autorong   
1.2. Maksimumlaius:   18,75 m  
a) kõik sõidukid, välja arvatud punktis b osutatud sõidukid   2,55  m   
b) konditsioneeritud sõidukite või konditsioneeritud konteinerite 
pealisehitised  2,60  m 
või sõidukitega veetavate vahetusveovahendite pealisehitised   
  
1.3. Maksimumkõrgus (kõik sõidukid)  4,00  m   
  
1.4. Teisaldatavate pealisehitiste ja standardsete lastielementide nagu konteinerite puhul 
rakendatakse punktides 1.1, 1.2, 1.3, 1.6, 1.7, 1.8 ja 4.4 kindlaksmääratud mõõtmeid.   
1.5. Mootorsõiduki või liikuva liidendsõidukiga peab olema võimalik teha täis pööret pöörderibal, 
mille välisraadius on 12,50 m ja siseraadius 5,30 m   
1.6. Poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise tagumise otsa suurim vahemaa  
 12,00  m   
1.7. Vahe, mis saadakse, kui suurimast vahemaast, mida mõõdetakse autorongi pikit eljega 
paralleelses suunas alates kabiini taga asuva koormaaluse eesmisest välisservast kuni tema haagise 
tagumise välisservani, lahutatakse veduki tagumise otsa ja haagise eesmise otsa vahemaa   
  15,65  m 
1.8. Suurim vahemaa mõõdetuna autorongi pikitelje ga paralleelses suunas alates kabiini taga asuva 
koormaaluse eesmisest välisservast kuni tema haagise tagumise  
välisservani   16,40  m 
  
2. Sõiduki lubatud täismass (tonnides)   
2.1. Sõiduk, mis kujutab endast liidendsõiduki osa  
2.1.1. Kaheteljeline haagi s   18 tonni   
  
2.1.2. Kolmeteljeline haagis   24 tonni   
2.2. Liidendsõidukid   
 
874 
 Liidendsõidukite, sealhulgas alternatiivkütusega töötavate või heitevabade sõidukite puhul 
suurendatakse käesolevas jaos sätestatud lubatud täismassi alternatiivse kütuse või heiteta süsteemi 
tehnoloogilise lahenduse lisamassi võrra vastavalt maksimaalselt ühe või kahe tonni võrra.   
2.2.1. Viie - või kuueteljelised autorongid   
a) kolmeteljelise haagisega kaheteljeline mootorsõiduk   40 tonni   
b) kahe - või kolmeteljelise haagisega kolmeteljeline mootorsõiduk   
2.2.2. Viie - või kuueteljelised liigendsõidukid   40 tonni   
a) kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljeline mootorsõiduk   40 tonni   
b) kahe - või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljel ine mootorsõiduk   
2.2.3. Kaheteljelised nelja teljega autorongid   40 tonni  
mootorsõiduk ja kaheteljeline haagis   36 tonni   
2.2.4. Kaheteljelisest mootorsõidukist ja kaheteljelisest poolhaagisest koosnevad liigendsõidukid, kui 
poolhaagise teljevahe on:  
1,3 kuni 1,8 m      36 tonni  
suurem kui 1,8 m ja 36 tonni (+ 2 tonni varu, kui arvestatakse mootorsõiduki lubatud täismassi ( 18 
tonni) ja poolhaagise tandemteljele langevat lubatud täismassi (20 tonni) ning kui veoteljel on 
topeltrehvid ja õhkvedrustus või samaväärne vedrustus)  
2.3. Mootorsõidukid   
Alternatiivkütusega töötavate mootorsõidukite või heitevabade sõidukite puhul s uurendatakse 
punktides 2.3.1 ja 2.3.2 sätestatud lubatud täismassi alternatiivkütusel põhineva või heitevaba 
süsteemi tehnoloogia lisamassi võrra vastavalt maksimaalselt ühe või kahe tonni ulatuses.  
2.3.1. Kaheteljelised mootorsõidukid   18 tonni   
2.3.2. Kolmeteljelised mootorsõidukid   25 tonni (26 tonni, kui 
veoteljel on topeltrehvid ja 
õhkvedrustus või 
samaväärne vedrustus või 
kui mõlemal veoteljel on 
topeltrehvid ja igale teljele 
langev täismass ei ületa 9,5 
tonni)  
2.3.3. Kahe juhtteljega nelja teljeline mootorsõiduk    32 tonni, kui veoteljel on 
topeltrehvid ja 
õhkvedrustus või 
samaväärne vedrustus või 
kui mõlemal veoteljel on 
topeltrehvid ja igale teljele 
langev täismass ei ületa 9,5 
tonni  
  
 
875 
 3. Sõidukite suurim lubatud teljekoormus (tonnides)   
3.1. Üksikteljed   
Mittevedav üksiktelg   
3.2. Haagise või poolhaagise tandemteljed   
Teljetandemisse kuuluvatele telgedele langevate suurimate lubatud 
masside summa, kui teljevahe on:   10 tonni   
– alla 1 m (d < 1,0)   11 tonni   
– 1,0 või suurem, kuid alla 1,3 m (1,0 ≤ d < 1,3)   16 tonni   
– 1,3 m või suurem, kuid alla 1,8 m (1,3 ≤ d < 1,8)   18 tonni   
– 1,8 m või suurem (1,8 ≤ d)   20 tonni  
3.3. Haagiste ja poolhaagiste teljekolmikud   
Teljekolmikusse kuuluvatele telgedele langevate suurimate lubatud masside summa, kui teljevahe d 
on:   
1,3 m või väiksem (d ≤ 1,3)         21 tonni   
üle 1,3 m, kuid mitte üle 1,4 m (1,3 < d ≤ 1,4)      24 tonni   
3.4. Veotelg   
Punktides 2.2 ja 2.3 mainit ud sõidukite veoteljed   11,5 tonni   
3.5. Mootorsõidukite tandemteljed   
Teljetandemisse kuuluvatele telgedele langevate suurimate lubatud masside summa, kui teljevahe 
on:   
– alla 1 m (d < 1,0)   11,5 tonni   
– 1,0 m või suurem, kuid alla 1,3 m (1,0 ≤ d  < 1,3)   16 tonni   
1,3 m või suurem, kuid alla 1,8  m (1,3 ≤ d < 1,8)   18 tonni (19 tonni, kui 
veoteljel on topeltrehvid ja 
õhkvedrustus või 
samaväärne vedrustus, või  
kui igal veoteljel on topeltrehvid  
ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni)  
4. Sõidukite muud karakteristikud  
4.1. Kõik sõidukid   
Sõiduki või autorongi veoteljele või veotelgedele langev mass ei tohi olla väiksem kui 25 % sõiduki 
või autorongi täismassist.  
 
876 
 4.2. Autorongid   
Mootorsõiduki tagatelje ja haagise esitelje vahemaa peab olema vähemalt 3,00 m.   
4.3. Baasist olenev lubatud täismass   
Neljateljelise mootorsõiduki lubatud täismass tonnides ei tohi arvuliselt ületada sõiduki ees - ja 
tagatelje viiekordset vahemaad meetri tes.  
4.4. Poolhaagised   
Poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise eesmise otsa mis tahes punkti 
horisontaalsuunas mõõdetav vahemaa ei tohi olla üle 2,04 m.  
 
  
 
877 
  
2. jagu. Sõidumeerikutele, juhikaartidele ja töökojakaartidele esitatavad nõuded  
Artikkel 1. Reguleerimisese ja põhimõtted  
Käesolevas jaos sätestatakse nõuded käesoleva lisa B osa 2. jao reguleerimisalasse kuuluvatele 
sõidukitele seoses sõidumeerikute paigaldamise, katsetamise ja kontrollimisega, nagu on osutatud 
käesoleva lepingu ar tikli ROAD 8 lõikes 2.   
Artikkel  2. Mõisted   
1. Käesolevas jaos kasutatakse käesoleva lisa B osa 2. jao artiklis 2 ja 4. jao artiklis 2 sätestatud 
mõisteid.  
2. Peale lõikes 1 osutatud mõistete kohaldatakse käesolevas jaos järgmisi mõisteid:  
(a) „sõiduki seade“  – sõidumeerik ilma liikumisanduri ja liikumisandurit ühendavate 
juhtmeteta. Sõiduki seade võib olla üksikseade või sõidukisse paigutatud mitu seadet, kui 
need vastavad käesolevas jaos kehtestatud turvanõuetele; sõiduki seadme juurde kuuluvad 
muu hulgas kesks eade, andmemälu, aja mõõtmise süsteem, kaks kiipkaardiliidest (juhile ja 
kaasjuhile), printer, kuvar, pistikud ning seadmed kasutajasisendite sisestamiseks;   
(b) „liikumisandur“ – sõidumeeriku osa, mis edastab sõiduki kiirust ja/või läbitud vahemaad 
kirjeldav a signaali;   
(c) „kontrollikaart“ – poolte ametiasutuste poolt riiklikule pädevale kontrolliasutusele 
väljastatud sõidumeerikukaart, mille abil on võimalik kontrolliorganit ja (valikuna) 
kontrolliametnikku tuvastada ning mis võimaldab juurdepääsu mällu salves tatud 
andmetele, juhikaardi ja (valikuna) töökojakaardi andmetele ning mis võimaldab neid 
lugeda, printida ja/või alla laadida;  
(d) „töökojakaart“ – sõidumeerikukaart, mille poole ametiasutus annab välja poole 
tunnustatud sõidumeerikute tootja, paigaldaja, sõ iduki tootja või töökoja kindlatele 
töötajatele ning mis tuvastab kaardiomaniku ja võimaldab sõidumeerikute katsetamist, 
kalibreerimist, aktiveerimist ja/või sealt andmete allalaadimist;  
(e) „aktiveerimine“ – etapp, kus töökojakaardi kasutamisega sõidumeerik täielikult käivitub 
ning rakenduvad kõik funktsioonid, kaasa arvatud turvafunktsioonid;  
(f) digitaalse sõidumeeriku „kalibreerimine” – töökojakaardi kasutamisega andmemälusse 
salvestatavate sõiduki parameetrite, sealhulgas sõidukit tõendavate andmete ja sõidu ki 
omaduste ajakohastamine või kinnitamine;  
(g) digitaalselt sõidumeerikult „andmete allalaadimine” – sõiduki seadme andmemällu või 
sõidumeeriku mälukaardile salvestatud andmefailide osaline või täielik kopeerimine koos 
digitaalse allkirjaga, tingimusel et se lle protsessiga ei muudeta ega kustutata salvestatud 
andmeid;  
(h) „viga“ – digitaalse sõidumeeriku tuvastatud väärtalitlus, mille põhjuseks võib olla seadme 
rike või tõrge;  
 
878 
 (i) „paigaldamine“ – sõidumeeriku paigaldamine sõidukisse;  
(j) „perioodiline kontroll“ – toimingute kogum, mille eesmärk on kontrollida, kas sõidumeerik 
töötab nõuetekohaselt, kas selle seaded vastavad sõiduki parameetritele ning ega 
sõidumeeriku külge pole kinnitatud manipulatsiooniseadmeid;  
(k) „remont“ – liikumisanduri või sõiduki seadme remont, mille käigus tuleb see toiteallikast 
või muudest sõidumeeriku osadest lahti ühendada, või liikumisanduri või sõidukiseadme 
avamine;  
(l) „koostalitlusvõime“ – süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside võime andmeid 
vahetada ning teavet jagada;  
(m) „liide s” – süsteemidevaheline rajatis, mis pakub vahendit, mille vahendusel süsteemid 
saavad ühendust ja võivad koos toimida;  
(n) „aja mõõtmine“ – koordineeritud maailmaaja (UTC) kuupäeva ja kellaaja pidev digitaalne 
salvestamine; ning  
(o) „TACHOneti sõnumiedastussüsteem“ – sõnumiedastussüsteem, mis vastab tehnilistele 
kirjeldustele, mis on sätestatud juhikaartide elektrooniliste registrite ühendamise ühiseid 
menetlusi ja tehnilisi kirjeldusi käsitleva komisjoni 21.  jaanuari 2016.  aasta 
rakendusmääruse  (EL) 2016/68 I –VII lisas142.   
Artikkel 3. Paigaldamine  
1. Lõikes 2 osutatud sõidumeerikud paigaldatakse sõidukitele:   
(a) kui kasutatakse sõidukit, mille lubatud täismass koos haagise või poolhaagisega ületab 3,5 
tonni, või   
(b) alates 1. juulist 2026 juhul, kui k asutatakse sõidukit, mille lubatud täismass koos haagise 
või poolhaagisega ületab 2,5 tonni.    
2. Sõidumeerik on:  
(a) sõidukite puhul, mis võeti esimest korda kasutusele enne 1. maid 2006, 
analoogsõidumeerik;  
(b) sõidukite puhul, mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. maist 2006 kuni 30. 
septembrini 2011, digitaalse sõidumeeriku esimene versioon;  
(c) sõidukite puhul, mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. oktoobrist 2011 kuni 
30. septembrini 2012, digitaalse sõidumeeriku teine versioon;  
(d) sõidukite  puhul, mis võeti esimest korda kasutusele ajavahemikul 1. oktoobrist 2012 kuni 
14. juunini 2019, digitaalse sõidumeeriku kolmas versioon;  
                                                            
142 ELT L 15, 22.1.2016, lk 51.  
 
879 
 (e) sõidukite puhul, mis on registreeritud esimest korda alates 15. juunist 2019 ja kuni kaks 
aastat pärast käesoleva li sa B osa 4. jao artikli 2 lõike 2 punktis g osutatud üksikasjalike 
tehniliste kirjelduste jõustumist, arukas sõidumeerik 1; ning  
(f) sõidukite puhul, mis on registreeritud esimest korda rohkem kui kaks aastat pärast 
käesoleva lisa B osa 4. jao artikli 2 lõike 2 punktis h osutatud üksikasjalike tehniliste 
kirjelduste jõustumist, arukas sõidumeerik 2.  
3. Kumbki pool võib käesoleva jao kohaldamisest vabastada käesoleva lisa B osa 2. jao artikli 8 lõikes 3 
nimetatud sõidukid.  
4. Kumbki pool võib käesoleva jao kohaldamis est vabastada sõidukid, mida kasutatakse sellistel 
vedudel, mille suhtes kehtib käesoleva lisa B osa 2. jao artikli 8 lõike 4 kohane erand. Kumbki pool 
teatab teisele poolele käesoleva punkti kohaldamisest viivitamata.  
5. Hiljemalt kolm aastat pärast aruka s õidumeeriku 2 üksikasjalike tehniliste kirjelduste jõustumise 
aasta lõppu paigaldatakse analoogsõidumeeriku või digitaalse sõidumeerikuga varustatud lõike 1 
punktis a nimetatud sõidukitele nutisõidumeerik 2, kui neid sõidukeid kasutatakse muu poole 
territo oriumil kui see, kus nad on registreeritud.   
6. Hiljemalt neli aastat pärast aruka sõidumeeriku 2 üksikasjalike tehniliste kirjelduste jõustumist 
paigaldatakse nutisõidumeerikuga 1 varustatud lõike 1 punktis a nimetatud sõidukitele 
nutisõidumeerik 2, kui neid sõidukeid kasutatakse muu poole territoorium il kui see, kus nad on 
registreeritud.  
7. Alates 1. juulist 2026 varustatakse lõike 1 punktis b nimetatud sõidukid nutisõidumeerikuga 2, kui 
need töötavad muu poole territooriumil kui see, kus nad on registreeritud.   
8. Ükski käesoleva jao säte ei mõjuta liidu autoveo -ettevõtjate suhtes kehtivate sõidumeeriku 
kasutamist käsitlevate liidu eeskirjade kohaldamist liidu territooriumil.  
Artikkel 4. Andmekaitse  
1. Pooled tagavad, et isikuandmeid töödeldakse käesoleva jao raames üksnes selleks, et kontrollida 
käesoleva jao täitmist.   
2. Pooled tagavad eelkõige, et isikuandmeid kaitstakse muu kui lõikes 1 osutatud kasutuse eest 
järgmisega seoses:  
(a) globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) kasutamine asukohaandmete 
salvestamiseks, nagu on arukat sõidumeerikut 1 ja aruk at sõidumeerikut 2 käsitlevates 
tehnilistes kirjeldustes;  
(b) juhikaartide andmete elektrooniline vahetamine, nagu on osutatud artiklis 13, ja eelkõige 
selliste andmete kolmandate isikutega piiriülene vahetamine; ning  
(c) artiklis 15 osutatud registri pidamine au toveo -ettevõtjate poolt.   
3. Digitaalne sõidumeerik projekteeritakse isikuandmete kaitset tagaval viisil. Töödeldakse ainult 
lõikes  1 osutatud eesmärgil vajalikke andmeid.   
 
880 
 4. Sõidukite omanikud, autoveo -ettevõtjad ja muud asjaomased isikud või üksused järgiva d 
asjakohaseid isikuandmete kaitse sätteid.   
Artikkel 5. Paigaldamine ja remont  
1. Sõidumeerikuid võivad paigaldada või remontida ainult paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad, kes 
on saanud selleks poole pädeva asutuse heakskiidu, nagu artiklis 7 sätesta tud.   
2. Heakskiidu saanud paigaldajad, töökojad või sõidukitootjad kontrollivad sõidumeerikut ja 
plommivad selle, kui on veendunud selle nõuetekohases toimimises, eelkõige selles, et 
manipuleerimisseadmetega ei saa andmete kogumist mõjutada või andmeid muut a.  
3. Tunnustatud paigaldaja, töökoda või sõidukitootja paneb paigaldatavale plommile erimärgi ning 
peale selle sisestab ka digitaalsete sõidumeerikute (nutisõidumeerik 1 ja 2) puhul autentimiskontrolli 
tegemiseks vajalikud elektroonilised turvaandmed. Kumbki po ol peab kasutatavate märkide ja 
elektrooniliste turvaandmete ning kasutatavate elektrooniliste turvaandmetega seotud vajaliku 
teabe registrit ja avaldab selle.   
4. Tõendamaks sõidumeeriku paigaldamist käesoleva jao nõuete kohaselt, lisatakse paigaldustahvel,  
mis on selgelt nähtav ja millele on kerge juurde pääseda.   
5. Sõidumeeriku osad plommitakse. Sõidumeeriku ühendustele, mida on lihtne tahtlikult rikkuda, 
sealhulgas liikumisanduri ja käigukasti vahelisele ühendusele, ja asjakohasel juhul paigaldustahvlile, 
paigaldatakse plomm.  
Plomm eemaldatakse ainult:  
–  pädevate asutuste artikli 7 kohaselt tunnustatud paigaldajate või töökodade poolt 
sõidumeeriku remondi, hoolduse või ümberkalibreerimise eesmärgil, või asjakohase 
koolitusega ja vajaduse korral volitatud  kontrolliametnike poolt kontrollimise eesmärgil; või  
–  plommi mõjutava sõiduki remondi või muutmise eesmärgil. Sellistel juhtudel hoitakse 
sõidukis kirjalikku teatist, milles on esitatud plommi eemaldamise kuupäev, kellaaeg ja 
põhjus.   
Eemaldatud või rik utud plommi asendab tunnustatud paigaldaja või töökoda viivitamata ja hiljemalt 
seitsme päeva jooksul pärast selle eemaldamist või rikkumist. Kui plomm on eemaldatud või rikutud 
kontrolli eesmärgil, võib selle viivitamata asendada kontrolliametnik, kelle k asutuses on 
plommimisseade ja plommile pandav kordumatu erimärk.  
Kui kontrolliametnik eemaldab plommi, sisestatakse sõidumeerikusse kontrollikaart alates plommi 
eemaldamise hetkest kuni kontrollimise lõpuni, ka siis, kui paigaldatakse uus plomm. 
Kontrolli ametnik väljastab kirjaliku aruande, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:  
– valmistajatehase tähis;  
– ametniku nimi;  
– kontrolliasutus ja -riik;  
 
881 
 – kontrollikaardi number;   
– eemaldatud plommi number;  
– plommi eemaldamise kuupäev ja kellaaeg ning  
– uue plommi num ber, kui kontrolliametnik on paigaldanud uue plommi.  
Enne plommi asendamist kontrollib ja kalibreerib sõidumeerikut tunnustatud töökoda, välja arvatud 
juhul, kui plomm on eemaldatud või rikutud kontrolli eesmärgil ja selle on asendanud 
kontrolliametnik.  
Artikkel 6. Sõidumeerikute kontrollimine  
1. Tunnustatud töökojad kontrollivad sõidumeerikuid regulaarselt. Regulaarsed kontrollid tehakse 
vähemalt iga kahe aasta tagant.   
2. Lõikes 1 osutatud kontrollide käigus tuleb vähemalt kontrollida järgmist:  
–  sõidumeerik on õigesti paigaldatud ja sõiduki jaoks sobiv;  
–  sõidumeerik on töökorras;  
–  sõidumeerikul on tüübikinnitusmärk;  
–  paigaldustahvel on kinnitatud;  
–  kõik plommid on terved ja kehtivad;  
–  sõidumeeriku külge ei ole kinnitatud manipulatsi ooniseadmeid ja puuduvad selliste 
seadmete kasutamise jäljed ning  
–  rehvi suurus ja rehvide tegelik ümbermõõt.  
3. Töökojad koostavad kontrolliaruande juhul, kui tuleb parandada sõidumeeriku toimimise 
ebakõlasid, kas perioodilise kontrolli või riikliku pädev a asutuse erinõudmisel tehtud kontrolli 
tulemusena. Nad koostavad loetelu kõikidest kontrolliaruannetest.  
4. Kontrolliaruandeid säilitatakse vähemalt kahe aasta jooksul aruande koostamise kuupäevast. 
Pooled otsustavad, kas kontrolliaruandeid säilitatakse või  saadetakse need nimetatud 
ajavahemiku jooksul pädevale asutusele. Juhul, kui töökoda säilitab kontrolliaruandeid, esitab 
töökoda pädeva asutuse taotluse korral kõnealuse ajavahemiku vältel tehtud kontrollide ja 
kalibreerimiste aruanded.  
Artikkel 7. Paiga ldajate, töökodade ja sõidukitootjate tunnustamine  
1. Pooled või liidu puhul liikmesriigid kiidavad heaks ja sertifitseerivad paigaldajad, töökojad ja 
sõidukitootjad, kes võivad sõidumeerikuid paigaldada, kontrollida ja parandada, ning kontrollivad 
neid korr apäraselt.   
 
882 
 2. Pooled või liidu puhul liikmesriigid tagavad, et paigaldajad, töökojad ja sõidukitootjad on pädevad ja 
usaldusväärsed. Sel eesmärgil kehtestavad ja avaldavad nad selgelt kõik riiklikud menetlused ning 
tagavad, et on täidetud järgmised miinimumk riteeriumid:  
(a) töötajatel on kohane koolitus;  
(b) asjakohaste katsete tegemiseks ja ülesannete täitmiseks vajalikud seadmed on saadaval; 
ning  
(c) paigaldajatel, töökodadel ja sõidukitootjatel on hea maine.  
3. Paigaldajate või töökodade auditid tehakse järgmiselt:  
(a) tunnustatud paigaldajate või töökodade sõidumeeriku käsitsemisel kasutatavaid meetodeid 
auditeeritakse vähemalt iga kahe aasta järel. Audit keskendub eelkõige võetud turvameetmetele 
ning töökojakaarti de käsitsemisele. Pooled või liidu puhul liikmesriigid võivad neid auditeid teha 
kohapealset kontrollkäiku korraldamata; ning  
(b) samuti korraldatakse tunnustatud paigaldajate või töökodade etteteatamata tehnilisi auditeid, et 
kontrollida tehtavaid kalibreerim isi, kontrolle ja paigaldusi. Kõnealused auditid hõlmavad aastas 
vähemalt 10  % tunnustatud paigaldajatest ja töökodadest.  
4. Pooled ja nende pädevad asutused võtavad kohaseid meetmeid paigaldajate või töökodade ning 
autoveo -ettevõtjate vahelise huvide konfli kti tekke vältimiseks. Eelkõige võetakse huvide konflikti 
tõsise ohu korral konkreetsed lisameetmed tagamaks, et paigaldaja või töökoda vastab käesoleva 
jao sätetele.  
5. Kummagi poole pädevad asutused tühistavad kas ajutiselt või jäädavalt nende paigaldajate , 
töökodade ja sõidukitootjate tunnustuskinnituse, kes ei täida oma käesolevas jaos sätestatud 
kohustusi.  
Artikkel 8. Töökojakaardid  
1. Töökojakaartide kehtivusaeg ei ole pikem kui üks aasta. Töökojakaardi pikendamisel tagab pädev 
asutus, et paigaldaja, töö koda või sõidukitootja vastab artikli 7 lõikes 2 loetletud kriteeriumidele.  
2. Pädev asutus pikendab töökojakaardi 15 tööpäeva jooksul alates sellekohase kehtiva taotluse ja 
kõigi vajalike dokumentide laekumisest. Kui töökojakaart on viga saanud, selle kasut amisel tekib 
tõrge, see kaob või varastatakse, siis väljastab pädev asutus asenduskaardi viie tööpäeva jooksul 
vastavasisulise üksikasjaliku taotluse laekumisest. Pädevad asutused peavad kadunud, varastatud või 
defektsete kaartide registrit.  
3. Kui pool või liidu puhul liikmesriik paigaldaja, töökoja või sõidukitootja tunnustuskinnituse kooskõlas 
artikliga 7 tühistab, tühistab ta ka neile väljastatud töökojakaardid.  
4. Kumbki pool võtab kõik meetmed, mis on vajalikud tunnustatud paigaldajatele, töökodadele ja 
sõidukitootjatele jagatud töökojakaartide võltsimise takistamiseks.  
 
883 
 Artikkel 9. Juhikaartide väljastamine  
1. Juhikaart väljastatakse, kui juht esitab taotluse selle poole pädevale asutusele, kelle 
territooriumil on tema alaline elukoht. Juhikaardi väljastanud poole pädevad asutused võivad nõuda 
mis tahes lisateavet või tõendusmaterjali, kui nad kahtlevad alalise elukoha kinnituse kehtivuses või 
soovivad teha juhi kohta teatavat erikontrolli.  
Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „tavapärane elukoht” kohta, kus isik vähemalt 185 päeva 
kalendriaastast tulenevalt isiklikest või ametialastest sidemetest tavapärasel t elab, või kui isikul 
ametialased sidemed puuduvad, siis tulenevalt isiklikest sidemetest, mis näitavad tihedaid sidemeid 
kõnealuse isiku ja tema elukoha vahel.  
Sellise isiku alaliseks elukohaks, kelle ametialased sidemed on isiklikest sidemetest erineva s kohas ja 
kes seetõttu elab eri kohtades, mis asuvad kahes või enamas riigis, peetakse tema isiklike sidemete 
kohta, kui kõnealune isik sinna regulaarselt tagasi pöördub. Kõnealust viimast tingimust ei ole vaja 
kohaldada, kui isik elab poole territooriumi l tähtajalise ülesande täitmiseks.  
2. Nõuetekohaselt põhjendatud ja erandlikel juhtudel võib kumbki pool või liidu puhul 
liikmesriik väljastada kuni 185 päeva kehtiva ajutise juhikaardi (mida ei pikendata) juhile, kelle alaline 
elukoht ei ole kõnealuse po ole territooriumil, tingimusel et selline juht on töösuhtes väljastava poole 
territooriumil asuva ettevõtjaga ja esitab vajaduse korral juhitunnistuse.  
3. Kaardi väljastava poole pädevad asutused võtavad kohased meetmed selle tagamiseks, et 
taotlejal ei o le juba kehtivat juhikaarti, ning isikustavad juhikaardi, tagades, et andmed on nähtavad 
ja turvalised.  
4. Juhikaart ei kehti kauem kui viis aastat.  
5. Kehtivat juhikaarti ei tühistata ega peatata, v.a juhul, kui poole pädevad asutused leiavad, et 
kaart on võltsitud või juht kasutab kaarti, mis ei ole tema oma, või kui kaart on saadud 
valetunnistuste ja/või võltsitud dokumentide alusel. Kui peatamist või tühistamist kohaldab pool või 
liidu puhul liikmesriik, kes ei ole kõnealust kaarti ise väljastanud, ta gastab ta kõnealuse kaardi 
võimalikult kiiresti selle poole ametiasutusele või liidu puhul selle liikmesriigi ametiasutusele, kes 
kaardi väljastas, esitades seejuures kaardi tühistamise või peatamise põhjused.  Kui kaardi 
tagastamiseks kulub eeldatavasti ro hkem kui kaks nädalat, teavitab peatav või tühistav pool või liidu 
puhul peatav või tühistav liikmesriik kaardi väljastanud poolt või liidu puhul kaardi väljastanud 
liikmesriiki kaardi peatamise või tühistamise põhjustest kahe nädala jooksul.   
6. Väljasta va poole pädev asutus võib nõuda juhilt juhikaardi asendamist uuega, kui see on 
vajalik asjakohase tehnilise kirjelduse järgimiseks.   
7. Kumbki pool võtab kõik vajalikud meetmed, et takistada juhikaartide võltsimist.  
8. Käesolev artikkel ei takista poolt  või liidu puhul liikmesriiki väljastamast juhikaarti juhile, 
kelle alaline elukoht on selle poole territooriumi sellises osas, mille suhtes käesolevat lisa ei 
kohaldata, tingimusel et sellistel juhtudel kohaldatakse käesoleva jao asjakohaseid sätteid.  
 
884 
 Artikkel 10. Juhikaartide uuendamine  
1. Kui sõidukijuhi alalise elukoha järgne pool ei ole see pool, kes juhikaardi väljastas, ja mainitud 
elukohajärgse poole asutused saavad taotluse juhikaarti uuendada, teavitavad nad varasema kaardi 
väljastanud asutust uuen damise põhjustest.  
2. Peagi aeguva kaardi uuendamise taotluse saamise korral väljastab pädev asutus uue kaardi enne 
kaardi kehtivusaja lõppu, tingimusel et taotlus saadeti käesoleva lisa B osa 4. jao artiklis 5 sätestatud 
tähtaja jooksul.  
Artikkel 11. Varas tatud, kaotatud või defektsed juhikaardid  
1. Kaardi väljastanud ametiasutus säilitab väljastatud, varastatud, kaotatud või defektsete juhikaartide 
andmed vähemalt nende kehtivuse ajal.  
2. Kui juhikaart on kahjustatud, rikkis või kadunud või varastatud, annavad  selle poole pädevad 
asutused, kelle territooriumil on juhi alaline elukoht, välja asenduskaardi kaheksa tööpäeva jooksul 
pärast seda, kui nad on saanud sellekohase üksikasjaliku taotluse.  
Artikkel 12. Juhikaartide vastastikune tunnustamine  
1. Kumbki pool a ktsepteerib teise poole väljastatud juhikaarte.  
2. Kui ühe poole väljastatud kehtiva juhikaardi omanik registreerib end alaliseks elanikuks teise 
poole territooriumil ja taotleb oma kaardi asendamist samaväärse juhikaardiga, vastutab seni 
kasutatud kaardi ke htivuse kontrollimise eest see pool või liidu puhul see liikmesriik, kes kaardi 
välja vahetab.  
3. Pooled või liidu puhul liikmesriigid, kes kaardi välja vahetavad, tagastavad vana kaardi selle 
väljastanud poole ametiasutusele või liidu puhul selle väljastanu d liikmesriigi ametiasutusele, 
märkides ära selle väljavahetamise põhjused.  
4. Kui pool või liidu puhul liikmesriik asendab juhikaardi, siis registreeritakse see asendamine ja ka 
kõik hilisemad võimalikud asendamised kõnealuse poole riigis või liidu puhul kõ nealuses 
liikmesriigis.  
Artikkel 13. Juhikaartide teabe elektrooniline vahetamine  
1. Veendumaks, et taotlejal ei ole juba kehtivat juhikaarti, peavad pooled või liidu puhul liikmesriigid 
riiklikke elektroonilisi registreid, mis sisaldavad juhikaartide kohta  järgmist teavet, vähemalt nende 
kehtivuse ajavahemikuga võrdväärse ajavahemiku vältel:   
–  juhi ees - ja perekonnanimi;  
–  juhi sünniaeg ja võimaluse korral sünnikoht;  
–  kehtiva juhiloa number ja juhiloa väljastamise riik (kui see on olemas);  
–  juhikaardi staatus ning  
 
885 
 –  juhikaardi number.  
2. Poolte või liidu puhul liikmesriikide elektroonilised registrid on omavahel ühendatud ja 
juurdepääsetavad poolte kogu territooriumil. Nende puhul kasutades sõnumiedastussüsteemi 
TACHOnet või ühilduvat süste emi. Ühilduva süsteemi kasutamise korral peab elektrooniliste 
andmete vahetamine teise poolega olema võimalik TACHOneti sõnumiedastussüsteemi kaudu.  
3. Juhikaardi väljaandmise, asendamise või pikendamise korral kontrollivad pooled või liidu puhul 
liikmesriigid elektroonilise andmevahetuse süsteemi kasutades, ega juhil ei ole juba (teist) kehtivat 
juhikaarti. Vahetatavad andmed on piiratud selle kontrollik s vajalike andmetega.  
4. Kontrolliametnikud võivad saada juurdepääsu elektroonilisele registrile juhikaardi andmete 
kontrollimiseks.  
Artikkel 14. Sõidumeerikute seadistused  
1. Digitaalset sõidumeerikut ei seadistata nii, et see lülituks automaatselt teatavale  näidule ümber, kui 
sõiduki mootor või süüde on välja lülitatud, välja arvatud juhul, kui juht saab endiselt käsitsi valida 
sobiva tegevuse kategooria.  
2. Sõidukitel ei tohi olla rohkem kui üks sõidumeerik, välja arvatud välikatsete tarvis.  
3. Pooled keelavad selliste seadmete tootmise, levitamise, reklaamimise ja/või müügi, mis on ehitatud 
ja/või kavandatud sõidumeerikute manipuleerimiseks.  
Artikkel 15. Autoveo -ettevõtjate vastutus  
1. Autoveo -ettevõtja vastutab selle eest, et tema juhid on saanu d nõuetekohase väljaõppe ja juhised 
digitaalse, nuti - ja analoogsõidumeeriku nõuetekohase toimimisega seoses. Ta kontrollib 
korrapäraselt, et juhid kasutaksid sõidumeerikut nõuetekohaselt, ning ei anna juhtidele mingeid 
otseseid ega kaudseid stiimuleid sõi dumeeriku väärkasutamiseks.  
Autoveo -ettevõtja annab analoogsõidumeerikuga sõidukite juhtidele piisava arvu salvestuslehti, 
pidades silmas salvestuslehtede isiklikku olemust, kasutusaja pikkust ning võimalikku kohustust 
asendada salvestuslehed, mis on riku tud või mille volitatud kontrolliametnik on ära võtnud. 
Autoveo -ettevõtja annab juhtidele ainult tüübikinnituse saanud mudeli puhul ette nähtud 
salvestuslehed, mis sobivad kasutamiseks sõidukile paigaldatud sõidumeerikus.  
Autoveo -ettevõtja tagab (võttes a rvesse kasutusaja pikkust), et kontrolli korral on võimalik 
sõidumeeriku andmed kontrolliametniku nõudmisel korrektselt printida.  
2. Autoveo -ettevõtjad säilitavad salvestuslehti ja väljaprinte (kui käesoleva lisa B osa 4. jao artikli 9 
sätete järgimiseks on tehtud väljaprindid) kronoloogilises järjekorras ja loetaval kujul vähemalt aasta 
pärast nende kasutamist, ning annavad nende koopiad neid taotlevatele asjaomastele juhtidele. 
Lisaks väljastab autoveo -ettevõtja asjaomastele juhtidele nende nõudmisel juhika artidelt alla 
laaditud andmete koopiad ja koopiate paberil väljaprindid. Salvestuslehed, väljatrükid ja allalaaditud 
andmed esitatakse või antakse üle iga volitatud kontrolliametniku nõudmisel.  
 
886 
 3. Autoveo -ettevõtjad vastutavad käesoleva jao ja käesoleva lisa  B osa 4. jao sätete rikkumiste eest, 
mille panevad toime nende sõidukijuhid või nende teenistuses olevad sõidukijuhid. Pooled võivad 
sellise vastutuse teha tingimuslikuks, sidudes selle käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus ja 
käesoleva lisa B osa 2. jao artikli 7 lõigetes 1 ja 2 sätestatud autoveo -ettevõtja rikkumistega.  
Artikkel 16. Autoveo -ettevõtjate tegevus rikete korral  
1. Sõidumeeriku rikke või tõrgete korral laseb autoveo -ettevõtja selle tunnustatud paigaldajal või 
töökojal remontida niipea, kui  asjaolud seda võimaldavad.  
2. Kui sõidukit ei ole võimalik viia autoveo -ettevõtja territooriumile ühe nädala jooksul alates rikke või 
tõrgetega töötamise ilmnemisest, tehakse remont teel.  
3. Pool või liidu puhul liikmesriik annab pädevatele asutustele õiguse keelata sõiduki kasutamine, kui 
rikked või tõrked ei ole kõrvaldatud punktide 1 ja 2 kohaselt, kuivõrd see on kooskõlas asjaomase 
riigi õigusaktidega.  
Artikkel 17. Sõidumeerikukaartide väljaandmise kord  
Euroopa Komisjon annab Ühendkuningriigi pädevatele asutustele krüptograafilise materjali 
sõidumeerikukaartide väljaandmiseks sõidukijuhtidele, töökodadele ja kontrolliasutustele kooskõlas 
sertifitseerimise asutuse ERCA sertifitseerimispoliitika ja Ühendkuningriigi sertifitseerimispoliitikaga.   
   
 
887 
 LISA ROAD -2. RAHVUSVAHELISE LIINI VEO JA ERIOTSTARBELI SE LIINIVEO LOA NÄID IS  
(Loa esimene lehekülg)  
(Oranž paber – DIN A4)  
(Sõnastada selle poole ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus taotlus esitatakse)  
  
Loa andmine  
Vastavalt ühelt poolt Euroopa  Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt 
Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu teise osa 
[Kaubavedu maanteel] kolmanda rubriigi I jaotisele    
  
LOA VÄLJAANDNUD RIIK:  
……………………………………………………………………………….…..  
Lube andev asutus:  ……………………………………………………………………………….  
Väljaandjariigi eraldustähis: ……………. (143)  
LUBA nr  ........................... liinivedudeks □ (2) 
eriotstarbelisteks liinivedudeks □ (2)  
bussiga ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia 
ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepingu poolte vahel,   
Saaja: …………………………………………………………………………………………………...  
………………………………………………………………………………………………………..  
Veoettev õtja või veoettevõtjate kontserni või partnerluse korral juhtiva veoettevõtja perekonna - ja 
eesnimi või firmanimi:  
Aadress:  
…………………………………………………………………………………………………... 
……………………………………………………………………………………………………………  
...  
Telefon ja faks või e -post:  
.……………………………… …………………………………………….  
………………………………………………………………………………………………………..   
 
 
                                                            
143 Austria (A), Belgia (B ), Bulgaaria (BG), Küpros (CY), Horvaatia (HR), Tšehhi Vabariik (CZ), Taani (DK), Eesti 
(EST), Soome (FIN), Prantsusmaa (F), Saksamaa (D), Kreeka (GR), Ungari (H), Iirimaa (IRL), Itaalia (I), Läti (LV), 
Leedu (LT), Luksemburg (L), Malta (MT), Madalmaad (NL ), Poola (PL), Portugal (P), Rumeenia (RO), Slovaki 
Vabariik (SK), Sloveenia (SLO), Hispaania (E), Rootsi (S), Ühendkuningriik (UK), täita.  
2 Märgistada või täita, nagu asjakohane.  
 
888 
  
(Loa teine lehekülg)  
Veoettevõtja nimi, aadress, telefon ja faks või e -post või veoettevõtjate kontserni või partnerluse korral 
kontserni või partnerluse kõikide veoettevõtjate nimed; lisaks tuleb märkida kõikide alltöövõtjate nimed:  
(1) ……………………………………………………………………………………………………………  
(2) ……………………………………………………………………………………………………………  
(3) ……………………………………………………………………………………………………………  
(4) ……………………………………………………………………………………………………………  
(5) ……………………………………………………………………………………………………………  
Vajaduse korral lisatakse nimekiri  
Loa kehtivus: Alates: ………………………………. kuni: …………… ………………..……...  
Väljaandmise koht ja aeg: ………………………………………………………………………………………..  
Loa andnud asutuse allkiri ja tempel: ……………………………………………………..  
1. Marsruut: ……………………………………………………………………………………………………….  
………………………………………………………………………………………..:…………………….….  
(a) Liiniveo läh tekoht: …………………………………...…………………………………  
……………………………………………………………………..............…………………………………....  
(b) Liiniveo sihtkoht: …………….……………………………………………………..  
…………………………………………………………..……………………………………………………....  
Põhimarsruut, kus sõitjate pealevõtmise ja väljumise kohad on alla joonitud: ………………..……..…………  
…………………………………………………………………………………………………………………..  
2. Sõiduplaan: ………………………………………………………………………………………………..….  
(lisatud käesolevale loale)  
3. Eriotstarbeline liinivedu:  
a) Sõitjate kategooria: ………………….………………….…….  
……………………………...........................................................................  
4. Muud tingimused või eripunktid …...…………...................................................  
......................................................................... ....................................  
.............................................................................................................  
Loa väljaandja asutuse tempel Oluline 
märkus:   
1)  Käesolev luba kehtib kogu reisi vältel.  
2)  Luba või loa andnud asutuse tõestatud koopia peab olema sõidukis kaasas kogu reisi vältel ning 
nõudmise korral tuleb see esitada kontrolliametnikele.  
3)  Lähte - või sihtkoht peab olema selle poole territooriumil, kus on veoettevõtja asukoht ja kus on 
registreeritud bussid.  
 
889 
 (Loa kolmas lehekülg)  
  
ÜLDISED KAALUTLUSED  
  
(1) Veoettevõtja alustab veoteenuse osutamist loa andnud asutuse otsuses märgitud tähtaja 
jooksul.  
  
(2) Kui tegemist ei ole vääramatu jõuga, peab rahvusvahelise liiniveo või eriotstarbelise 
liiniveo teenust osutav ettevõtja võtma kõik meetmed, et tagada selline veoteenus, mis 
vastab loas sätestatud tingimustele.  
  
(3) Veoettevõtja teeb avalikult kättesaadavaks teabe marsruudi, peatuste, sõiduplaani, 
piletihindade ja veotingimuste kohta.  
  
(4) Ilma et see piiraks nõudeid sõiduki ja juhiga seotud dokumentide kohta (näiteks sõiduki 
registreerimistunnistus ja juhiluba), on ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa 
Aatomiene rgiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi 
vahelise kaubandus - ja koostöölepingu teise osa [Sõitjate maanteevedu] kolmanda 
rubriigi II jaotise artiklite X+4 kohasteks kontrolldokumentideks järgmised 
dokumendid, mis peavad bussijuhil kaasas olema ning mis tuleb esitada kontrollimiseks 
selleks volitatud ametiisiku nõudmisel:   
  
– luba rahvusvaheliste liinivedude või eriotstarbeliste liinivedude teostamiseks või 
selle tõestatud koopia;  
  
– veoettevõtja luba sõitjate rahvusvahelise maanteeveo teenuse osutamiseks või 
selle loa tõestatud koopia, nagu on ette nähtud Ühendkuningriigi või liidu 
õigusaktidega;  
  
– eriotstarbeliste liinivedude korral korraldaja ja veoettevõtja vaheline leping või 
selle tõestatud koopia, samuti dokument, mis tõendab, et sõitjad kujutavad endast 
kindlat sõitjate kategooriat ning ülejäänud sõitjad on sellest välja arvatud, mis on 
iseloomulik eriotstarbelistele liinivedudele;  
  
– kui liinivedude või eriotstarbeliste liiniv edude korraldaja kasutab lisasõidukeid, et 
lahendada ajutisi ja erandlikke olukordi, siis lisaks eespool nimetatud 
asjakohastele dokumentidele ka rahvusvaheliste liinivedude või eriotstarbeliste 
liinivedude korraldaja ja lisasõidukeid pakkuva ettevõtja vah el sõlmitud lepingu 
koopia või samaväärne dokument.  
(Loa neljas lehekülg)  
  
ÜLDPÕHIMÕTTED  (jätkub)  
  
 
890 
 (5) Rahvusvahelisi liinivedusid, välja arvatud eriotstarbelisi liiniveod, teostavad 
veoettevõtjad annavad sõitjale reisipileti, mis tõendab sõitja sõiduõigust ning on 
kontrolldokument, mis tõendab sõitja ja veoettevõtja vahel individuaalse või 
kollektiivse veo lepingu sõlmimist. Piletitel, mis võivad olla ka elektroonilised, tuleb 
märkida järgmine teave:  
  
(a) veoettevõtja nimi;  
  
(b) lähte - ja sihtkoht ning kui see on asjakohane, siis tagasisõit;  
  
(c) pileti kehtivusaeg ja kui see on asjakohane, siis väljasõidu kuupäev  ja 
kellaaeg;  
  
(d) sõidu hind.  
  
Selleks volitatud kontrolliametniku nõudmisel peab sõitja esitama sõidupileti.  
  
(6) Rahvusvahelisi sõitjate liinivedusid või eriotstarbelisi liinivedusid teostavad vedajad 
peavad lubama teha kõiki kontrollimisi, mille eesmärk on tagada, et vedusid 
korraldatakse nõuetekohaselt, eelkõige seoses sõidu - ja puhkeaegade, liiklusohutuse 
ning heitkogustega.  
  
________________  
  
 
891 
 LISA ROAD -3. RAHVUSVAHELISE LIINIVEO JA ERIOTSTARBELISE LIINIVEO LOA TAOTLEMISE VORM  
(Valge paber – DIN A4)  
(Sõnastada selle poole ametlikus keeles või ametlikes keeltes, kus taotlus esitatakse)  
  
LOA TAOTLEMISE VÕI PIKENDAMISE VORM  
RAHVUSVAHELISE LIINIVEO VÕI RAHVUSVAHELISE ERIOTSTARBELISE 
LIINIVEO LUBA (144)  
Liiniveo alustamiseks  □ 
Eriotstarbelise liiniveo alustamiseks □ 
Loa uuendamiseks  □ 
Loa tingimuste muutmiseks  □  
mida teostatakse bussidega poolte vahel kooskõlas Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning 
teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja -Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus - ja koostöölepinguga,  
………………………………………………………………………………………………………........  
(Lube andev asutus)  
1. Veoettevõtja perekonna - ja eesnimi või firmanimi; kui taotlus esitatakse veoettevõtjate kontserni või 
partnerite nimel, siis selle veoettevõtja n imi, kelle teised veoettevõtjad on volitanud taotlust esitama:  
………………………………………………………………………………………………………........  
………………………………………………………………………………………………………........  
2. Teenuste osutaja:(1)  
veoettevõtja □ veoettevõtjate kontsern □ partnerlus □ alltöövõtja □  
3. Veoettevõtja nimed ja aadressid või veoettevõtjate kontserni või partnerluse korral kontserni või 
partnerluse kõikide veoettevõtjate nimed; lisaks tuleb märkida kõikide alltöövõtjate nimed (2)  
3.1 …………………………………………………..………. tel ………………….…….…  
3.2 …………………………………………………..………. tel ………………….…….…  
3.3 ………………………………………………………....... tel ………………….....….…  
3.4 …………………………………………………………... tel ……………………......…  
 
(Loa saamise või loa uuendamise taotluse teine lehekülg)  
 
4 Eriotstarbelise liiniveo korral:  
4.1 Sõitjate kategooria: (145) töötajad □ kooliõpilased/üliõpilased □ muu □  
                                                            
144 Märgistada või täita, nagu 
asjakohane.  
2 Lisada nimekiri, kui see on 
asjakohane.  
145 Märgistada või täita, nagu asjakohane.  
 
892 
 5 Taotletava loa kehtivusaeg või teenuse lõpetamise kuupäev:  
………………………………………………………………………………………………….........  
6 Peamine marsruut (joonida alla sõitjate pealevõtmise ja väljalaskmise kohad, märkida täielikud aad ressid): 
(146)  
……………………………………………………………………………………………...……….........  
…..………………………………………………………………………………………………............... 
…………………………………………………………………………………………………….............  
7 Teenuse osutamise periood: …………………………………………………………………….…….  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
…………………………………………………………………………………………………..………....  
8 Sagedus (iga päev, kord nädalas jne): ………………………………………………………...…….  
9 Piletihinnad……………………………………… Lisa on lisatud.  
10 Lisada sõidukava, et oleks võimalik kontrollida  vastavust rahvusvahelistele sõidu - ja puhkeaegu 
käsitlevatele eeskirjadele.  
11 Taotletavate lubade või nende tõestatud koopiate arv: (3)  
…………………………………………………………………………………………………….........  
12 Lisateave:  
………………………………………………………………………………………………........…….  
(Koht ja kuupäev) (Taotleja allkiri)  
………………………………………………………………………………………………………….  
Taotleja tähelepanu juhitakse asjaolule, et kuna luba või selle tõestatud koopiat tuleb hoida sõidukis, peab 
taotleja saama lube andvalt asutuselt niisuguse arvu lube või nende tõestatud koopiaid, mis vastab sõidukite 
arvule, mida vajatakse taotletud teenu ste üheaegseks osutamiseks.  
Oluline märkus  
Eelkõige tuleb taotlusele lisada järgmine:  
(a) sõiduplaan, sealhulgas ajad asjakohastel piiriületustel kontrollide tegemiseks;  
(b) tõestatud koopia(d) veoettevõtja(te) loast (lubadest) rahvusvahelise sõitjate autoveo teostamiseks, mis on ette 
nähtud siseriiklike või liidu õigusaktidega;  
(c) vajalikus mõõtkavas kaart, kuhu on märgitud marsruut ja peatuskohad, kus sõitjad võivad peale tulla või 
maha minna;  
(d) sõidukava, et oleks võimalik kontrollida vastavust rahvusvahelistele sõidu - ja puhkeaegu käsitlevatele 
eeskirjadele;  
(e) asjakohane teave bussiterminalide kohta.    
                                                            
146 Lube andev asutus võib nõuda, et taotleja esitab koos taotlusvormiga eraldi täieliku nimekirja sõitjate 
pealevõtmise ja väljalaskmise kohtadest, lisades nende täielikud aadressid. 3 Täita, nagu asjakohane.  
 
893 
 
LISA ROAD -4. JUHUVEDUDE SÕIDULEHE NÄIDIS  
 
 
SÕIDULEHT nr ................, sõidulehtede raamat nr .....................  
(Pantone 358 (heleroheline) või sellele värvile võimalikult sarnast värvi A4 formaadiga pinnakatteta paber)  
JUHUVEO VORMIS KABOTAAŽVEDU JA JUHUVEO VORMIS TRANSIITVEDU  
(Lisainformatsiooni iga punkti kohta võib vajaduse korral esitada lisalehel)  
1
. 
Bussi registreerimisnumber   
………………………………………………………  
Koht, kuupäev ja vedaja allkiri  
2
.  
 
 
Vedaja ja vajaduse korral alltöövõtja või 
vedajate rühm  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
3
. Juhi nimi / 
juhtide nimed  1. …………………………………………………  
2. …………………………………………………  
3. …………………………………………………  
4
. Juhuveo eest vastutav organisatsioon või isik  1. ………………………. 2. ……………………….  
3. ………………………. 4. ……………………….  
5
. Teenuse liik  Juhuveo vormis kabotaažvedu  
Juhuveo vormis transiitvedu  
6
. Liiniveo lähtekoht: Riik: …………………………  
Liiniveo sihtkoht: Riik: …………………………  
7
. Reis Marsruut / päevased vahemaad 
ja/või sõitjate pealevõtmis - ja 
väljumiskohad  Sõitjate arv  Tühi 
(märkige 
ristiga)   Kavandatud 
kilometraaž  
Kuupäevad  Kust Kuhu  
      
      
      
      
      
      
      
      
      
      
8
. Võimalikud ümberistumiskohad sama 
rühma vedaja teistele sõidukitele  Väljunud 
sõitjate arv  Väljunud sõitjate 
lõppsihtkoht  Sõitjaid pealevõttev 
vedaja  
 
894 
     
    
9
. Ettenägematud muudatused  
………………………………………………………………………………………………………………  
………………………………………………………………………………………………………………  
 
 
 
895 
 LISA FISH.1  
 
 

 
896 
  
 

 
897 
  
 

 
898 
  
 

 
899 
  
  

 
900 
 LISA FISH.2  
 

 
901 
  
 
 
 
 

 
902 
  
 
 

 
903 
  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
904 
 LISA FISH.3   
# Kalavaru 
kood  Tavanimetus  ICESi püügipiirkonnad  
10
6 ANF/8ABDE.  Euroopa merikurat (8)  8a, 8b, 8d ja 8e  
10
7 BLI/03A - Sinine molva (3a) Liidu veed 3a  
10
8 BSF/8910 - Must süsisaba (8, 9, 10)  8, 9 ja 10  
10
9 COD/03AN.  Tursk (Skagerrak)  Skagerrak  
11
0 HAD/03A.  Kilttursk (3a)  3a 
11
1 HER/03A.  Heeringas (3a)  3a 
11
2 HER/03A -BC Heeringas (3a kaaspüük)  3a 
11
3 HER/6AS7BC  Heeringas (Iirimaast  läände 
jäävad veed)  6aS, 7b ja 7c  
11
4 HKE/03A.  Euroopa merluus (3a)  3a 
11
5 HKE/8ABDE.  Euroopa merluus (8)  8a, 8b, 8d ja 8e  
11
6 JAX/08C.  Stauriidid (8c)  8c 
11
7 LEZ/8ABDE.  Kenakammeljad (8)  8a, 8b, 8d ja 8e  
11
8 MAC/2A4A -
N Harilik makrell (Taani eraldis  
Norra vetes)  Norra veed 2 a ja 4a  
11
9 MAC/8C3411  Harilik makrell (lõunapoolne 
osa)  8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed  
12
0 PLE/03AN.  Atlandi merilest (Skagerrak)  Skagerrak  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
905 
 12
1 SPR/03A.  Kilu (3a)  3a 
12
2 SRX/03A -C. Railised (3a)  Liidu veed 3a  
12
3 USK/03A.  Meriluts (3a)  3a 
12
4 WHB/8C341
1 Põhjaputassuu (lõunapoolne 
osa)  8c, 9 ja 10; CECAFi 34.1.1 liidu veed  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
906 
 LISA FISH.4. PROTOKOLL VETELE JUURDEPÄÄSU KOHTA  
Ühendkuningriik ja liit  
KINNITADES iseseisvate rannikuriikide suveräänseid õigusi ja kohustusi, mida pooled kasutavad;  
RÕHUTADES, et kummagi poole õigust anda teise poole laevadele kalapüügi eesmärgil juurdepääs 
oma vetele kasutatakse tavaliselt iga -aastaste konsultatsioonide käigus pärast asjaomase aasta 
lubatud kogupüügi kindlaksmääramis t iga -aafstaste konsultatsioonide käigus;  
ARVESTADES sotsiaalset ja majanduslikku kasu, mis tuleneb järgmisest stabiilsusperioodist, mille 
jooksul kaluritel lubatakse kuni 30. juunini 2026 omada jätkuvalt juurdepääsu teise poole vetele, 
nagu enne käesoleva  lepingu jõustumist,  
ON KOKKU LEPPINUD järgmises:  
Artikkel 1  
 Kehtestatakse kohanemisperiood. Kohanemisperiood kestab 1. jaanuarist 2021 kuni 30. juunini 
2026.  
Artikkel 2  
1. Erandina V rubriigi [Kalandus] artikli FISH.8 [Juurdepääs vetele] lõigetest 1, 3, 4,  5, 6 ja 7 
võimaldab pool teise poole laevadele kohanemisperioodil täieliku juurdepääsu oma vetele, et 
püüda:  
(a) lisas FISH.1 ning lisa FISH.2 jagudes A, B ja F loetletud kalavarusid tasemel, mis on mõistlikult 
kooskõlas poolte vastavate lubatud kogupüügist;  
(b) kvoodiväliseid kalavarusid tasemel, mis on võrdne kõnealuse poole keskmise püügitonnaažiga 
teise poole vetes aastatel 2012 –2016;  
(c) tingimustele vastavate laevade puhul poolte vetele, mis asuvad kuue kuni kaheteistkümne 
meremiili raadiuses lähtejoonest ICESi rajoonides 4c ja 7d –g, määral, mil tingimustele 
vastavatel kummagi poole kalalaevadel oli juurdepääs sellele alale 31.  detsembril 2020.  
Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „tingimustele vastav laev“ poole laeva, mis aastatel 2012 –
2016 püüdis kala eelmi ses lauses nimetatud piirkonnas vähemalt nelja aasta jooksul, või selle otsest 
asenduslaeva.  
2. Kumbki pool teavitab teist poolt igast muudatusest vetele juurdepääsu tasemes ja 
tingimustes, mida hakatakse kohaldama alates 1. juulist 2026.  
3.  Artiklit 9 [Kompen satsioonimeetmed juurdepääsu tühistamise või piiramise korral] 
kohaldatakse mutatis mutandis seoses iga muudatusega käesoleva artikli lõike 2 alusel ajavahemikul 
alates 1. juulist 2026 kuni 31. detsember 2026.  
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
907 
 LISA LAW -1. DNA, SõRMEJÄLGEDE JA SÕIDUKITE REGISTREERIMISANDMETE VAHETAMINE  
0. PEATÜKK. Üldsätted  
Artikkel 1. Eesmärk  
Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada andmekaitse -, haldus - ja tehnilised sätted, mis on vajalikud 
kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahet amine] 
rakendamiseks.  
Artikkel  2. Tehnilised spetsifikatsioonid  
Riigid järgivad ühiseid tehnilisi spetsifikatsioone kõikide taotluste ja vastuste puhul, mis on seotud 
DNA -profiilide, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete otsingute ja 
võrdlemisega. Need tehnilised spetsifikatsioonid on esitatud 1. –3. peatükis.  
Artikkel 3. Andmesidevõrk  
DNA -andmete, daktüloskoopiliste andmete ja sõidukite registreerimisandmete elektrooniline 
vahetamine riikide vahel toimub üleeuroopalise telemaatilise  arvutivõrgu haldusüksustevahelise 
(TESTA II) andmesidevõrgu ja selle edasiarenduste kaudu.  
Artikkel 4. Automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus  
Riigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et DNA -andmete, daktüloskoopiliste andmete ja 
sõidukite reg istreerimisandmete automatiseeritud otsing või võrdlemine on võimalik 24 tundi 
päevas ja seitse päeva nädalas. Tehnilise rikke korral teatavad riikide riiklikud kontaktpunktid sellest 
üksteisele viivitamata ning lepivad kokku ajutises alternatiivses teabev ahetuskorralduses vastavalt 
kohaldatavatele õigussätetele. Automatiseeritud andmevahetus taastatakse võimalikult kiiresti.  
Artikkel 5. DNA -andmete ja daktüloskoopiliste andmete viitenumbrid  
Artiklites LAW.PRUM.7 [Riiklike DNA -registrite loomine] ja LAW.PRU M.11 [Daktüloskoopilised 
andmed] osutatud viitenumbrid koosnevad järgmistest osadest:  
(a) kood, mis võimaldab riigil kokkulangevuse korral saada isikuandmeid ja muud teavet oma 
andmebaasidest, et edastada seda ühele, mitmele või kõigile riikidele kooskõlas art ikliga 
LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja muu teabe esitamine];  
(b) kood, mis näitab DNA -profiili või daktüloskoopiliste andmete riiklikku päritolu; ning  
(c) DNA -andmete korral kood, mis näitab DNA -profiili liiki.  
Artikkel 6. DNA -andmete vahetamise põhimõtte d 
1. Riigid kasutavad DNA -andmete vahetamiseks kehtivaid standardeid, nagu Euroopa 
standardkogum (ESS) või Interpoli lookuste standardkogum (ISSOL).  
2. DNA -profiilide automatiseeritud otsingu ja võrdlemise puhul toimub edastamine 
detsentraliseeritud süsteemis.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
908 
 3. Tuleb võtta sobivad meetmed, et tagada teistele riikidele edastatavate andmete 
konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist.  
4. Riigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada teistele riikidele võrdlemiseks kättesaadavaks 
tehtud või sa adetud DNA -profiilide terviklus ning et tagada selliste meetmete vastavus 
rahvusvahelistele standarditele, nagu ISO 17025.  
5. Riigid kasutavad riikide koode vastavalt ISO 3166 -1 alfa -2 standardile.  
Artikkel 7. DNA -andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskir jad 
1. Artiklis LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] või artiklis LAW.PRUM.9 
[DNA -profiilide automatiseeritud võrdlus], osutatud automatiseeritud otsingu või võrdlemise taotlus 
sisaldab üksnes järgmist teavet:  
(a) taotluse esitanud riigi kood;  
(b) taotluse kuupäev, kellaaeg ja number;  
(c) DNA -profiilid ja nende viitenumbrid;  
(d) edastatud DNA -profiilide liik (identifitseerimata DNA -profiilid või DNA -viiteprofiilid); ning  
(e) andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks v ajalik 
teave.  
2. Lõikes  1 osutatud taotlustele antud vastus (kokkulangevuse aruanne) sisaldab ainult järgmist 
teavet:  
(a) teave selle kohta, kas oli üks või mitu kokkulangevust või kokkulangevusi ei olnud;  
(b) taotluse kuupäev, kellaaeg ja number;  
(c) vastuse kuupäev, ke llaaeg ja viitenumber;  
(d) taotluse esitanud ja taotluse saanud riikide koodid;  
(e) taotluse esitanud ja taotluse saanud riikide viitenumbrid;  
(f) edastatud DNA -profiilide liik (identifitseerimata DNA -profiilid või DNA -viiteprofiilid);  
(g) taotletud DNA -profiilid ja need,  mille puhul esines kokkulangevus; ning  
(h) andmebaasisüsteemide kontrolliks ja automatiseeritud otsingute kvaliteedi kontrolliks vajalik 
teave.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
909 
 3. Kokkulangevuse kohta esitatakse automaatne teatis, kui automatiseeritud otsingu või 
võrdlemise tulemusel on saadud miinimumarvu lookuste kokkulangevus. See miinimumarv on 
kindlaks määratud 1.  peatükis.  
4. Riigid tagavad, et taotlused on kooskõlas artikli LAW.PRUM.7 [Riiklike DNA -registrite 
loomine] lõike  3 kohaselt esitatud avaldustega.  
Artikkel 8. Artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] kohasel identifitseerimata 
DNA -profiilide automatiseeritud otsingu tegemisel kohaldatav andmeedastuskord  
1. Kui identifitseerimata DNA -profiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust riiklikus 
andmebaasis või leiti kokkulangevus identifitseerimata DNA -profiiliga, võib selle identifitseerimata 
DNA -profiili seejärel edastada kõigi teiste riikide andmebaasidele ja kui selle identifitseerimata DNA -
profiili põhjal tehtud otsingu käigus leitakse kokkulangevus DNA -viiteprofiilidega ja/või 
identifitseerimata DNA -profiilidega teiste riikide andmebaasides, teatatakse nendest 
kokkulangevustest automaatselt ja DNA -viiteandmed edastatakse taotluse teinud riigile; kui teiste 
riikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, teat atakse sellest automaatselt taotluse esitanud 
riigile.  
2. Kui identifitseerimata DNA -profiili põhjal tehtud otsingus on teiste riikide andmebaasides 
leitud kokkulangevus, võib iga asjaomane riik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse 
andmebaasi.  
Artikkel 9. Artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] kohasel DNA -viiteprofiilide 
automatiseeritud otsingu tegemisel kohaldatav andmeedastuskord  
Kui DNA -viiteprofiili põhjal tehtud otsingus ei leitud kokkulangevust DNA -viiteprofiiliga riiklikus 
andmebaasis või kui leiti kokkulangevus identifitseerimata DNA -profiiliga, võib selle DNA -viiteprofiili 
edastada kõigi teiste riikide andmebaasidele ja kui selle DNA -viiteprofiili põhjal tehtud otsingus 
leitakse kokkulangevused DNA -viiteprofiilidega ja/või i dentifitseerimata DNA -profiilidega teiste 
riikide andmebaasides, teatatakse nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA -viiteandmed 
edastatakse taotluse esitanud riigile; kui teiste riikide andmebaasides kokkulangevust ei leita, 
teatatakse sellest auto maatselt taotluse esitanud riigile.  
Artikkel 10. Artikli LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide automatiseeritud võrdlus] kohasel identifitseerimata 
DNA -profiilide automatiseeritud võrdlemisel kohaldatav andmeedastuskord  
1. Kui identifitseerimata DNA -profiiliga võrdlemis el leitakse teiste riikide andmebaasides 
kokkulangevused DNA -viiteprofiilidega ja/või identifitseerimata DNA -profiilidega, teavitatakse 
nendest kokkulangevustest automaatselt ning DNA -viiteandmed edastatakse taotluse esitanud 
riigile.  
2. Kui identifitseerimat a DNA -profiiliga võrdlemisel leitakse teiste riikide andmebaasides 
kokkulangevused identifitseerimata DNA -profiilidega või DNA viiteprofiilidega, võib iga asjaomane 
riik lisada sellekohase märkuse oma riiklikusse andmebaasi.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
910 
 Artikkel 11. Daktüloskoopiliste  andmete vahetamise põhimõtted  
1. Daktüloskoopiliste andmete digitaliseerimisel ja nende edastamisel teistele riikidele 
kasutatakse ühtset andmevormingut, mis on kindlaks määratud 2. peatükis.  
2. Iga riik tagab, et tema edastatud daktüloskoopilised andmed on sõrmejälgede 
automatiseeritud tuvastamise süsteemi (AFIS) abil võrdlemiseks piisava kvaliteediga.  
3. Daktüloskoopiliste andmete vahetamiseks kohaldatavat andmeedastuskorda rakendatakse 
detsentraliseeritud süsteemis.  
4. Võetakse sobivad meetmed, et tagada teistel e riikidele saadetavate daktüloskoopiliste 
andmete konfidentsiaalsus ja terviklus, kasutades muu hulgas nende krüpteerimist.  
5. Riigid kasutavad riikide koode vastavalt ISO 3166 -1 alfa -2 standardile.  
Artikkel 12. Daktüloskoopiliste andmete põhjal otsingute te gemise suutlikkus  
1. Iga riik tagab, et tema otsingu tegemise taotlused ei ületa taotluse saanud riigi poolt kindlaks 
määratud otsingute tegemise suutlikkust. Ühendkuningriik teatab oma maksimaalse otsingute 
tegemise suutlikkuse päeva kohta nii identifitseeri tud isikute daktüloskoopiliste andmete puhul kui 
ka veel identifitseerimata isikute daktüloskoopiliste andmete puhul.  
2. Maksimaalne daktüloskoopiliste andmete hulk, mis on ühe edastuse käigus kontrollimiseks 
lubatud edastada, on sätestatud 2.  peatükis.  
Artik kel 13. Daktüloskoopiliste andmetega seotud taotluste ja vastuste eeskirjad  
1. Taotluse saanud riik kontrollib viivitamata edastatud daktüloskoopiliste andmete kvaliteeti, 
kasutades täielikult automatiseeritud menetlust. Juhul kui andmed on automatiseeritud võrdluseks 
sobimatud, teatab taotluse saanud riik sellest viivitamata taotluse esitanud riigile.  
2. Taotluse saanud riik teeb otsingud taotluste saamise järjekorras. Taotlused töödeldakse 24 
tunni jooksul täielikult automatiseeritud menetlust kasutades. Taotl use esitanud riik võib paluda 
oma taotluste menetlemise kiirendamist, kui tema siseriiklik õigus seda ette näeb, ja taotluse saanud 
riik viib need otsingud läbi viivitamata. Kui tähtaegadest ei ole võimalik vääramatu jõu tõttu kinni 
pidada, viiakse võrdlus  läbi niipea kui takistused on kõrvaldatud.  
Artikkel 14. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu põhimõtted  
1. Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsingu tegemiseks kasutavad riigid 
Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüst eemi (EUCARIS) rakendustarkvara eriversiooni, mis 
on spetsiaalselt välja töötatud  artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete 
automatiseeritud otsing] kohaldamiseks, ning selle tarkvara muudetud versioone.  
2. Sõidukite registreerimisandmete automati seeritud otsing toimub detsentraliseeritud 
struktuuris.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
911 
 3. EUCARISe süsteemis vahetatav teave edastatakse krüpteeritult.  
4. Sõidukite registreerimisandmete andmeühikud, mida võib vahetada, on määratletud 
3. peatükis.  
5. Artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimis andmete automatiseeritud 
otsing]rakendamisel võivad riigid teha eelisjärjekorras otsinguid, mis on seotud raskete kuritegude 
vastu võitlemisega.  
Artikkel 15. Kulud  
Iga riik kannab artikli  14 lõikes  1 osutatud süsteemi EUCARIS rakendustarkvara haldamise, 
kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.  
Artikkel 16. Eesmärk  
1. Andmeid saaval riigil on lubatud isikuandmeid töödelda üksnes eesmärkidel, milleks andmed 
on kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] 
kohaselt edastatud. Töötlemine muudel eesmärkidel on lubatud ainult registrit haldava riigi eelneval 
loal ja üksnes andmeid saava riigi õiguse kohaselt. Sellise loa võib anda tingimusel, et kõnealune 
muudel eesmärkidel töötlemine on lubatud registrit haldava riigi õigusega.  
2. Otsingut tegeval või andmeid võrdleval riigil on lubatud artiklite LAW.PRUM.8 [DNA -
profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide automatiseeritud võrdlus] ja 
LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] kohas elt edastatud andmeid 
töödelda üksnes selleks, et:  
(a) teha kindlaks, kas võrreldavad DNA -profiilid või daktüloskoopilised andmed omavahel kokku 
langevad;  
(b) nende andmete omavahelise kokkulangevuse korral koostada ja esitada kooskõlas siseriikliku 
õigusega polit sei- või õigusasutuse õigusabitaotlus;  
(c) andmeid käesoleva peatüki artikli 19 tähenduses salvestada.  
3. Registrit haldav riik võib talle edastatud andmeid töödelda kooskõlas artiklitega 
LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.9 [DNA -profii lide 
automatiseeritud võrdlus] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing] 
üksnes juhul, kui see on vajalik võrdlemiseks, otsingutele automaatvastuste andmiseks või käesoleva 
peatüki artikli  19 kohaseks salvestamiseks. Edastatud and med kustutatakse viivitamata pärast 
andmete võrdlemist või otsingutele automaatvastuste saamist, kui ei ole vajalik edasine töötlemine 
käesoleva artikli lõike  2 punktides  b ja c nimetatud eesmärkidel.  
4. Registrit haldav riik võib kooskõlas artikliga LAW.PRUM .15 [Sõidukite registreerimisandmete 
automatiseeritud otsing] edastatud teavet kasutada üksnes juhul, kui see on vajalik otsingutele 
automaatvastuste andmiseks või käesoleva peatüki artikli 19 kohaseks salvestamiseks. Edastatud 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
912 
 andmed kustutatakse viivitam ata pärast otsingutele automaatvastuste saamist, kui edasine 
töötlemine käesoleva peatüki artikli  19 kohaseks salvestamiseks ei ole vajalik. Otsingut tegev riik 
võib vastusena saadud andmeid kasutada ainult sel eesmärgil, milleks otsing tehti.  
Artikkel 17.  Andmete õigsus, ajakohasus ja säilitusaeg  
1. Riigid tagavad isikuandmete õigsuse ja ajakohasuse. Kui ex officio  ilmneb või andmesubjekt 
teatab, et edastatud on ebaõigeid andmeid või andmeid, mida ei oleks pidanud edastama, 
teavitatakse sellest viivitamata an dmeid saavat riiki. Asjaomasel riigil (asjaomastel riikidel) on 
kohustus kõnealused andmed parandada või kustutada. Lisaks parandatakse edastatud isikuandmed 
nende ebaõigsuse tuvastamise korral. Kui andmeid saaval organil on põhjust arvata, et edastatud 
andmed on ebaõiged või et need tuleks kustutada, teavitatakse sellest viivitamata andmeid 
edastavat organit.  
2. Andmed, mille õigsuse andmesubjekt vaidlustab ning mille õigsust või ebaõigsust ei saa 
kindlaks teha, varustatakse andmesubjekti taotlusel hoiatusmär kega kooskõlas riikide õigusega. Kui 
hoiatusmärge on lisatud, võib selle eemaldada kooskõlas riikide õigusega ja ainult andmesubjekti 
loal või pädeva kohtu või sõltumatu andmekaitseasutuse otsuse alusel.  
3. Edastatud isikuandmed, mida ei oleks pidanud edastam a või saama, kustutatakse. 
Õiguspäraselt edastatud ja saadud andmed kustutatakse:  
(a) kui andmed ei ole vajalikud või ei ole enam vajalikud sellel eesmärgil, milleks need edastati; 
kui isikuandmeid edastati ilma taotluseta, kontrollib andmeid saav organ viivitamatult, kas 
need on vajalikud eesmärgil, milleks need edastati;  
(b) pärast andmeid edastava riigi õiguses sätestatud maksimaalse andmete hoidmise aja 
lõppemist, kui andmeid edastav organ teavitas andmeid saavat organit andmete edastamisel 
nimetatud maks imumajavahemikust.  
4. Kui on põhjust arvata, et kustutamine kahjustab andmesubjekti huve, suletakse andmed 
kustutamise asemel kooskõlas siseriikliku õigusega. Suletud andmeid võib edastada või kasutada 
üksnes eesmärgil, mille tõttu neid ei kustutatud.  
Artikke l 18. Tehnilised ja korralduslikud meetmed andmekaitse ja andmeturbe tagamiseks  
1. Andmeid edastavad ja saavad organid astuvad samme, et tagada isikuandmete tõhus kaitse 
juhusliku või volituseta hävitamise, juhusliku kaotsimineku, volituseta või juhusliku muu tmise või 
volituseta avalikustamise eest.  
2. Automatiseeritud otsingumenetluse tehnilise spetsifikatsiooni üksikasjad sätestatakse 
artiklis LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] osutatud rakendusmeetmetega, millega tagatakse, et:  
(a) andmekaitse ja andmeturbe, eelkõige a ndmete konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks 
võetakse uusimaid tehnilisi meetmeid;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
913 
 (b) üldiselt ligipääsetavate võrkude kasutamisel kasutavad pädevad asutused tunnustatud 
krüpteerimis - ja autoriseerimistoiminguid; ning  
(c) otsingute lubatavust kooskõlas käes oleva peatüki artikli  19 lõigetega 2, 5 ja 6 saab kontrollida.  
Artikkel 19. Logimine ja salvestamine: automatiseeritud ja automatiseerimata andmeedastust 
käsitlevad erieeskirjad  
1. Riigid tagavad, et kõik automatiseerimata isikuandmete edastused ja kättesaamised registrit 
haldava organi ja otsingut tegeva organi poolt logitakse, et kontrollida andmeedastuse lubatavust. 
Logitakse järgmine teave:  
(a) andmeedastuse põhjus;  
(b) edastatavad andmed;  
(c) andmeedastuse kuupäev ning  
(d) otsingut tegeva organi ja registrit ha ldava organi nimi või viitekood.  
2. Artiklite LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing], LAW.PRUM.12 
[Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsin ja LAW.PRUM.15 [Sõidukite 
registreerimisandmete automatiseeritud otsing] alusel tehtava andmete a utomatiseeritud otsingu 
puhul või automatiseeritud võrdluse puhul vastavalt artiklile LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide 
automatiseeritud võrdlus] kohaldatakse järgmist:  
(a) automatiseeritud otsinguid või võrdlusi võivad teostada ainult riiklike kontaktpunktide 
erivol itustega ametnikud. Automatiseeritud otsinguid või võrdlusi läbi viima volitatud 
ametnike nimekiri tehakse taotluse korral kättesaadavaks lõikes 6 osutatud 
järelevalveasutustele ja teistele riikidele;  
(b) riigid tagavad, et registrit haldav organ ning otsingut  tegev organ salvestavad kõik 
isikuandmete edastamised ja kättesaamised, kaasa arvatud teatise selle kohta, kas 
kokkulangevus esineb või mitte. Salvestatakse järgmine teave:  
(i) edastatavad andmed;  
(ii) andmeedastuse kuupäev ja täpne aeg ja  
(iii) otsingut tegeva organi j a registrit haldava organi nimi või viitekood.  
3. Otsingut tegev organ salvestab samuti andmed otsingu või andmeedastuse põhjuste kohta 
ning otsingut teostanud ametniku ja otsinguks või andmeedastuseks korralduse andnud ametniku 
identifitseerimistunnuse.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
914 
 4. Andm ed salvestanud organ edastab salvestatud andmed taotluse korral viivitamata 
asjaomase riigi pädevatele andmekaitseasutustele hiljemalt nelja nädala jooksul taotluse saamisest. 
Salvestatud andmeid võib kasutada üksnes järgmistel eesmärkidel:  
(a) andmekaitse järelevalve;  
(b) andmeturbe tagamine.  
5. Salvestatud andmeid kaitstakse sobivate meetmete abil sobimatu kasutamise eest ja teiste 
väärkasutuse viiside eest ning neid hoitakse kaks aastat. Säilitusaja lõppemisel kustutatakse 
salvestatud andmed viivitamata.  
6. Isikuan dmete edastamise või kättesaamise õiguspärasuse kontrollimise kohustus lasub 
asjaomaste riikide sõltumatutel andmekaitse - või vajaduse korral õigusasutustel. Igaüks võib 
taotleda, et kõnealused asutused kontrolliksid nende isikut käsitleva teabe töötlemise  õiguspärasust 
kooskõlas siseriikliku õigusega. Sõltumata sellistest taotlustest, kontrollivad need asutused ning 
andmete salvestamise eest vastutavad organid pisteliselt andmeedastuse õiguspärasust asjaomaste 
registrite alusel.  
7. Sõltumatud andmekaitseasutused hoiavad sellise pistelise kontrolli tulemusi 
inspekteerimiseks 18 kuud. Pärast nimetatud ajavahemikku kustutatakse need viivitamata. Teise riigi 
sõltumatu andmekaitseasutus võib paluda mis tahes andmekaitseasutusel kasutada oma volitusi  
kooskõlas siseriikliku õigusega. Riikide sõltumatud andmekaitseasutused täidavad vastastikuse 
koostöö raames vajalikke inspekteerimisülesandeid, eelkõige vahetades asjakohast teavet.  
Artikkel 20. Andmesubjektide õigused kahjuhüvitisele  
Kui riigi organ on isikuandmeid edastanud kolmanda osa II jaotise[DNA, sõrmejälgede ja sõidukite 
registreerimisandmete vahetamine] kohaselt , ei saa edastatud andmete ebaõigsus olla teise riigi 
andmeid saavale organile põhjuseks, mille alusel siseriikliku õiguse kohaselt väl tida vastutust kahju 
kannatanud isiku ees. Kui andmeid saavalt organilt mõistetakse välja kahjuhüvitis edastatud 
ebaõigete andmete kasutamise eest, hüvitab andmed edastanud organ andmeid saavale organile 
kahjuhüvitisena makstud summa täies ulatuses.  
Artikk el 21. Riikide taotletav teave  
Taotluse korral teavitab andmeid saav riik andmeid edastavat riiki saadud andmete töötlemisest ning 
saadud tulemusest.  
Artikkel 22. Avaldused ja teave määratud riiklike kontaktpunktide kohta  
1. Ühendkuningriik edastab oma artikli LAW.PRUM.7 [Siseriiklike DNA -registrite loomine] 
lõike  3 ja käesoleva peatüki artikli  12 lõike  1 kohased avaldused ning teabe artikli LAW.PRUM.13 
[Riiklikud kontaktpunktid] lõike  1 ja artikli LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete 
automatisee ritud otsing] lõike  3 kohaselt määratud kontaktpunktide kohta õiguskaitse - ja õigusalase 
koostöö erikomiteele.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
915 
 2. Faktiline teave, mille esitab Ühendkuningriik nende avaldustega ja määratud kontaktpunkte 
käsitleva teabega ning mille esitavad liikmesriigid art ikli LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] lõike 3 
kohaselt, lisatakse otsuse 2008/616/JSK artikli  18 lõikes  2 osutatud juhendisse.  
3. Riigid võivad lõike  1 kohaselt esitatud avaldusi ja teavet igal ajal õiguskaitse - ja õigusalase 
koostöö erikomiteele esitatava teate ga muuta. Õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomitee 
edastab kõik saadud avaldused nõukogu peasekretariaadile.  
4. Nõukogu peasekretariaat teavitab õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteed kõigist 
lõikes  2 osutatud juhendis tehtud muudatustest.  
Artik kel 23. Artiklis LAW.PRUM.18 [Eelhindamine] osutatud otsuste ettevalmistamine  
1. Nõukogu teeb artiklis LAW.PRUM.18 [Eelhindamine] osutatud otsuse, tuginedes 
hindamisaruandele, mis põhineb küsimustikul.  
2. Kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite r egistreerimisandmete vahetamine] 
kohase automatiseeritud andmevahetuse puhul põhineb hindamisaruanne ka hindamiskülastusel ja 
süsteemi katselisel kasutamisel, mis toimuvad vajaduse korral siis, kui Ühendkuningriik on 
teavitanud õiguskaitse - ja õigusalase k oostöö erikomiteed sellest, et ta on täitnud kolmanda osa II 
jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] tulenevad kohustused, 
ja esitab käesoleva peatüki artiklis 22 ette nähtud avaldused. Menetluse täiendavad üksikasjad on 
sätestatud käesoleva lisa 4.  peatükis.  
Artikkel 24. Statistika ja aruandlus  
1. Kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] 
kohase andmevahetuse haldusliku, tehnilise ja rahalise rakendamise hindamine toimub 
korrapäraselt. Hinnatakse neid andmekategooriaid, mille puhul on andmete vahetamine asjaomaste 
riikide vahel alanud. Hindamine põhineb vastavate riikide aruannetel.  
2. Iga riik kogub statistilisi andmeid automatiseeritud andmevahetuse tulemuste kohta. 
Võrreld avuse tagamiseks koostab asjaomane nõukogu töörühm statistilise mudeli. Need statistilised 
andmed edastatakse igal aastal õiguskaitse - ja õigusalase koostöö erikomiteele.  
3. Lisaks palutakse riikidel korrapäraselt ja mitte sagedamini kui kord aastas esitada t äiendavat 
teavet automatiseeritud andmevahetuse rakendamise halduslike, tehniliste ja finantsaspektide 
kohta; seda teavet on vaja protsessi analüüsimiseks ja täiustamiseks.  
4. Käesoleva artikliga seoses on asjakohased liikmesriikide poolt kooskõlas otsustega 
2008/615/JSK ja 2008/616/JSK koostatud statistika ja aruanded.  
1. PEATÜKK. DNA -andmete vahetamine  
1.  DNAga seotud kriminalistika alased küsimused, kokkulangevuse alased eeskirjad ja 
algoritmid  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
916 
 1.1. DNA -profiilide omadused  
DNA -profiil võib sisaldada 24 paa ri arve, mis tähistavad 24 lookusesse kuuluvaid alleele, mida 
kasutab ka Interpol DNAga seotud menetlustes. Nende lookuste nimetused on esitatud järgmises 
tabelis:  
VWA  TH01  D21S11  FGA D8S1179  D3S1358  D18S51  Amelogeni
n 
TPOX  CSF1P0  D13S317  D7S820  D5S818  D16S539  D2S1338  D19S433  
Penta D  Penta E  FES F13A1  F13B  SE33  CD4 GABA  
 
Seitse halliga märgitud lookust ülemises reas moodustavad praeguse Euroopa lookuste 
standardkogumi (ESS) ja Interpoli lookuste standardkogumi (ISSOL).  
Eeskirjad kasutamiseks kõlblike DNA -profiilide kohta:  
Riikide poolt otsingu ja võrdlemise jaoks kättesaadavaks tehtavad DNA -profiilid ning samuti otsingu 
ja võrdlemise tegemiseks edastatavad DNA -profiilid peavad sisaldama vähemalt kuut täielikult 
kindlaksmääratud147 lookust ja võivad sisal dada täiendavaid lookuseid või tühje andmevälju, kui 
need on olemas. DNA -viiteprofiilid peavad sisaldama vähemalt kuut ESSi kuuluvast seitsmest 
lookusest. Kokkulangevuste täpsuse suurendamiseks salvestatakse DNA -profiilide indekseeritud 
andmebaasi kõik ole masolevad andmed alleelide kohta ning neid kasutatakse otsingu ja võrdlemise 
tegemiseks. Kõik riigid peaksid nii kiiresti kui praktilisest seisukohast võimalik rakendama kõik uued 
ELi poolt vastu võetud Euroopa lookuste standardkogumid.  
Segaprofiilide kasu tamine ei ole lubatud, seega iga lookuse alleelid tähistatakse üksnes kahe arvuga, 
mis võivad homosügootsuse korral olla ühes lookuses samad.  
Asendusmärke ja mikrovariante tuleb kasutada järgmiste eeskirjade kohaselt:  
– Iga profiilis sisalduv mittearvuline m ärk (nt „o“, „f“, „r“, „na“, „nr“ või „un“) tuleb andmete 
eksportimiseks asendada automaatselt asendusmärgiga  *, välja arvatud amelogeniini 
korral, ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.  
– Profiilis sisalduvad arvulised väärtused „0“, „1“ või „99“ tule b andmete eksportimiseks 
asendada automaatselt asendusmärgiga  * ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.  
– Kui ühe lookuse puhul märgitakse kolm alleeli, võetakse arvesse esimest alleeli ja kaks 
ülejäänud alleeli tuleb andmete eksportimiseks asendada aut omaatselt asendusmärgiga  * 
ning otsing tuleb teha kõigi märkide suhtes.  
                                                            
147 „Täielikult kindlaksmääratud“ tähendab, et hõl matud on haruldaste alleelide väärtused.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
917 
 – Kui esimese või teise alleeli märgistus on asendatud asendusmärgiga, tuleb otsing teha 
lookuse arvulise märgi mõlema permutatsiooni põhjal (nt märgistus 12,  * võib langeda 
kokku märgis tusega 12,14 või 9,12).  
– Pentanukleotiidsete lookuste (penta D, penta E ja CD4) mikrovariantide korral otsitakse 
kokkulangevust järgmiselt:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x.4  
 x.4 = x.3, x.4, x + 1.  
– Tetranukleotiidsete lookuste (ülejäänud lookused on tetranukleotiidsed) mikrovariantide 
korral otsitakse kokkulangevust järgmiselt:  
 x.1 = x, x.1, x.2  
 x.2 = x.1, x.2, x.3  
 x.3 = x.2, x.3, x + 1.  
1.2. Kokkulangevuse alased eeskirjad  
Kahe DNA -profiili võrdlemine viiakse läbi lookuste p õhjal, mille kohta on mõlema DNA -profiili puhul 
teada alleelipaarid. Vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud lookust (välja arvatud amelogeniin) 
DNA -profiilides peavad omavahel kokku langema enne, kui antakse vastus kokkulangevuse kohta.  
Täielik kokkulan gevus (kvaliteet 1) on selline kokkulangevus, kus võrreldud lookuste, mis tavaliselt 
kuuluvad esitatud või saadud taotlustega seotud DNA -profiilidesse, kõik alleelid on samad. 
Ligikaudne kokkulangevus on selline kokkulangevus, kus kahes DNA -profiilis esine b kõigis võrreldud 
alleelides erinevus vaid ühe alleeli puhul (kvaliteet 2, 3 ja 4). Ligikaudne kokkulangevus on võimalik 
üksnes juhul, kui kahes võrreldud DNA -profiilis esineb vähemalt kuus täielikult kindlaksmääratud 
kokkulangevat lookust.  
Ligikaudse kok kulangevuse põhjuseks võib olla:  
– inimlik trükiviga DNA -profiili andmete sisestamisel otsingutaotlusesse või DNA andmebaasi,  
– DNA -profiili genereerimise käigus tekkinud viga alleeli määramisel või alleeli nimetamisel.  
1.3. Vastuste esitamise eeskirjad  
Vastused esitatakse nii täieliku ja ligikaudse kokkulangevuse kui ka kokkulangevuse puudumise 
korral.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
918 
 Vastus kokkulangevuse kohta saadetakse taotluse esitanud riiklikule kontaktpunktile ning tehakse 
samuti kättesaadavaks taotluse saanud riiklikule kontaktp unktile (et tal oleks võimalik hinnata 
taotluste laadi ja hulka, mis võidakse kooskõlas artikliga LAW.PRUM.14 [Täiendavate isikuandmete ja 
muu teabe esitamine] järgnevalt esitada kokkulangevuse andnud DNA -profiiliga seotud 
olemasolevate isiku - ja muude and mete saamiseks).  
2. Riigikoodide tabel  
Kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] 
kohaselt kasutatakse domeeninimede ja muude selliste konfiguratsiooni parameetrite, mis on 
vajalikud Prümi lepingu kohase DNA -andmete suletud võrgus vahetamise rakenduste jaoks, 
määratlemisel ISO 3166 -1 standardi kohaseid kahetähelisi koode.  
ISO 3166 -1 standardi kohased kahetähelised koodid on järgmised kahetähelised riigikoodid.  
Riigi nimi  Kood  Riigi nimi  Kood  
Belgia  BE Leedu  LT 
Bulgaaria  BG Luksemburg  LU 
Tšehhi Vabariik  CZ Ungari  HU 
Taani  DK Malta  MT 
Saksamaa  DE Madalmaad  NL 
Eesti  EE Austria  AT 
Iirimaa  IE Poola  PL 
Kreeka  EL Portugal  PT 
Hispaania  ES Rumeenia  RO 
Prantsusmaa  FR Slovakkia  SK 
Horvaatia  HR Sloveenia  SI 
Itaalia  IT Soome  FI 
Küpros  CY Rootsi  SE 
Läti LV Ühendkuningriik  UK 
 
3. Funktsionaalne analüüs  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
919 
 3.1. Süsteemi kättesaadavus  
Artikli LAW.PRUM.8 [DNA -profiilide automatiseeritud otsing] kohaselt esitatud taotlused peaksid 
jõudma sihtmärgiks oleva andmebaasini nende saatmise kronoloogilises järjekorras ning vastused 
tuleks saata nii, et need jõuaksid taotluse esitanud riiki 15 minuti jooksul pärast taotluse saabumist 
andmebaasi.  
3.2. Teine etapp  
Kui riik saab vastuse kokkulangevuse kohta, on selle r iigi riiklik kontaktpunkt vastutav taotluses 
esitatud profiilis sisalduvate andmete ja vastuseks saadud profiili(de)s sisalduvate andmete 
võrdlemise eest, et kinnitada ja kontrollida, et profiil omab tõendi väärtust. Riiklikud kontaktpunktid 
võivad kinnitu se andmiseks üksteisega otse ühendust võtta.  
Õigusabi andmise menetlused algavad pärast kahe profiili vahelise kokkulangevuse kinnitamist, 
tuginedes täielikule kokkulangevusele või ligikaudsele kokkulangevusele, mis on tehtud kindlaks 
automaatse andmete võ rdlemise etapis.  
4. DNA liidese juhenddokument  
4.1. Sissejuhatus  
4.1.1.  Eesmärgid  
Selles peatükis määratletakse nõuded DNA -profiili andmete vahetamiseks kõigi riikide DNA 
andmebaaside süsteemide vahel. Päises paiknevad väljad on määratletud konkreetselt Pr ümi lepingu 
kohaseks DNA -andmete vahetamiseks; andmete osa põhineb DNA -profiili kuuluvate XML -struktuuris 
andmete osal, mis on koostatud Interpoli DNA -andmete vahetamise sidesüsteemi jaoks.  
Andmeid vahetatakse SMTP (Simple Mail Transfer Protocol) ning muud e uusimate tehnoloogiate 
abil, kasutades võrguteenuse pakkuja keskset e -posti vaheserverit. XML -fail edastatakse kirja sisus.  
4.1.2.  Rakendusala  
Liidese juhenddokumendis määratakse kindlaks üksnes sõnumi (kirja) sisu. Kõik konkreetselt võrgu ja 
e-postiga seotud aspektid määratakse ühtselt kindlaks, et tagada DNA -andmete vahetamiseks ühine 
tehniline alus.  
See hõlmab järgmiseid aspekte:  
– sõnumi teema lahtris kasutatav formaat, et võimaldada sõnumeid automaatselt töödelda;  
– kas on vajalik sisu krüpteerimine ja kui see on vajalik, siis milliseid meetodeid tuleks 
kasutada;  
– sõnumite maksimaalne pikkus.  
4.1.3.  XML -struktuur ja põhimõtted  
XML -struktuuri põhised sõnumid on struktureeritud järgmisteks osadeks:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
920 
 – päis, mis sisaldab teavet andmeedastuse kohta, ja  
– andmete o sa, mis sisaldab andmeid profiili kohta ning profiili ennast.  
Sama XML -struktuuri kasutatakse nii taotluste kui ka vastuste korral.  
Selleks et oleks võimalik viia läbi identifitseerimata DNA -profiilide täielik kontrollimine LAW.PRUM.9 
[DNA -profiilide autom atiseeritud võrdlus], peab olema võimalik saata mitu profiili ühes sõnumis. 
Tuleb kindlaks määrata maksimaalne profiilide arv ühes sõnumis. See arv sõltub kirja suurimast 
lubatud suurusest ja see määratakse kindlaks pärast e -posti serveri valimist.  
XML näi de: 
<?version=“1.0” standalone=“yes”?>  
<PRUEMDNAx xmlns:msxsl=“urn:schemas -microsoft -com:xslt”  
xmlns:xsi=“http://www.w3.org/2001/XMLSchema -instance”>  
<header>  
(…) 
</header>  
<datas>  
(…) 
</datas>  
[ <datas> Andmete tarind kordub, kui ühes SMTP sõnumis saadeta kse (….) mitu profiili korraga, mis 
on lubatud üksnes artikli LAW.PRUM.9 [DNA -profiilide automatiseeritud võrdlus] kohastel juhtudel  
</datas>]  
</PRUEMDNA>  
4.2. XML -struktuuri kindlaksmääramine  
Järgnevalt esitatavad mõistete määratlused on esitatud dokumenteerimise eesmärgil ning loetavuse 
parandamiseks; tegelik siduv teave on esitatud XML -struktuuri failis (PRUEM DNA.xsd).  
4.2.1.  Formaat PRUEMDNAx  
See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Fields  Type  Description  
header  PRUEM_header  Occurs: 1  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
921 
 datas  PRUEM_d atas Occurs: 1 … 500  
 
4.2.2.  Päise tarindi elemendid  
4.2.2.1.  PRUEM header  
XML -faili päist kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Fields  Type  Description  
direction  PRUEM_header_dir  Direction of message flow  
ref String  Reference of the XML file 
generator  String  Generator of XML file  
schema_version  String  Version number of schema to use  
requesting  PRUEM_header_info  Requesting State info  
requested  PRUEM_header_info  Requested State info  
 
4.2.2.2.  PRUEM_header dir  
Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine:  
Value  Description  
R Request  
A Answer  
 
4.2.2.3.  PRUEM header info  
Tarindis esitatakse teave riigi kohta ning samuti sõnumi kuupäev/kellaaeg. See sisaldab järgmisi 
andmevälju:  
Fields  Type  Description  
source_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requesting State  
destination_isocode  String  ISO 3166 -2 code of the requested State  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
922 
 request_id  String  unique Identifier for a request  
date  Date  Date of creation of message  
time  Time  Time of creation of message  
 
4.2.3.  PRUEM profiilide andmete sisu  
4.2.3.1.  PRUEM_datas  
XML -profiili andmete osa kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Fields  Type  Description  
reqtype  PRUEM request type  Type of request (Article LAW.PRUM.8 [Automated 
searching of  DNA profiles] or LAW.PRUM.9 
[Automated comparison of DNA profiles])  
date  Date  Date profile stored  
type  PRUEM_datas_type  Type of profile  
result  PRUEM_datas_result  Result of request  
agency  String  Name of corresponding unit responsible for the 
profile  
profile_ident  String  Unique State profile ID  
message  String  Error Message, if result = E  
profile  IPSG_DNA_profile  If direction = A (Answer) AND result ≠ H (HIT) 
empty  
match_id  String  In case of a HIT PROFILE_ID of the requesting 
profile  
quality  PRUEM_hitquality_type  Quality of HIT  
hitcount  Integer  Count of matched Alleles  
rescount  Integer  Count of matched profiles. If direction = R 
(Request), then empty. If quality!=0 (the original 
requested profile), then empty.  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
923 
 4.2.3.2.  PRUEM_request_type  
Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine:  
Value  Description  
3 Requests pursuant to Article LAW.PRUM.8 [Automated 
searching of DNA profiles]  
4 Requests pursuant to Article LAW.PRUM.9 [Automated 
comparison of DNA profiles]  
 
4.2.3 .3. PRUEM_hitquality_type  
Value  Description  
0 Referring original requesting profile:  
Case ‘No -HIT’: original requesting profile sent back only;  
Case ‘HIT’: original requesting profile and matched profiles sent back.  
1 Equal in all available alleles without wildcards  
2 Equal in all available alleles with wildcards  
3 HIT with Deviation (Microvariant)  
4 HIT with mismatch  
 
4.2.3.4.  PRUEM_data_type  
Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine:  
Value  Description  
P Person profile  
S Stain  
 
4.2.3.5.  PRUEM_data_result  
Sõnumis sisalduvate andmete liik; selle väärtus võib olla järgmine:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
924 
 Value  Description  
U Undefined, If direction = R (request)  
H HIT 
N No-HIT 
E Error  
 
4.2.3.6.  IPSG_DNA_profile  
DNA -profiili kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Fields  Type  Description  
ess_issol  IPSG_DNA_ISSOL  Group of loci corresponding to the ISSOL 
(standard group of Loci of Interpol)  
additional_loci  IPSG_DNA_additional_loci  Other loci  
marker  String  Method used to generate of DNA  
profile_id  String  Unique identifier for DNA profile  
 
4.2.3.7.  IPSG_DNA_ISSOL  
ISSOLi (Interpoli lookuste standardkogum) kuuluvaid lookuseid sisaldav tarind. See sisaldab järgmisi 
andmevälju:  
Fields  Type  Description  
vwa IPSG_DNA_locus  Locus vwa  
th01  IPSG_DNA_locus  Locus th01  
d21s11  IPSG_DNA_locus  Locus d21s11  
fga IPSG_DNA_locus  Locus fga  
d8s1179  IPSG_DNA_locus  Locus d8s1179  
d3s1358  IPSG_DNA_locus  Locus d3s1358  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
925 
 d18s51  IPSG_DNA_locus  Locus d18s51  
amelogenin  IPSG_DNA_locus  Locus amelogin  
 
4.2.3.8.  IPSG_DNA_additional_loci  
Muid lookuseid sisaldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Fields  Type  Description  
tpox  IPSG_DNA_locus  Locus tpox  
csf1po  IPSG_DNA_locus  Locus csf1po  
d13s317  IPSG_DNA_locus  Locus d13s317  
d7s820  IPSG_DNA_locus  Locus d7s820  
d5s818  IPSG_DNA_locus  Locus d5s818  
d16s539  IPSG_DNA_locus  Locus d16s539  
d2s1338  IPSG_DNA_locus  Locus d2s1338  
d19s433  IPSG_DNA_locus  Locus d19s433  
penta_d  IPSG_DNA_locus  Locus penta_d  
penta_e  IPSG_DNA_locus  Locus penta_e  
fes IPSG_DNA_locus  Locus fes  
f13a1  IPSG_DNA_locus  Locus f13a1  
f13b  IPSG_DNA_locus  Locus f13b  
se33  IPSG_DNA_locus  Locus se33  
cd4 IPSG_DNA_locus  Locus cd4  
gaba  IPSG_DNA_locus  Locus gaba  
 
4.2.3.9.  IPSG_DNA_locus  
Lookust kirjeldav tarind. See sisaldab järgmisi andmevälju:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
926 
 Fields  Type  Description  
low_allele  String  Lowest value of an allele  
high_allele  String  Highest value of an allele  
 
5. Rakenduse, turvalisuse ja sidevõrgu arhitektuur  
5.1. Ülevaade  
Kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] raames 
DNA -andmete vahetamiseks mõeldud rakenduste kasutamiseks kasutatakse ühist sidevõrku, mis on 
riikide hulgas loogiliselt suletud võrk. Selle taotluste saatmiseks ja vastuvõtmiseks mõeldud ühise 
sidetaristu tõhusamaks  ärakasutamiseks luuakse asünkroonne mehhanism DNA - ja 
daktüloskoopiliste andmete taotluste edastamiseks SMTP e -posti sõnumite kaudu. Turvalisusega 
seotud probleemide lahendamiseks kasutatakse SMTP laiendusena sMIME mehhanismi, et luua 
võrgus kahe punkti v ahel tõeline turvaline tunnel.  
Toimivat TESTA (Trans European Services for Telematics between Administrations – turvaline 
üleeuroopaline valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteem) süsteemi kasutavad riigid 
andmevahetuse sidevõrguna. TESTA eest on va stutav Euroopa Komisjon. Võttes arvesse, et riiklikud 
DNA andmebaasid ja praegused TESTA riiklikud juurdepääsupunktid võivad riikides asuda erinevates 
kohtades, võib juurdepääsu TESTA -le võimaldada kas:  
 1. kasutades olemasolevaid riiklikke juurdepääsupunk te või uusi riiklike TESTA 
juurdepääsupunkte, või  
 2. luues kohaliku turvalise ühenduse DNA andmebaasi asukoha, mida haldab pädev 
riiklik asutus, ja olemasoleva riikliku TESTA juurdepääsupunkti vahel.  
Kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] kohaste 
rakenduste kasutuselevõtmisel kasutatud protokollid ja standardid vastavad avatud standarditele ja 
on kooskõlas riikide riikliku julgeolekupoliitika kujundajate kehtestatud nõuetega.  
5.2. Kõrgema taseme a rhitektuur  
Järgides kolmanda osa II jaotist [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine], 
teeb iga riik oma DNA -andmed kättesaadavaks, et neid saaks vahetada teiste riikidega ja/või et 
teised riigid saaksid neid otsida, kasutades ühist  standardset andmevormingut. Arhitektuur põhineb 
kommunikatsioonimudelil, mis tagab side kõigi osapoolte vahel. Puuduvad nii keskserver kui ka 
keskandmebaas DNA -profiilide hoidmiseks.  
Joonis 1: DNA -andmete vahetamise topoloogia  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
927 
  
Lisaks siseriiklike õigusl ike piirangute järgimisele riikide vastavates struktuurides võivad riigid 
otsustada, millist riist - ja tarkvara tuleks süsteemi jaoks vastavas struktuuris kasutada, et tagada 
kooskõla kolmanda osa II jaotises [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisa ndmete 
vahetamine] kehtestatud nõuetega.  
5.3. Turvalisusalased standardid ja andmekaitse  
Käsitletakse ja rakendatakse kolme turvalisuse tasandit.  
5.3.1.  Andmete tasand  
Iga riigi poolt edastatavad DNA -profiili andmed peavad olema kogutud kooskõlas ühiste an dmekaitse 
nõuetega, nii et taotluse esitanud riik saab vastuse, mille peamine eesmärk on teatada, kas 
kokkulangevus esineb või mitte, koos viitenumbriga kokkulangevuse esinemise korral, nii, et vastus 
ei sisalda mingeid isikuandmeid. Edasine uurimine päras t kokkulangevusest teatamist toimub 
kahepoolsel tasandil vastavate riikide vastavate struktuuride suhtes kohaldatavate siseriiklike 
õigusnormide ja korralduslike eeskirjade kohaselt.  
5.3.2.  Sidepidamise tasand  
DNA -profiili andmeid sisaldavad sõnumid (taotl uste esitamisel ja vastamisel) krüpteeritakse enne 
nende edastamist teiste riikide vastavatesse struktuuridesse uusima mehhanismi abil kooskõlas 
avatud standarditega, nagu sMIME.  
5.3.3.  Edastamise tasand  
Kõik DNA -profiili andmeid sisaldavad sõnumid edastat akse teiste riikide vastavatesse struktuuridesse 
rahvusvaheliselt tegutseva usaldusväärse võrguteenuse pakkuja hallatava virtuaalse privaatvõrgu 

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
928 
 tunneldussüsteemi ning selle süsteemiga loodud turvaliste ühenduste kaudu, mille eest vastutab 
vastav riik. Sel lel virtuaalse privaatvõrgu tunneldussüsteemil ei ole ühendust avatud Internetiga.  
5.4. Krüpteerimismehhanismis kasutatavad protokollid ja standardid: sMIME ja sellega seotud 
elemendid  
DNA -profiili andmeid sisaldavate sõnumite krüpteerimiseks kasutatakse s MIME avatud standardit, 
mis on e -posti de facto  standardi SMTP laienduseks. sMIME protokoll (V3) võimaldab kasutada 
signeeritud kirjade vastuvõtmist, turvamärgistust ja turvalisi meililiste ning see on rajatud 
krüptosõnumisüntaksile CMS (Cryptographic Mess age Syntax), mis vastab Interneti Tehnilise 
Operatiivkogu (IETF) nõuetele krüptograafiliselt kaitstud sõnumite kohta. Seda saab kasutada mis 
tahes digitaalsete andmete digitaalseks signeerimiseks, läbitöötamiseks, autentsuse kinnitamiseks ja 
krüpteerimisek s. 
sMIME mehhanismi aluseks olev sertifikaat peab vastama standardile X.509. Selle tagamiseks, et 
standardid ja protseduurid on ühised muude Prümi lepingu kohaste rakendustega, tuleb sMIME 
põhiste krüpteerimistoimingute või erinevates masstootmises olevate  laialt levinud toodete (COTS) 
keskkondades kohaldada järgmisi töötlemiseeskirju:  
– toimitakse järgmises järjekorras: esmalt krüpteerimine, seejärel signeerimine;  
– sümmeetrilise ja asümmeetrilise krüpteerimise korral kasutatakse vastavalt 
krüpteerimisalgoritm i AES (täiustatud krüpteerimisstandard – Advanced Encryption 
Standard) 256 biti pikkust ja RSA 1024 biti pikkust võtit;  
– kasutatakse räsi algoritmi SHA -1. 
sMIME funktsioon on liidetud valdavasse enamusse kaasaegsetesse e -posti tarkvarapakettidesse, 
sealhulg as programmidesse Outlook, Mozilla Mail ning samuti Netscape Communicator 4.x, ning see 
on ristkasutatav kõigi peamiste e -posti tarkvarapakettidega.  
Kuna sMIME süsteemi on lihtne integreerida kõigi riikide vastavates struktuurides asuvatesse 
riiklikesse in fotehnoloogiataristutesse, on tehtud valik kasutada seda kui otstarbekat mehhanismi 
sideturbe nõutava taseme saavutamiseks. Selleks et saavutada kontseptsiooni tõestamise eesmärk 
tõhusamal viisil ja vähendada kulusid, on DNA -andmete vahetamise süsteemi pro totüübi jaoks 
valitud avatud standardile vastav JavaMaili rakendusliides. See rakendusliides võimaldab e -posti 
krüpteerimist ja dekrüpteerimist, kasutades sMIME ja/või OpenPGP standardit. Eesmärk on tagada 
üks hõlpsasti kasutatav rakendusliides e -posti kli entidele, kes tahavad saata ja vastu võtta e -posti, 
mis on krüpteeritud, kasutades ühte kahest kõige populaarsemast e -posti krüpteerimisskeemist. 
Seetõttu piisab kolmanda osa II jaotises [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete 
vahetamine] keh testatud nõuete täitmiseks JavaMaili rakendusliidese põhisest uusimast 
rakendusest, näiteks tootest Bounty Castle JCE (Java krüptograafiline laiendus – Java Cryptographic 
Extension ), mida kasutatakse sMIME protokolli kohaldamiseks, et katsetada DNA -andmete  
vahetamist kõigi riikide vahel.  
5.5. Rakenduse arhitektuur  
Iga riik jagab teistele riikidele standardsete DNA -profiili andmete kogumi, mis vastab praegusele 
ühisele liidese juhenddokumendile. Seda võib teha kas nähes ette tegeliku võimaluse tutvuda riikliku 
andmebaasiga või luues eraldi eksporditud andmebaasi (indekseeritud andmebaasi).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
929 
 Neli peamist elementi: E -posti server/sMIME, rakendusserver, andmestruktuuri üksus andmete 
saamiseks/saatmiseks ja saabuvate/väljaminevate sõnumite registreerimiseks ning kokkulangevuse 
otsimise mootor täidavad rakendusülesanded kasutatavast tootest sõltumatult.  
Selleks et võimaldada kõigil riikidel integreerida need elemendid hõlpsalt oma vastavatesse 
riiklikesse struktuuridesse, on avatud lähtekoodil põhinevate eleme ntide abil, mille iga riik võib 
valida välja vastavalt oma riiklikule infotehnoloogia alasele poliitikale ja eeskirjadele, loodud 
kindlaksmääratud ühine funktsionaalsus. Kuna erinevad elemendid, mida kasutatakse juurdepääsuks 
indekseeritud andmebaasidele, mis sisaldavad kolmanda osa II jaotises [DNA, sõrmejälgede ja 
sõidukite registreerimisandmete vahetamine] käsitletavaid DNA -profiilide andmeid, on üksteisest 
sõltumatud, võib iga riik valida oma riist - ja tarkvaraplatvormi, sealhulgas andmebaasi ja 
operats ioonisüsteemid.  
On välja töötatud DNA -andmete vahetamise süsteemi prototüüp ning seda on olemasolevas ühises 
võrgus edukalt testitud. Versioon 1.0 on võetud kasutusele tootmiskeskkonnas ning seda 
kasutatakse igapäevastes tegevustes. Riigid võivad kasutada ühiselt väljatöötatud toodet, kuid 
võivad välja töötada ka oma tooted. Toote ühiseid elemente hooldatakse, kohandatakse ja 
arendatakse edasi vastavalt infotehnoloogia, kriminalistika ja/või politsei funktsionaalsete nõuete 
muutumisele.  
Joonis 2: Rakenduse topoloogia ülevaade  
 
5.6. Rakenduse arhitektuuris kasutatavad protokollid ja standardid  
5.6.1.  XML  
DNA -andmete vahetamiseks kasutatakse SMTP põhise e -posti sõnumite edastamisel täielikult ära 
XML -struktuuri. Laiendatav märgistuskeel (XML) on W3C poolt soo vitatav mitmeotstarbeline 
märgistuskeel selliste eriotstarbeliste märgistuskeelte loomiseks, mis on suutelised käsitlema mitut 
erinevat liiki andmeid. DNA -profiili kirjeldamine viisil, mis on sobiv vastavate andmete vahetamiseks 
kõigi riikide vahel, on teo statud XMLi abil ja liidese juhenddokumendis toodud XML -struktuuri 
kohaselt.  
5.6.2.  ODBC  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
930 
 Avatud andmebaasipöördus (ODBC – Open DataBase Connectivity) annab standardse tarkvaralise 
rakendusliidesel põhineva meetodi andmebaasi haldussüsteemile juurdepääsuks ja selle 
programmeerimiskeeltest, andmebaasidest ja operatsioonisüsteemidest sõltumatuks muutmiseks. 
ODBC -l on siiski teatavad puudused. Suure hulga klientarvutite haldamisega võib kaasneda erinevate 
draiverite ja DLL -teekide kasutamine. Selle tegevuse kee rukus võib süsteemi haldamise muuta 
ülemäära mahukaks.  
5.6.3.  JDBC  
Java andmebaasipöördus (JDBC – Java DataBase Connectivity) on rakendusliides Java 
programmeerimiskeele jaoks, millega määratakse kindlaks, kuidas klient võib andmebaasile juurde 
pääseda. Er inevalt ODBCst ei nõua JDBC teatavate DLL -teekide kasutamist töökoha arvutil.  
Järgmisel skeemil on kirjeldatud riikide vastavates struktuurides DNA -profiilidega seotud taotluste ja 
vastuste töötlemise protsessi ülesehitust. Nii taotluste esitamisel kui ka vastuste saatmisel puutub 
andmevoog kokku neutraalsete andmetega, mis kuuluvad erinevatesse andmekogumitesse ja millel 
on ühine andmestruktuur.  
Joonis 3: Ülevaade: rakenduse töövoog iga riigi vastavas struktuuris  
 
5.7. Sidepidamine  
5.7.1.  Ühine sidevõrk: TESTA ja seda täiendav taristu  
DNA -andmete vahetamise rakendus kasutab e -posti, mis on asünkroonne mehhanism, et saata 
taotlusi ja võtta vastu vastuseid riikide vahel. Kuna kõigil riikidel on vähemalt üks riiklik TESTA võrgu 
juurdepääsupunkt, toimub DNA -andmete vahetamine TESTA võrgu kaudu. TESTA võimaldab oma e -
posti edastussüsteemi abil kasutada mitmeid lisaväärtust pakkuvaid teenuseid. Lisaks TESTA 
nõuetele vastavate e -posti kontode pidamisele võimaldab taristu kasutada e -posti levitamise 
loendeid ja mar sruutimise poliitikaid. See võimaldab TESTAt kasutada arvelduskojana sõnumite 
jaoks, mis on adresseeritud haldusasutustele kogu ELis. Samuti võib luua viirusetõrje mehhanismid.  
TESTA e -posti edastuse süsteem on loodud hästi kättesaadavale riistvaraplatvorm ile, mis paikneb 
TESTA rakenduse keskrajatises, ning see on kaitstud tulemüüriga. TESTA domeeninimede süsteemid 

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
931 
 (DNS) seostavad võrguaadressid IP aadressidega ja seeläbi jäävad pöördumistega seotud tegevused 
kasutaja ja rakenduse eest varjule.  
5.7.2.  Turva lisusega seotud küsimused  
TESTA raames on võetud kasutusele VPNi (virtuaalne privaatvõrk) kontseptsioon. VPNi loomiseks 
kasutatud märgendkommunikatsiooni tehnoloogia areneb edasi, et toetada hulgiprotokoll -
siltkommunikatsiooni (MPLS) standardit, mille on v älja töötanud IETF.  
 
MPLS on IETFi standardtehnoloogia, mis kiirendab võrguliiklust, vältides pakettide analüüsi 
vaheruuterites (hüpped). Seda tehakse nn märgendite abil, mis lisatakse pakettidele struktuuri 
äärmiste ruuterite poolt, lähtudes teabest, mis  on salvestatud edastusinfobaasis (forwarding 
information base – FIB). Märgendeid kasutatakse ka VPNide loomiseks.  
MPLS ühendab 3. kihi marsruutimise kasulikud omadused ja 2. kihi kommunikatsiooni eelised. Kuna 
IP aadresse struktuuri läbimise käigus ei ana lüüsita, ei sea MPLS mingeid piiranguid IP aadresside 
osas.  
Lisaks sellele on TESTA kaudu edastatav e -post kaitstud sMIME põhise krüpteerimismehhanismiga. 
Ilma võtmeta ja õiget sertifikaati omamata ei saa mitte keegi sõnumeid võrgu kaudu dekrüpteerida.  
5.7.3. Sidevõrgus kasutatavad protokollid ja standardid  
5.7.3.1.  SMTP  
Lihtne meiliedastusprotokoll (SMTP) on de facto  standard e -posti edastamiseks Interneti kaudu. 
SMTP on suhteliselt lihtne tekstipõhine protokoll, kus määratakse üks või mitu sõnumisaajat ning 
seejärel edastatakse sõnumi tekst. SMTP kasutab TCP porti 25 IETFi spetsifikatsiooni kohaselt. 
Etteantud domeen inimele vastava SMTP serveri kindlaksmääramiseks kasutatakse MX (Mail 
eXchange) DNS (domeeninimede süsteem) kirjet.  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
932 
 Kuna protokoll oli algselt üksnes ASCII -vormingus teksti põhine, ei toiminud see hästi binaarfailidega. 
Töötati välja sellised standardid na gu MIME, et kodeerida binaarfailid SMTP abil edastamiseks. 
Praegu toetab enamik SMTP servereid 8BITMIME ja sMIME laiendusi, võimaldades binaarfaile 
edastada peaaegu sama lihtsalt kui harilikku teksti. Eeskirjad sMIME põhiste tegevuste korral on 
esitatud pu nktis, milles käsitletakse sMIME laiendust (vt punkt 5.4).  
SMTP on tõukeprotokoll, mis ei võimalda sõnumeid kaugserverist tellides tõmmata. Selleks peab 
meiliklient kasutama POP3 või IMAP -d. DNA -andmete vahetamise teostamise raames on otsustatud 
kasutada P OP3 protokolli.  
5.7.3.2.  POP  
Kohalikud meilikliendid kasutavad TCP/IP ühenduse kaudu kaugserverist e -posti saamiseks POP -
protokolli 3. versiooni (POP3), mis on rakenduskihti kuuluv Interneti standardprotokoll. Kasutades 
SMTP protokolli SMTP ärasaatmisprofi ili, saadavad meilikliendid sõnumeid Interneti või kinnise 
võrgu kaudu. MIME on standard manuste jaoks ja e -posti sõnumis esineva muus kui ASCII -vormingus 
teksti jaoks. Kuigi ei POP3 ega SMTP ei nõua e -posti töötlemist MIME põhiselt, on Interneti -põhine e -
post peamiselt MIME -põhiselt töödeldud ning seetõttu peavad POP kliendid samuti MIMEt tundma 
ja kasutama. Kogu kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede ja sõidukite registreerimisandmete 
vahetamine] sidekeskkond sisaldab seetõttu POPi elemente.  
5.7.4.  Võrguaadresside määramine  
Tegevuskeskkond  
Euroopa IP aadresside registreerimise asutus (RIPE) on praegu eraldanud TESTA jaoks B klassi 
alamvõrgu ( half B class subnet ) eraldi ploki. IP aadresside eraldamisel riikidele lähtutakse 
geograafilisest paiknemisest E uroopas. Riikide vaheline kolmanda osa II jaotise [DNA, sõrmejälgede 
ja sõidukite registreerimisandmete vahetamine] kohane andmevahetus toimub üle -euroopalise 
loogiliselt suletud IP -võrgu kaudu.  
Testimiskeskkond  
Süsteemi igapäevase sujuva toimimise tagamis eks kõigi ühendatud riikide vahel on uute riikide jaoks, 
kes valmistuvad süsteemiga ühinema, vaja luua suletud võrgul põhinev testimiskeskkond. On 
koostatud parameetreid, sealhulgas IP aadresse, võrgusätteid, e -posti domeene ning samuti 
rakenduse kasutajat e kontode andmeid sisaldav tabel ning see tuleks lisada vastava riigi vastavasse 
struktuuri. Lisaks sellele on testimiseks koostatud väljamõeldud DNA -profiilid.  
5.7.5.  Konfiguratsiooni parameetrid  
On loodud turvalise e -posti süsteem, mis kasutab eu -admin.n et domeeni. See domeen koos sellega 
seotud aadressidega ei ole juurdepääsetav kohast, mis ei kuulu TESTA kogu ELi hõlmavasse domeeni, 
kuna nimed on teada ainult TESTA DNS keskserveris, mis on Internetist eraldatud.  
Nende TESTA keskkonna aadresside (hostini med) seostamine nende IP aadressidega toimub TESTA 
DNS teenuse abil. Iga kohaliku domeeni kohta lisatakse TESTA DNS keskserverisse meiliedastuse 
kohta kanne, tänu millele saadetakse kõik TESTA kohalikele domeenidele saadetud e -posti sõnumid 
edasi TESTA kes ksele meiliedastussüsteemile. See TESTA keskne meiliedastussüsteem edastab need 
seejärel konkreetsele meiliserveri kohalikule domeenile, kasutades kohaliku domeeni e -posti 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
933 
 aadressi. Edastades e -posti sellisel viisil, liigub e -posti sõnumites sisalduv oluli se tähtsusega teave 
üksnes Euroopa suletud võrgutaristu ja mitte turvamata Interneti kaudu.  
Riikide vastavates struktuurides tuleb järgmise skeemi alusel luua alamdomeenid ( paksus kaldkirjas ): 
„application -type.State -code.pruem.testa.eu“ kus:  
„State -code “ on kahetäheline riigikood (nt AT, BE jne),  
„application -type ” võib olla üks järgmistest: DNA, FP või CAR.  
Eespool kirjeldatud skeemi alusel loodud riikide alamdomeenid on toodud järgmises tabelis:  
States’ sub domains syntax  
State  Sub Domains  Comments  
BE dna.be.pruem.testa.eu    
fp.be.pruem.testa.eu    
car.be.pruem.testa.eu   
test.dna.be.pruem.testa.eu   
test.fp.be.pruem.testa.eu   
test.car.be.pruem.testa.eu   
BG dna.bg.pruem.testa.eu   
fp.bg.pruem.testa.eu   
car.bg.pruem.testa.eu   
test.dna.bg.pruem.testa.eu   
test.fp.bg.pruem.testa.eu   
test.car.bg.pruem.testa.eu   
CZ dna.cz.pruem.testa.eu    
fp.cz.pruem.testa.eu    
car.cz.pruem.testa.eu   
test.dna.cz.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
934 
 test.fp.cz.pruem.testa.eu   
test.car.cz.pruem.testa.eu   
DK dna.dk.pruem.testa.eu    
fp.dk.pruem.testa.eu    
car.dk.pruem.testa.eu   
test.dna.dk.pruem.testa.eu   
test.fp.dk.pruem.testa.eu   
test.car.dk.pruem.testa.eu   
DE dna.de.pruem.testa.eu    
fp.de.pruem.testa.eu    
car.de.pruem.testa.eu   
test.dna.de.pruem.testa.eu   
test.fp.de.pruem.testa.eu   
test.car.de.pruem.testa.eu   
EE dna.ee.pruem.testa.eu    
fp.ee.pruem.testa.eu    
car.ee.pruem.testa.eu   
test.dna.ee.pruem.testa.eu   
test.fp.ee.pruem.testa.eu   
test.car.ee.pruem.testa.eu   
IE dna.ie.pruem.testa.eu    
fp.ie.pruem.testa.eu    
car.ie.pruem.testa.eu   
test.dna.ie.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
935 
 test.fp.ie.pruem.testa.eu   
test.car.ie.pruem.testa.eu   
EL dna.el.pruem.testa.eu    
fp.el.pruem.testa.eu    
car.el.pruem.testa.eu   
test.dna.el.pruem.testa.eu   
test.fp.el.pruem.testa.eu   
test.car.el.pruem.testa.eu   
ES dna.es.pruem.testa.eu    
fp.es.pruem.testa.eu    
car.es.pruem.testa.eu   
test.dna.es.pruem.testa.eu   
test.fp.es.pruem.testa.eu   
test.car.es.pruem.testa.eu   
FR dna.fr.pruem.testa.eu    
fp.fr.pruem.testa.eu    
car.fr.pruem.testa.eu   
test.dna.fr.pruem.testa.eu   
test.fp.fr.pruem.testa.eu   
test.car.fr.pruem.testa.eu   
HR dna.hr.pruem.testa.eu    
fp.hr.pruem.testa.eu    
car.hr.pruem.testa.eu   
test.dna.hr.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
936 
 test.fp.hr.pruem.testa.eu   
test.car.hr.pruem.testa.eu   
IT dna.it.pruem.testa.eu    
fp.it.pruem.testa.eu    
car.it.pruem.testa.eu   
test.dna.it.pruem.testa.eu   
test.fp.it.pruem.testa.eu   
test.car.it.pruem.testa.eu   
CY dna.cy.pruem.testa.eu    
fp.cy.pruem.testa.eu    
car.cy.pruem.testa.eu   
test.dna.cy.pruem.testa.eu   
test.fp.cy.pruem.testa.eu   
test.car.cy.pruem.testa.eu   
LV dna.lv.pruem.testa.eu    
fp.lv.pruem.testa.eu    
car.lv.pruem.testa.eu   
test.dna.lv.pruem.testa.eu   
test.fp.lv.pruem.testa.eu   
test.car.lv.pruem.testa.eu   
LT dna.lt.pruem.testa.eu    
fp.lt.pruem.testa.eu    
car.lt.pruem.testa.eu   
test.dna.lt.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
937 
 test.fp.lt.pruem.testa.eu   
test.car.lt.pruem.testa.eu   
LU dna.lu.pruem.testa.eu    
fp.lu.pruem.testa.eu    
car.lu.pruem.testa.eu   
test.dna.lu.pruem.testa.eu   
test.fp.lu.pruem.testa.eu   
test.car.lu.pruem.testa.eu   
HU dna.hu.pruem.testa.eu    
fp.hu.pruem.testa.eu    
car.hu.pruem.testa.eu   
test.dna.hu.pruem.testa.eu   
test.fp.hu.pruem.testa.eu   
test.car.hu.pruem.testa.eu   
MT dna.mt.pruem.testa.eu    
fp.mt.pruem.testa.eu    
car.mt.pruem.testa.eu   
test.dna.mt.pruem.testa.eu   
test.fp.mt.pruem.testa.eu   
test.car.mt.pruem.testa.eu   
NL dna.nl.pruem.nl.testa.eu    
fp.nl.pruem.testa.eu    
car.nl.pruem.testa.eu   
test.dna.nl.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
938 
 test.fp.nl.pruem.testa.eu   
test.car.nl.pruem.testa.eu   
AT dna.at.pruem.testa.eu    
fp.at.pruem.testa.eu    
car.at.pruem.testa.eu   
test.dna.at.pruem.testa.eu   
test.fp.at.pruem.testa.eu   
test.car.at.pruem.testa.eu   
PL dna.pl.pruem.testa.eu    
fp.pl.pruem.testa.eu    
car.pl.pruem.testa.eu   
test.dna.pl.pruem.testa.eu   
test.fp.pl.pruem.testa.eu   
test.car.pl.pruem.testa.eu   
PT dna.pt.pruem.testa.eu    
fp.pt.pruem.testa.eu    
car.pt.pruem.testa.eu   
test.dna.pt.pruem.testa.eu   
test.fp.pt.pruem.testa.eu   
test.car.pt.pruem.testa.eu   
RO dna.ro.pruem.testa.eu    
fp.ro.pruem.testa.eu    
car.ro.pruem.testa.eu   
test.dna.ro.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
939 
 test.fp.ro.pruem.testa.eu   
test.car.ro.pruem.testa.eu   
SI dna.si.pruem.testa.eu    
fp.si.pruem.testa.eu    
car.si.pruem.testa.eu   
test.dna.si.pruem.testa.eu   
test.fp.si.pruem.testa.eu   
test.car.si.pruem.testa.eu   
SK dna.sk.pruem.testa.eu    
fp.sk.pruem.testa.eu    
car.sk.pruem.testa.eu   
test.dna.sk.pruem.testa.eu   
test.fp.sk.pruem.testa.eu   
test.car.sk.pruem.testa.eu   
FI dna.fi.pruem.testa.eu    
fp.fi.pruem.testa.eu    
car.fi.pruem.testa.eu   
test.dna.fi.pruem.testa.eu   
test.fp.fi.pruem.testa.eu   
test.car.fi.pruem.testa.eu   
SE dna.se.pruem.testa.eu    
fp.se.pruem.testa.eu    
car.se.pruem.testa.eu   
test.dna.se.pruem.testa.eu   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
940 
 test.fp.se.pruem.testa.eu   
test.car.se.pruem.testa.eu   
UK dna.uk.pruem.testa.eu    
fp.uk.pruem.testa.eu    
car.uk.pruem.testa.eu   
test.dna.uk.pruem.testa.eu   
test.fp.uk.pruem.testa.eu   
test.car.uk.pruem.testa.eu   
 
2. PEATÜKK. Daktüloskoopiliste andmete vahetamine (liidese juhenddokument)  
Liidese juhenddokumendi eesmärk on määratleda nõuded daktüloskoopiliste andmete vahetamiseks 
sõrmejälgede automaatse tuvastamise süsteemi (AFIS) ja riikide vahel. See põhineb ANSI/NIST -ITL 1 -
2000 standardi Interpoli rakendusversioonil (INT -I, versioon 4.22b).  
See versioon hõlmab tüüp -1, tüüp -2, tüüp -4, tüüp -9, tüüp -13 ja tüüp -15 loogiliste kirjetega seotud 
kõiki peamisi määratlusi, mis on vajalikud daktüloskoopiliseks analüüsimiseks kujutise ja eritunnuste 
põhjal.  
1. Failide sisu ülevaade  
Daktüloskoopiliste andmete  fail sisaldab mitmeid loogilisi kirjeid. Algses ANSI/NIST -ITL 1 -2000 
standardis on määratud kindlaks 16 tüüpi kirjeid. Kirjete ning kirjete sees asuvate väljade ja 
alamandmeväljade vahel kasutatakse sobivaid ASCII vormingus eraldusmärke.  
Teabe vahetamisel  lähtekohaks ja sihtkohaks olevate asutuste vahel kasutatakse üksnes 6 kirje tüüpi:  
Tüüp -1 → Teave andmeedastuse kohta  
Tüüp -2 → Tähtnumbrilised andmed isikute/juhtumi kohta  
Tüüp -4 → Kõrge resolutsiooniga daktüloskoopilised 
kujutised halltoonides  
Tüüp -9 → Eritunnuseid kirjeldav kirje  
Tüüp -13 → Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje 
kujutist sisaldav kirje  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
941 
 Tüüp -15 → Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldav 
kirje  
 
1.1. Tüüp -1 – faili päis  
See kirje sisaldab marsruutimisalaseid andmeid ning andmeid, mis kirjeldavad ülejäänud faili 
struktuuri. Seda tüüpi kirjes määratakse samuti kindlaks andmeedastuse tüübid, mis jaotuvad 
järgmistesse kategooriatesse:  
1.2. Tüüp -2 – kirjeldav tekst  
See kirje sisaldab tekstina esitatud teavet, mis pakub huvi saa tvatele ja vastuvõtvatele asutustele.  
1.3. Tüüp -4 – kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides  
Seda kirjet kasutatakse vahetamaks kõrge resolutsiooniga halltoonides (8  bitti) daktüloskoopilisi 
kujutisi lahutusvõimega 500  pikslit tolli kohta. Daktüloskoopil iste kujutiste andmed tuleb kokku 
pakkida, kasutades WSQ algoritmi, kusjuures kokkupakkimise tihedus ei tohi olla suurem kui 15:1. 
Teisi kokkupakkimisalgoritme või kokkupakkimata kujutisi ei tohi kasutada.  
1.4. Tüüp -9 – eritunnuseid kirjeldavad kirjed  
Tüüp -9 kirjeid kasutatakse kurrustiku tunnuseid või eritunnuseid kirjeldavate andmete 
vahetamiseks. Neid kasutatakse osaliselt selleks, et vältida AFIS kodeerimisprotsessi dubleerimist ja 
osaliselt selleks, et võimaldada edastada AFISi koode, mis sisaldavad vä hem andmeid kui vastavad 
kujutised.  
1.5. Tüüp -13 – muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldav kirje  
Seda kirjet kasutatakse muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje (sõrmejälje - ja peopesa -) 
kujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava tähtnumbrilise teabega. Nende kujutiste 
skaneerimise resolutsioon on 500  pikslit tolli kohta, kasutades 256  halltooni. Kui sündmuskohajälje 
kujutise kvaliteet on piisav, pakitakse andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib 
vastastikusel kokkul eppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500  piksli tolli kohta ning võib 
kasutada rohkemat kui 256  halltooni. Sellisel juhul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG  2000 
formaati (vt 7.  liide).  
1.6. Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldav kirje  
Lisatud tekstiväljadega kujutiste tüüp -15 kirjeid kasutatakse muutuva resolutsiooniga 
peopesakujutiste vahetamiseks koos tekstuuri kirjeldava tähtnumbrilise teabega. Nende kujutiste 
skaneerimise resolutsioon on 500  pikslit tolli kohta, kasutades 256  hallt ooni. Andmete hulga 
vähendamiseks pakitakse kujutiste andmed WSQ algoritmi alusel kokku. Vajaduse korral võib 
vastastikusel kokkuleppel kujutiste resolutsiooni suurendada üle 500  piksli tolli kohta ning võib 
kasutada rohkemat kui 256  halltooni. Sellisel ju hul on tungivalt soovitatav kasutada JPEG  2000 
formaati (vt 7.  liide).  
2. Kirje formaat  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
942 
 Andmeedastusfail sisaldab ühte või enamat loogilist kirjet. Iga failis sisalduva loogilise kirje kohta 
esineb selles mitu kirjele vastavat andmevälja. Iga andmeväli või b sisaldada ühte või enamat 
ühteväärtuselist andmeühikut. Üheskoos kasutatakse neid andmeühikuid sellel andmeväljal 
sisalduva teabe erinevate aspektide edasiandmiseks. Andmeväli võib samuti sisaldada ühte või 
enamat andmeühikut, mis on rühmitatud ning andm eväljal korduvalt esitatud. Sellist andmeühikute 
rühma nimetatakse alamandmeväljaks. Andmeväli võib seega sisaldada ühte või enamat 
andmeühikute alamandmevälja.  
2.1. Andmete eraldusmärgid  
Lisatud tekstiväljadega loogilistes kirjetes kasutatakse andmete pii ritlemiseks nelja ASCII vormingus 
andmete eraldusmärki. Piiritletud andmed võivad olla andmeühikud andmeväljal või 
alamandmeväljal, andmeväljad loogilises kirjes või korduvad alamandmeväljad. Need andmete 
eraldusmärgid on määratletud ANSI X3.4 standardiga.  Neid eraldusmärke kasutatakse teabe 
loogilisel viisil eraldamiseks ja kvalifitseerimiseks. Hierarhiliste seoste alusel on faili eraldusmärk „FS“ 
kõige suurema ulatusega, sellele järgnevad rühma eraldusmärk „GS“, kirje eraldusmärk „RS“ ja 
viimasena ühiku e raldusmärk „US“. Tabelis 1 on loetletud need ASCII vormingus eraldusmärgid ning 
kirjeldatakse nende nimetatud standardi kohast kasutamist.  
Andmete eraldusmärke tuleks nende funktsioonist lähtuvalt käsitada kui viidet nendele järgnevate 
andmete liigile. „US “ märgiga eraldatakse üksikud andmeühikud andmeväljal või alamandmeväljal. 
See annab märku, et järgmine andmeühik kuulub sellele andmeväljale või alamandmeväljale. Kui 
andmeväljal esineb mitu alamandmevälja, mis on eraldatud „RS“ märgiga, annab see märk mä rku, et 
tegemist on järgmise rühma algusega, mis sisaldab korduvat teabeühikut (korduvaid teabeühikuid). 
Eraldusmärk „GS“, mida kasutatakse andmeväljade vahel, annab märku sellest, et algab uus 
andmeväli. See eraldusmärk asub andmevälja identifitseerimisnu mbri ees. Sarnaselt tähistab uue 
loogilise kirje algust märk „FS“.  
Need neli märki omavad tähendust üksnes siis, kui neid kasutatakse andmeühikute 
eraldusmärkidena ASCII vormingus kirjete andmeväljadel. Kui need märgid esinevad binaarfailina 
esitatud kujut ise kirjes või binaarkoodis andmeväljadel, puudub neil eritähendus ning need on 
lihtsalt vahetatavate andmete osaks.  
Harilikult ei peaks tühje andmevälju või andmeühikuid esinema ning seetõttu peaks kahe teabeühiku 
vahel olema vaid üks eraldusmärk. Erand s ellest reeglist tehakse juhul, kui andmete edastamise 
käigus ei ole andmeväljad või andmeühikud kättesaadavad, need puuduvad või nende esitamine on 
vabatahtlik, ning edastatavate andmete töötlemine ei sõltu nende konkreetsete andmete 
olemasolust. Sellistel  juhtudel esinevad mitu külgnevat eraldusmärki koos, ilma et eraldusmärkide 
vahele oleks vaja lisada fiktiivseid andmeid.  
Andmevälja määratlemine, mis sisaldab kolme andmeühikut, toimub järgmiselt. Kui puuduvad teise 
andmeühiku andmed, siis esineb esimese ja kolmanda andmeühiku vahel kõrvuti koos kaks „US“ 
eraldusmärki. Kui teine ja kolmas andmeühik mõlemad puuduvad, siis tuleb kasutada kolme 
eraldusmärki – kaks „US” eraldusmärki lisaks välja või alamandmevälja lõpetavale eraldusmärgile. 
Üldiselt, kui üks v õi rohkem kohustuslikult või vabatahtlikult esitatavat andmeühikut ei ole välja või 
alamandmevälja jaoks kättesaadavad, siis tuleks lisada vastav arv eraldusmärke.  
On võimalik, et esineb kombinatsioone, kus kõrvuti esineb kaks või enam neljast kasutatavast  
eraldusmärgist. Kui andmeühiku, alamandmevälja või andmevälja jaoks andmed puuduvad või ei ole 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
943 
 kättesaadavad, peab esinema üks eraldusmärk vähem nõutavast andmeühikute, alamandmeväljade 
või andmeväljade arvust.  
Tabel 1. Kasutatavad eraldusmärgid  
Code  Type  Description  Hexadecimal Value  Decimal Value  
US Unit Separator  Separates information 
items  1F 31 
RS Record Separator  Separates subfields  1E 30 
GS Group Separator  Separates fields  1D 29 
FS File Separator  Separates logical records  1C 28 
 
2.2. Kirje struktuur  
Lisatud tekstiväljadega loogiliste kirjete korral numereeritakse iga kasutatav andmeväli vastavalt 
standardile. Iga andmevälja formaat moodustub loogilise kirje tüübi numbrist, millele järgneb punkt 
„.“, andmevälja number, millele järgneb koolon „:“, millele järgneb sellele andmeväljale kuuluvad 
andmed. Lisatud tekstivälja number võib olla mis tahes arv ühest üheksani punkti „.“ ja kooloni vahel 
„:“. Seda tuleb käsitada märgita täisarvuga tähistava andmevälja numbrina. See tähendab, et 
andmevälja number „2 123:“ on sama kui andmevälja number „2.000000123:“, ning seda tuleks 
käsitada samal viisil.  
Näite esitamiseks kasutatakse käesolevas dokumendis kolmekohalist arvu, et tähistada kirjeldatavas 
lisatud tekstiväljaga loogilises kirjes sisalduvat andm evälja. Andmevälja numbri formaat on „TT.xxx:“, 
kus „TT“ tähistab ühe või kahe märgiga kirje tüüpi ja sellele järgneb punkt. Järgmise kolme märgiga 
tähistatakse vastavat andmevälja numbrit ja sellele järgneb koolon. Koolonile järgnevad ASCII 
vormingus kirj eldavad andmed või kujutise andmed.  
Tüüp -1 ja tüüp -2 loogilised kirjed sisaldavad ainult ASCII vormingus teksti sisaldavaid andmevälju. Iga 
nimetatud kirje tüübi puhul märgitakse kirje kogupikkus (sealhulgas andmevälja numbrid, koolonid ja 
eraldusmärgid) e simesel ASCII vormingus andmeväljal. ASCII vormingus faili eraldusmärgi „FS“ 
kontrollmärk (mis tähistab loogilise kirje või andmeedastuse lõppu) järgneb ASCII vormingus 
andmete viimasele baidile ning seda arvestatakse kirje pikkuse määramisel.  
Lisatu tekst iväljaga andmete esitamise kontseptsioonist erinevalt sisaldavad tüüp -4 kirjed üksnes 
binaarseid andmeid, mis on salvestatud saamise järjekorras fikseeritud pikkusega binaarsetele 
andmeväljadele. Kirje kogupikkus märgitakse iga kirje esimesel neljabaidisel  binaarsel andmeväljal. 
Selle binaarse kirje puhul ei märgita ei kirje numbrit selle juurde kuuluva punktiga ega andmevälja 
identifitseerimisnumbrit selle juurde kuuluva kooloniga. Lisaks sellele, kuna selle kirje kõigi 
andmeväljade pikkus on kas fikseerit ud või kindlaks määratud, ei käsitata nelja eraldusmärki („US“, 
„RS“, „GS“, ja „FS“) muul viisil kui üksnes binaarsete andmetena. Binaarse kirje korral ei kasutata 
märki „FS“ kirje eraldusmärgina või andmeedastuse lõppu tähistava märgina.  
3. Tüüp -1 loogili ne kirje: faili päis  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
944 
 Selles kirjega kirjeldatakse faili struktuuri, faili tüüpi ja antakse muud olulist teavet. Tüüp -1 
andmeväljades kasutatav märgistik sisaldab üksnes 7 -bitist ANSI koodi andmete edastamiseks.  
3.1. Andmeväljad tüüp -1 loogilistes kirjetes  
3.1.1.  Andmeväli 1.001: loogilise kirje pikkus (LEN)  
See andmeväli sisaldab kogu tüüp -1 loogilises kirjes sisalduvate baitide koguarvu. Andmeväli algab 
tähisega „1.001:“, millele järgneb kirje kogupikkust tähistav arv, võttes arvesse iga märki igal 
andmeväljal ja andmete eraldusmärke.  
3.1.2.  Andmeväli 1.002: versiooni number (VER)  
Tagamaks, et kasutajad teavad, millist ANSI/NIST standardi versiooni kasutatakse, märgitakse sellel 
4-baidilisel andmeväljal tarkvara või faili loonud süsteemi poolt kasuta tud standardi versiooni 
number. Esimese kahe baidiga esitatakse põhiline versiooni viitenumber ning kahe järgmisega 
redaktsiooni tähistav number. Näiteks 1986.  aasta standardit loetakse esimeseks versiooniks ning 
tähistatakse „0100“, kuid praegust ANSI/NIS T-ITL 1 -2000 standardit tähistatakse „0300“.  
3.1.3.  Andmeväli 1.003: faili sisu (CNT)  
Sellel andmeväljal loetletakse kõigi failis sisalduvate kirjete kirje tüüp ning esitatakse loogilises failis 
sisalduvate kirjete esinemise järjekord. See sisaldab ühte või enamat alamandmevälja, millest igaüks 
omakorda sisaldab kahte andmeühikut, millega kirjeldatakse vastavas failis sisalduvat ühte loogilist 
kirjet. Alamandmeväljad esitatakse samas järjekorras, nagu on salvestatud ja edastatud kirjed.  
Esimene andmeühik esimesel alamandmeväljal on „1“, et tähistada seda tüüp -1 kirjet. Sellele 
järgneb teine andmeühik, mis tähistab muude failis sisalduvate kirjete arvu. See arv on võrdne 
andmevälja 1.003 ülejäänud alamandmeväljade arvuga.  
Iga ülejäänud alamandmeväli on seot ud ühe kirjega failis ning alamandmeväljade järjekord vastab 
kirjete järjekorrale. Iga alamandmeväli sisaldab kahte andmeühikut. Esimene on kirje tüübi 
märkimiseks. Teine on kirjes sisalduva kujutise järjekorranumber (IDC). Nende kahe andmeühiku 
eraldamise ks kasutatakse eraldusmärki „US“.  
3.1.4.  Andmeväli 1.004: andmeedastuse tüüp (TOT)  
See andmeväli sisaldab kolme tähte, mis on lühend tähistamaks andmeedastuse tüüpi. Need koodid 
võivad erineda mujal ANSI/NIST standardi rakendamisel kasutatavatest koodidest . 
CPS: „sõrmejälgede kaart – sõrmejälgede kaart“ otsing kurjategijate andmebaasis. See 
andmeedastus on taotlus otsida kriminaalkuriteoga seotud kirjet sõrmejälgede andmebaasist. Isiku 
sõrmejäljed peavad failis sisalduma WSQ põhiselt kokkupakitud kujutisten a. 
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
945 
 Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje,  
– 1–14 tüüp -4 kirjet.  
CPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6.  liide).  
PMS: „sõrmejälgede kaart – lahendamata sündmuskohajälg” otsing. Seda andmeedastust 
kasutatakse, kui sõrmejälgede otsing tehakse lahendamata sündmuskohajälgede andmebaasis. 
Vastuses on sihtkohaks oleva  AFISi otsus kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse puudumise 
(NO HIT) kohta. Kui leidub mitu lahendamata sündmuskohajälge, toimub mitu SRE andmeedastust, 
edastades ühe andmeedastuse käigus ühe sündmuskohajälje. Isiku sõrmejäljed peavad failis 
sisalduma W SQ põhiselt kokkupakitud kujutistena.  
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje.  
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüü p-2 kirje,  
– 1 tüüp -13 kirje.  
PMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.1 (6.  liide).  
MPS: „lahendamata sündmuskohajälg – sõrmejälgede kaart“ otsing. Seda toimingut kasutatakse siis, 
kui seoses sündmuskohajälgedega tehakse otsing sõrmejälgede andmebaasis. Failis peavad 
sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjeldavad andmed ja kujutis (WSQ põhiselt 
kokkupakituna).  
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje.  
Kui tuvastatak se kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje,  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
946 
 – 1 tüüp -4 või tüüp -15 kirje.  
MPS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6.  liide).  
MMS: „lahendamata sündmuskohajälg – lahendamata sündmuskohajälg“ ots ing. Selle toimingu 
korral sisaldab fail sündmuskohajälgi, mille alusel tehakse otsing lahendamata sündmuskohajälgi 
sisaldavas andmebaasis, et teha kindlaks seos erinevate kuriteopaikade vahel. Failis peavad 
sisalduma sündmuskohajälje eritunnuseid kirjelda vad andmed ja kujutis (WSQ põhiselt 
kokkupakituna).  
Kui kokkulangevust ei tuvastata, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje.  
Kui tuvastatakse kokkulangevus, saadetakse vastusena järgmised loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje,  
– 1 tüüp -13 kirje.  
MMS TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.4 (6.  liide).  
SRE: Selle andmeedastuse saadab sihtkohaks olev asutus vastuseks daktüloskoopiliste andmete 
taotlusele. Vastuses on sihtkohaks oleva AFISi otsus kokkulangevuse (HIT) või kokkulangevuse 
puudumise (NO  HIT) kohta. Kui saadakse mitu võimalikku kokkulangevust, edastatakse mitu SRE 
vastust nii, et igas vastuses esitatakse üks võimalik kokkulangevus.  
SRE TOT lühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.2 (6.  liide). 
ERR: See andmeedastus on sihtkohaks oleva AFISi vastus, milles osutatakse veale andmeedastuses. 
See sisaldab sõnumit (ERM), mis näitab, milline viga tuvastati. Vastusena saadetakse järgmised 
loogilised kirjed:  
– 1 tüüp -1 kirje,  
– 1 tüüp -2 kirje.  
ERR TOT l ühikokkuvõte on esitatud tabelis A.6.3 (6. liide).  
Tabel 2. Andmeedastuses kasutada lubatud koodid  
Andmeedastuse liik  Loogilise kirje tüüp  
1 2 4 9 13 15 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
947 
 CPS M M M — — — 
SRE M M C — 
(C sündmuskohajälje 
kokkulangevuse korral)  C C 
MPS  M M — M (1*)  M — 
MMS  M M — M (1*)  M — 
PMS  M M M* — — M* 
ERR M M — — — — 
 
Legend:  
M = kohustuslik  
M* = võib lisada üksnes ühe kahest võimalikust kirje 
tüübist  
O = vabatahtlik  
C = sõltuvalt sellest, kas andmed on kättesaadavad  
— = ei ole lubatud  
1* = sõltuvalt pärandsüsteemidest  
 
3.1.5.  Andmeväli 1.005: andmeedastuse kuupäev (DAT)  
Sellel andmeväljal märgitakse andmevahetuse alguse kuupäev ning see peab vastama ISO 
standardile: AAAAKKPP,  
kus AAAA märgib aastat, KK kuud ja PP kuupäeva. Ühekohaliste arvude korral alustatakse nullidega. 
Näiteks „19931004“ tähistab kuupäeva 4.  oktoober 1993.  
3.1.6.  Andmeväli 1.006: Prioriteet (PRY)  
Sellel vabatahtlikult täidetaval andmeväljal märgitakse taotluse prioriteet vahemikus 1 –9. „1“ märgib 
kõrgeimat prioriteeti ja „9“ madala imat. Andmeedastustega, mille prioriteet on „1“, tuleb tegeleda 
viivitamata.  
3.1.7.  Andmeväli 1.007: sihtkohaks oleva asutuse identifikaator (DAI)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
948 
 Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse sihtkohaks olev asutus.  
See sisaldab kahte järgmises formaadis  andmeühikut: CC/asutus.  
Esimene andmeühik sisaldab ISO 3166 standardile vastavat riigikoodi pikkusega kaks tähtnumbrilist 
märki. Teises andmeühikus ( asutus ) määratletakse amet, kasutades vabateksti pikkusega kuni 
32 tähtnumbrilist märki.  
3.1.8.  Andmeväli 1.008: lähtekohaks oleva asutuse identifikaator (ORI)  
Sellel andmeväljal määratletakse faili lähtekoht ning sellel on sama formaat nagu DAI (andmeväli 
1.007).  
3.1.9.  Andmeväli 1.009: andmeedastuse kontrollnumber (TCN)  
See on kontrollnumber arvestuse pidami seks. See tuleks genereerida arvutil ning selle formaat peaks 
olema järgmine: YYSSSSSSSSA  
kus „YY“ tähistab andmeedastuse aastat, „SSSSSSSS“ on kaheksakohaline seerianumber ning „A“ on 
kontrollmärk, mis genereeritakse 2.  liites esitatud menetlust järgides.  
Kui TCN ei ole kättesaadav, täidetakse väli (YYSSSSSSSS) nullidega ning kontrollmärk genereeritakse 
eespool nimetatud viisil.  
3.1.10.  Andmeväli 1.010: andmeedastuse kontrollvastus (TCR)  
Kui saadeti taotlus, millele see on vastuseks, peab see vabatahtlikul t täidetav andmeväli sisaldama 
taotluse andmeedastuse kontrollnumbrit. Seetõttu on sellel sama formaat nagu TCNil (andmeväli 
1.009).  
3.1.11.  Andmeväli 1.011: algne skaneerimise resolutsioon (NSR)  
Sellel andmeväljal määratletakse andmeedastuse lähtekohas ka sutatava süsteemi toetatav 
nominaalne skaneerimise resolutsioon. See resolutsioon määratletakse kahe numbriga, millele 
järgneb kümnendkohti eraldav koma ja seejärel veel kaks numbrit.  
Kõigi artiklite LAW.PRUM.11 [Daktüloskoopilised andmed] ja LAW.PRUM.12 [ Daktüloskoopiliste 
andmete automatiseeritud otsing] kohaste andmeedastuste korral peab kujutis olema 
lahutusvõimega 500  pikslit tolli kohta või 19,68  pikslit millimeetri kohta.  
3.1.12.  Andmeväli 1.012: nominaalne andmeedastuse resolutsioon (NTR)  
Sellel 5 -baidisel andmeväljal määratletakse edastatavate kujutiste nominaalne andmeedastuse 
resolutsioon. See resolutsioon on väljendatud pikslites millimeetri kohta, kasutades sama formaati 
nagu NSR puhul (andmeväli 1.011).  
3.1.13.  Andmeväli 1.013: domeeninimi (DOM ) 
See kohustuslik andmeväli sisaldab kasutaja poolt määratava tüüp -2 loogilise kirje rakenduse 
domeeninime. See sisaldab kahte andmeühikut ja selle formaat on järgmine „INT -
I{}{US}}4.22{}{GS}}“.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
949 
 3.1.14.  Andmeväli 1.014: Greenwichi aeg (GMT)  
See kohustuslik  andmeväli näeb ette mehhanismi kuupäeva ja kellaaja märkimiseks universaalse 
Greenwichi aja (GMT) ajaühikute abil. Kui seda kasutatakse, sisaldab GMT andmeväli universaalaega, 
mis esitatakse lisaks andmeväljal 1.005 (DAT) esitatavale kohalikule ajale. GMT  andmevälja 
kasutamine kaotab kohaliku aja kasutamisega kaasnevad vastuolud, kui andmeedastus ja vastuste 
saatmine toimub kahe koha vahel, mis asuvad erinevates ajavööndites. GMT võimaldab kasutada 
universaalaega ja 24 -tunni süsteemi, mis ei sõltu ajavöönd itest. See esitatakse formaadis 
„CCYYMMDDHHMMSSZ“, mis on 15 märki sisaldav märgistring, mis on GMT kuupäeva 
konkatenatsioon ja mille lõpus on „Z“. Märgid „CCYY“ tähistavad andmeedastuse sooritamise aastat, 
märgid „MM“ tähistavad kuule vastava väärtuse küm nelisi ja ühelisi, märgid „DD“ tähistavad 
kuupäevale vastava väärtuse kümnelisi ja ühelisi, märgid „HH“ tähistavad tundi, märgid „MM“ 
tähistavad minuteid ja märgid „SS“ tähistavad sekundeid. Kogu esitatav kuupäev ja kellaaeg ei tohi 
olla hilisem kui paraja sti käesolev kuupäev ja kellaaeg.  
4. Tüüp -2 loogiline kirje: kirjeldav tekst  
Suurema osa selle kirje struktuur ei ole määratud algse ANSI/NIST standardiga. See kirje sisaldab 
teavet, mis pakub konkreetset huvi faili saatvate või saavate asutuste jaoks. Oma vahel sidet pidavate 
daktüloskoopiliste süsteemide omavahelise ühilduvuse tagamiseks on nõutav, et selles kirjes 
sisalduksid üksnes järgmised andmeväljad. Käesolevas dokumendis määratakse kindlaks, millised 
andmeväljad on kohustuslikud ja millised vabataht likud ning samuti määratakse kindlaks üksikute 
andmeväljade struktuur.  
4.1. Andmeväljad tüüp -2 loogilistes kirjetes  
4.1.1.  Andmeväli 2.001: loogilise kirje pikkus (LEN)  
Sellel kohustuslikul andmeväljal on märgitud selle tüüp -2 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes 
arvesse kõiki kirjes ja eraldusmärkides sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.  
4.1.2.  Andmeväli 2.002: kujutise järjekorranumber (IDC)  
Sellel kohustuslikul väljal sisalduv IDC on ASCII vormingus esitatud IDC, nagu on määratletud tüüp -1 
kirjes sisalduva faili sisu andmeväljal (andmeväli 1.003).  
4.1.3.  Andmeväli 2.003: teave süsteemi kohta (SYS)  
See on kohustuslik andmeväli ja sisaldab nelja baiti, millega märgitakse, millisele INT -I versioonile see 
konkreetne tüüp -2 kirje vastab.  
Esimese  kahe baidiga antakse põhiline versiooni number ning kahe järgmisega redaktsiooni tähistav 
number. Näiteks käesolev rakendusversioon põhineb INT -I versiooni  4 redaktsioonil  22 ning tuleks 
tähistada „0422“.  
4.1.4.  Andmeväli 2.007: juhtumi number (CNO)  
Selle  numbri määrab kohalik daktüloskoopiaekspertiisi büroo kuriteopaigalt leitud 
sündmuskohajälgede kogumile. Kasutatakse järgmist formaati: CC/number,  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
950 
 kus „CC“ tähistab Interpoli riigikoodi, mis koosneb kahest tähtnumbrilisest märgist, ning number 
vastab asja omastele kohalikele suunistele ja võib olla kuni 32 tähtnumbrilise märgi pikkune.  
See andmeväli võimaldab süsteemil teha kindlaks sündmuskohajäljed, mis on seotud konkreetse 
kuriteoga.  
4.1.5.  Andmeväli 2.008: seerianumber (SQN)  
Sellega tähistatakse juhtumi  sündmuskohajälgede iga seeriat. Selle pikkus võib olla kuni neli numbrit. 
Seeria on sündmuskohajälg või sündmuskohajälgede kogum, mis on koondatud arhiveerimiseks 
ja/või otsingu tegemiseks. See määratlus nõuab, et isegi üksikule sündmuskohajäljele peab ol ema 
määratud seerianumber.  
Seda andmevälja võib kasutada koos MIDiga (andmeväli 2.009), et teha kindlaks konkreetne 
sündmuskohajälg kogumis.  
4.1.6.  Andmeväli 2.009: sündmuskohajälje identifikaator (MID)  
Sellel andmeväljal määratletakse üksik sündmuskohajäl g kogumis. See võib sisaldada ühte või kahte 
tähte, kus esimene sündmuskohajälg on tähistatud tähega A ja teine tähega B jne kuni tähistuseni 
ZZ. Seda andmevälja kasutatakse analoogselt sündmuskohajälgede kogumi numbrit tähistava 
andmeväljaga, mida on käsi tletud SQNi (andmeväli 2.008) kirjelduses.  
4.1.7.  Andmeväli 2.010: kriminaalkuriteos süüdistatava isiku viitenumber (CRN)  
See on unikaalne viitenumber, mille riiklik asutus omistab isikule, kellele on esmakordselt esitatud 
süüdistus kuriteo toimepanemise e est. Samas riigis ei ole ühelgi isikul rohkem kui üks CRN ja kahel 
isikul ei ole sama CRN. Siiski võib samale isikule olla määratud kriminaalkuriteos süüdistatava isiku 
viitenumber mitmes riigis, mis on eristatavad riigikoodi abil.  
CRNi andmevälja formaat on järgmine: CC/number,  
kus CC tähistab ISO 3166 standardile vastavat riigikoodi, mis koosneb kahest tähtnumbrilisest 
märgist, ning number vastab asjaomastele riiklikele suunistele ja võib olla kuni 32 tähtnumbrilise 
märgi pikkune.  
Artiklite  LAW.PRUM.11 [D aktüloskoopilised andmed] ja LAW.PRUM.12 [Daktüloskoopiliste andmete 
automatiseeritud otsing] kohase andmeedastuse teostamisel kasutatakse seda andmevälja 
lähtekohaks oleva asutuse kriminaalkuriteos süüdistatava isiku riikliku viitenumbri jaoks, mis on 
seotud kujutistega tüüp -4 ja tüüp -15 kirjetes.  
4.1.8.  Andmeväli 2.012: muu identifitseerimisnumber (MN1)  
See andmeväli sisaldab CPS või PMS andmeedastuse käigus edastatud CRNi (andmeväli 2.010) ilma 
selle alguses oleva riigikoodita.  
4.1.9.  Andmeväli 2.013: mu u identifitseerimisnumber (MN2)  
See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud CROd (andmeväli 2.007) 
ilma selle alguses oleva riigikoodita.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
951 
 4.1.10.  Andmeväli 2.014: muu identifitseerimisnumber (MN3)  
See andmeväli sisaldab MPS või MMS an dmeedastuse käigus edastatud SQNi (andmeväli 2.008).  
4.1.11.  Andmeväli 2.015: muu identifitseerimisnumber (MN4)  
See andmeväli sisaldab MPS või MMS andmeedastuse käigus edastatud MIDid (andmeväli 2.009).  
4.1.12.  Andmeväli 2.063: täiendav teave (INF)  
PMS taotluse puhul sooritatava SRE andmeedastuse korral esitatakse sellel andmeväljal teavet 
sõrme kohta, mis põhjustas võimaliku kokkulangevuse. Selle andmevälja formaat on järgmine:  
NN, kus NN on kahest numbrist koosnev sõrme positsiooni kood, mis on esitatu d tabelis 5.  
Muudel juhtudel on selle andmevälja kasutamine vabatahtlik. See võib sisaldada kuni 
32 tähtnumbrilist märki ja selles võidakse anda taotlusega seotud täiendavat teavet.  
4.1.13.  Andmeväli 2.064: tulemuste loetelu (RLS)  
See andmeväli sisaldab vä hemalt kahte alamandmevälja. Esimesel alamandmeväljal kirjeldatakse iga 
tehtud otsingu tüüpi, kasutades selleks kolmetähelist lühendit, mis tähistab andmeväljal TOT (1.004) 
kajastatud andmeedastuse tüüpi. Teine alamandmeväli sisaldab ühte märki. Märki „I“ kasutatakse 
kokkulangevuse tuvastamise tähistamiseks (HIT) ning märki „N“ kasutatakse juhul, kui 
kokkulangevust ei leitud (No -HIT). Kolmas alamandmeväli sisaldab kogumi identifikaatorit tulemuse 
kandidaadi jaoks ja kandidaatide arvu, mis on omavahel eralda tud kaldjoonega. Kui esineb mitu 
kandidaati, saadetakse mitu sõnumit.  
Võimaliku kokkulangevuse korral sisaldab neljas alamandmeväli kuue numbri pikkust skoori. Kui 
kokkulangevus on kinnitatud, on selle alamandmevälja väärtuseks „999999”.  
Näide: „CPS{}{RS}} I{}{RS}}001/001{}{RS}}999999{}{GS}}“  
Kui kaugel paiknev AFIS ei väljasta skoori, tuleks vastavas kohas kasutada skoori null.  
4.1.14.  Andmeväli 2.074: staatus/veateade (ERM)  
See andmeväli sisaldab andmeedastusest tulenevaid veateateid, mis saadetakse taotlu se esitajale 
tagasi veateate andmeedastuse osana.  
Tabel 3. Veateated  
Numeric Code (1 –3) Meaning (5 –128)  
003 ERROR: UNAUTHORISED ACCESS  
101 Mandatory field missing  
102 Invalid record type  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
952 
 103 Undefined field  
104 Exceed the maximum occurrence  
105 Invalid number of subfields  
106 Field length too short  
107 Field length too long  
108 Field is not a number as expected  
109 Field number value too small  
110 Field number value too big  
111 Invalid character  
112 Invalid date  
115 Invalid item value  
116 Invalid type of transaction  
117 Invalid record data  
201 ERROR: INVALID TCN  
501 ERROR: INSUFFICIENT FINGERPRINT QUALITY  
502 ERROR: MISSING FINGERPRINTS  
503 ERROR: FINGERPRINT SEQUENCE CHECK FAILED  
999 ERROR: ANY OTHER ERROR. FOR FURTHER DETAILS CALL DESTINATION 
AGENCY.  
 
Veateated vahemikus 100 ja 199:  
Need veateated on seotud ANSI/NIST kirjete kinnitamisega ning need moodustatakse järgmiselt:  
<error_code 1>: IDC <idc_number 1> FIELD <field_id 1> <dynamic text 1> LF  
<error_code 2>: IDC <idc_number 2> FIELD <field_id 2> <dynamic text 2>…  
kus 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
953 
 – error_code on kood, mis on konkreetselt seotud teatava põhjusega (vt tabel 3);  
– field_id on viga sisaldava andmevälja (nt 1.001, 2.001 jne) ANSI/NIST andmevälja number 
formaadis <record_type>.<field_id>.<sub_field_id>;  
– dünaamilises tekstis esitatakse vea üksikasjalik dünaamiline kirjeldus;  
– LF tähistab reavahetust, eraldades veateated, kui esineb rohkem kui üks viga;  
– tüüp -1 kirje korral on ICD väärtuseks „ -1“. 
Näide:  
201: IDC - 1 FIELD 1.009 WRONG CONTROL CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION  
Veateadete andmeedastuse puhul on see andmeväli kohustuslik.  
4.1.15.  Andmeväli 2.320: eeldatav kandidaatide arv (ENC)  
See andmeväli sisaldab maksimaalset kandidaat ide arvu, mida taotluse esitanud asutus eeldab 
kontrollimiseks saada. ENC väärtus ei tohi ületada tabelis 11 määratud väärtuseid.  
5. Tüüp -4 loogiline kirje: kõrge resolutsiooniga kujutis halltoonides  
Tuleb märkida, et tüüp -4 kirjed on binaarsed, mitte ASCI I vormingus. Seetõttu on igale andmeväljale 
määratud kindel positsioon kirjes, mis tähendab, et kõik andmeväljad on kohustuslikud.  
Standard võimaldab kirjes määratleda nii kujutise suuruse kui ka resolutsiooni. See nõuab, et tüüp -4 
loogilised kirjed sisald aksid daktüloskoopilise kujutise andmeid, mis kantakse üle nominaalse pikslite 
tihedusega 500 –520 pikslit tolli kohta. Uute tehniliste lahenduste puhul on eelistatavaks 
pikslitiheduseks 500 pikslit tolli kohta või 19,68 pikslit millimeetri kohta. 500 piksl it tolli kohta on INT -
I standardis määratletud pikslitihedus, kuid sarnased süsteemid võivad vahetada omavahel andmeid 
ka muu pikslitihedusega, vahemikus 500 –520 pikslit tolli kohta.  
5.1. Andmeväljad tüüp -4 loogilistes kirjetes  
5.1.1.  Andmeväli 4.001: loog ilise kirje pikkus (LEN)  
Sellel 4 -baidisel andmeväljal on märgitud selle tüüp -4 kirje pikkus ning baitide koguarv, võttes 
arvesse kõiki kirjes sisalduvatel andmeväljadel esinevaid märke.  
5.1.2.  Andmeväli 4.002: kujutise järjekorranumber (IDC)  
Failipäises e sitatakse 1 baidi abil binaarsel kujul IDC number.  
5.1.3.  Andmeväli 4.003: tõmmise tüüp (IMP)  
Tõmmise tüüp esitatakse ühe baidi abil andmeväljal, mis on kirje kuues bait.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
954 
 Tabel 4. Sõrmejälje tõmmise tüüp  
Code  Description  
0 Live-scan of plain fingerprint  
1 Live-scan of rolled fingerprint  
2 Non -live scan impression of plain fingerprint captured from paper  
3 Non -live scan impression of rolled fingerprint captured from paper  
4 Latent impression captured directly  
5 Latent tracing  
6 Latent photo  
7 Latent  lift 
8 Swipe  
9 Unknown  
 
5.1.4.  Andmeväli 4.004: sõrme asend (FGP)  
See fikseeritud pikkusega 6 -baidine andmeväli ulatub tüüp -4 kirje seitsmendast kuni 
kaheteistkümnenda baidini. See sisaldab võimalikku sõrme asendit, mille kirjeldus algab kõige 
vasakpoo lsemast baidist (kirje seitsmes bait). Tabelist 5 valitakse teadaolev või kõige tõenäolisem 
sõrme asend. Võib osutada veel kuni viie sõrme asendile, esitades ülejäänud viies baidis teiste 
sõrmede asendid, kasutades sama formaati. Kui osutatakse vähem kui v iiele sõrme asendile, 
kasutatakse kasutamata jäänud baitides binaararvu 255. Teadmata sõrme asendi märkimiseks 
kasutatakse koodi 0.  
Tabel 5. Sõrme asendit ja maksimaalset suurust tähistavad koodid  
Finger position  Finger code  Width  
(mm)  Length  
(mm)  
Unknown  0 40,0  40,0  
Right thumb  1 45,0  40,0  
Right index finger  2 40,0  40,0  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
955 
 Right middle finger  3 40,0  40,0  
Right ring finger  4 40,0  40,0  
Right little finger  5 33,0  40,0  
Left thumb  6 45,0  40,0  
Left index finger  7 40,0  40,0  
Left middle finger  8 40,0  40,0  
Left ring finger  9 40,0  40,0  
Left little finger  10 33,0  40,0  
Plain right thumb  11 30,0  55,0  
Plain left thumb  12 30,0  55,0  
Plain right four fingers  13 70,0  65,0  
Plain left four fingers  14 70,0  65,0  
 
Kuriteopaigalt saadud sündmuskohajälgede korral tuleks kasutada üksnes koode 0 –10. 
5.1.5.  Andmeväli 4.005: kujutise skaneerimise resolutsioon (ISR)  
See 1 -baidine andmeväli on tüüp -4 kirje 13. bait. Kui selle väärtus on 0, siis on kujutis soovitatava 
skaneerimisresolutsiooniga 19,68 pikslit millim eetri kohta (500 pikslit tolli kohta). Kui selle väärtus 
on 1, siis on kujutis muu skaneerimisresolutsiooniga, mis on määratletud tüüp -1 kirjes.  
5.1.6.  Andmeväli 4.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)  
See andmeväli hõlmab tüüp -4 kirje 14. ja 15. bai ti. Sellel määratletakse iga rastrijoone pikslite arv. 
Esimene bait on kõige olulisem.  
5.1.7.  Andmeväli 4.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)  
Sellel andmeväljal määratletakse 16. ja 17. baidi abil rastrijoonte arv kujutises. Esimene bait on kõige 
olulisem.  
5.1.8.  Andmeväli 4.008: halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm (GCA)  
Sellel 1 -baidisel andmeväljal määratletakse halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritm, mida 
kasutatakse kujutise andmete kodeerimisel. Käesolevas rakendusversioonis näitab bin aararv 1, et on 
kasutatud WSQ põhist kokkupakkimist (7. liide).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
956 
 5.1.9.  Andmeväli 4.009: kujutis  
See andmeväli sisaldab kujutise baidijada. Selle struktuur sõltub mõistetavalt kasutatud 
kokkupakkimisalgoritmist.  
6. Tüüp -9 loogiline kirje: eritunnuseid kirje ldav kirje  
Tüüp -9 kirje sisaldab ASCII vormingus teksti, milles kirjeldatakse eritunnuseid ja esitatakse sellega 
seotud teavet, mis on saadud sündmuskohajäljelt. Sündmuskohajälje otsingu eesmärgil sooritatava 
andmeedastuse korral ei ole nende tüüp -9 kirjet e hulk failis piiratud ning iga selline kirje võib 
käsitleda erinevat vaadet või sündmuskohajälge.  
6.1. Eritunnuste leidmine  
6.1.1.  Eritunnuste tüübi identifikaator  
Standardiga määratletakse kolm identifitseerimisnumbrit, mida kasutatakse eritunnuste tüübi  
kirjeldamiseks. Need on esitatud tabelis 6. Kurru lõpp on tüüp  1. Hargnemine on tüüp  2. Kui 
eritunnust ei ole võimalik selgelt ühe eespool nimetatud tüübi alla liigitada, loetakse seda „muuks“ 
eritunnuseks (tüüp  0). 
Tabel 6. Eritunnuste tüübid  
Type  Description  
0 Other  
1 Ridge ending  
2 Bifurcation  
 
6.1.2.  Eritunnuste asend ja tüüp  
Selleks et mallid oleksid kooskõlas ANSI INCITS 378 -2004 standardi 5. jaoga, kasutatakse eritunnuste 
asendi (asukoht ja nurk) määramiseks järgmist meetodit, mis on praeg use INCITS 378 -2004 standardi 
edasiarendus.  
Eritunnuseks oleva kurru lõpu asend või asukoht on oru põhistruktuuri hargnemiskoht otse kurru 
lõppemiskoha ees. Kui oru kolme haru kujutist lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune 
struktuur, siis on erit unnuse asukohaks harude kokkupuutepunkt. Samamoodi on eritunnuseks oleva 
hargnemiskoha asukoht kurru põhistruktuuri hargnemiskoht. Kui kurru kolme haru kujutist 
lihtsustada nii, et moodustub ühe piksli laiune struktuur, siis on eritunnuse asukohaks kolme h aru 
kokkupuutepunkt.  
Pärast kõigi kurdude lõppemiskohtade hargnemisteks ümberarvestamist esitatakse kõik 
daktüloskoopilise kujutise eritunnused hargnemiskohtadena. Kolme haru kokkupuutepunkti piksli X 
ja Y koordinaadid saab otseselt kindlaks määrata. Igast põhistruktuuri hargn emiskohast saab 
tuletada eritunnuse suuna. Tuleb analüüsida iga põhistruktuuri kolme haru ja määrata kindlaks iga 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
957 
 haru lõpp -punkt. Joonisel 6.1.2 on illustreeritud kolme meetodit, mida kasutatakse haru lõpu 
kindlaksmääramiseks, võttes aluseks kujutise, mil le skaneerimise resolutsioon on 500 pikslit tolli 
kohta.  
Lõpp -punkt määrtakse kindlaks vastavalt esimesena täidetavale tingimusele. Pikslite arvu 
määramisel on võetud aluseks skaneerimise resolutsioon 500 pikslit tolli kohta. Erinevate 
skaneerimise resolut sioonide kasutamise korral tuleb võtta aluseks erinev pikslite arv.  
– Kaugus 0,064 tolli (32. piksel).  
– Struktuuri haru lõpp kaugusel 0,02 tolli kuni 0,064 tolli (10. kuni 32. piksel); lühemaid 
harusid ei kasutata.  
– Teine hargnemine toimub mitte kaugemal kui 0,064 tolli kaugusel (enne 32. pikslit).  
Joonis 4:  
 
Eritunnuseks olev nurk määratakse kindlaks, moodustades kolm kujuteldavat kiirt, mis lähtuvad 
hargnemispunktist ja ulatuvad iga haru lõpuni. Kiirte poolt moodustatud teravaim nurk poolitatakse, 
et märkid a eritunnuse suund.  
6.1.3.  Koordinaatsüsteem  
Sõrmejälgede eritunnuste väljendamiseks kasutatav koordinaatsüsteem on ristkoordinaatide 
süsteem. Eritunnuste asukohad esitatakse nende x - ja y-koordinaatide abil. Koordinaatsüsteemi 
alguspunkt on algse kujutise  vasakpoolne ülemine nurk ning x -telje suund on paremale ja y -telje 
suund alla. Eritunnuse x -ja y-koordinaadid esitatakse pikslite alusel kaugusena koordinaatsüsteemi 
alguspunktist. Tuleb märkida, et koordinaatsüsteemi alguspunkti asukoht ja mõõtühikud ei ole 
kooskõlas tavaga, mida on kasutatud ANSI/NIST -ITL 1 -2000 standardis tüüp -9 kirje mõistete 
määratlustes.  
6.1.4.  Eritunnuste suund  
Nurga väärtused esitatakse standardsel matemaatilisel kujul, kus 0 -kraadine nurk on paremale ning 
vastupäeva pöörates nurk suureneb. Kirjeldatavad nurgad on suunaga piki kurdu kurru lõpu 
tähistamisel ning suunaga oru keskosa suunas hargnemiskoha tähistamisel. See tava on 180 kraadi 
vastupidine nurga suunale, millest on lähtutud nurga kirjeldamisel ANSI/NIST -ITL 1 -2000 standard i 
tüüp -9 kirje mõistete määratlustes.  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
958 
 6.2. Tüüp -9 loogiliste kirjete andmeväljad vastavalt INCITS -378 standardiga kehtestatud 
formaadile  
Kõik tüüp -9 kirjete andmeväljad on ASCII vormingus. Binaarsed andmeväljad ei ole selle lisatud 
tekstiväljaga kirje puhu l lubatud.  
6.2.1.  Andmeväli 9.001: loogilise kirje pikkus (LEN)  
Sellel kohustuslikul ASCII vormingus andmeväljal on esitatud loogilise kirje pikkus, märkides baitide 
koguarvu, võttes arvesse kõiki kirjes esinevatel andmeväljadel asuvaid märke.  
6.2.2.  Andme väli 9.002: kujutise järjekorranumber (IDC)  
Seda kohustuslikku 2 -baidist andmevälja kasutatakse eritunnuseid kirjeldavate andmete 
tähistamiseks ja asukoha esitamiseks. Sellel andmeväljal paiknev IDC vastab tüüp -1 kirje faili sisu 
andmeväljal esinevale IDC -le. 
6.2.3.  Andmeväli 9.003: tõmmise tüüp (IMP)  
Sellel 1 -baidisel kohustuslikul andmeväljal kirjeldatakse viisi, kuidas daktüloskoopilise kujutise 
andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse tõmmise tüübi tähistamiseks vastavale 
tabelist  4 valitud k oodile vastav ASCII vormingus väärtus.  
6.2.4.  Andmeväli 9.004: eritunnuste formaat (FMT)  
Sellel väljal esineb märk „U“ tähistamaks, et eritunnused on esitatud M1 -378 standardile vastavas 
formaadis. Kuigi andmed võivad olla kodeeritud vastavalt M1 -378 stand ardile, peavad kõik tüüp -9 
kirje andmeväljad jääma ASCII vormingus tekstiväljadeks.  
6.2.5.  Andmeväli 9.126: teave CBEFFi (Common Biometric Exchange File Format) kohta  
See andmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimene andmeühik sisaldab väärtust „27“ (0x1B) . See 
on CBEFFi formaadi omaniku identifitseerimistunnus, mille rahvusvaheline biomeetria 
tööstusassotsiatsioon (IBIA) on omistanud INCITISe tehnilisele komiteele M1. <US> eraldusmärk 
eraldab selle andmeühiku CBEFFi formaadi tüüpi tähistavast andmeühikust,  mis sisaldab väärtust 
„513“ (0x0201), et märkida, et see kirje sisaldab üksnes andmeid eritunnuste asukoha ja nurga kohta 
ilma laiendatud andmeploki andmeid esitamata. <US> eraldusmärk eraldab selle andmeühiku CBEFFi 
toote identifikaatorist (PID), millega  määratletakse kodeerimiseks kasutatava seadme „omanik“. 
Selle väärtuse määrab kindlaks müüja. Selle võib saada IBIA veebisaidilt (www.ibia.org), kui see on 
sinna märgitud.  
6.2.6.  Andmeväli 9.127: kujutise salvestamiseks kasutatud seadme identifitseerimist unnus  
See andmeväli sisaldab kahte andmeühikut, mis on eraldatud <US> eraldusmärgiga. Esimene 
andmeväli sisaldab tähist „APPF“, kui algselt kujutise salvestamiseks kasutatud seade vastas 
kinnituse kohaselt CJIS -RS-0010 (FBI sõrmejälgede elektroonilise edastamise spetsifikatsioon) F lisale 
(IAFISe kujutise kvaliteedi spetsifikatsioon, 29.  jaanuar 1999). Kui seade ei olnud nimetatud 
spetsifikatsioonile vastav, sisaldab andmeväli väärtust „NONE“. Teine andmeväli sisaldab kujutise 
salvestamise seadme tunnus t, mis on müüja poolt omistatud kujutise salvestamiseks kasutatava 
seadme tootenumber. Väärtus „0“ märgib, et kujutise salvestamise seadme tunnus ei ole teada.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
959 
 6.2.7.  Andmeväli 9.128: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)  
See kohustuslik ASCII vormingus a ndmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse 
rastrijoone pikslite arvu. Maksimaalne horisontaalse rastrijoone pikkus on 65534 pikslit.  
6.2.8.  Andmeväli 9.129: vertikaalne külje pikkus (VLL)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edas tatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte 
arvu. Maksimaalne vertikaalse külje pikkus on 65534 pikslit.  
6.2.9.  Andmeväli 9.130: mõõtühik (SLC)  
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) 
kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1“ sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, 
väärtus „2“ märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0“ sellel andmeväljal osutab 
sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal - ja vertikaaljoonel 
paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.  
6.2.10.  Andmeväli 9.131: pikslimastaap horisontaalis (HPS)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone 
pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal - ja 
vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.  
6.2.11.  Andmeväli 9.132: pikslimastaap vertikaalis (VPS)  
See kohustuslik  ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist 
pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal - ja 
vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat kompon enti.  
6.2.12.  Andmeväli 9.133: sõrme vaade  
See kohustuslik andmeväli sisaldab kõnealuse kirje andmetega seotud sõrme vaate numbrit. Vaadet 
tähistatakse täisarvudega alates „0“ kuni „15“.  
6.2.13.  Andmeväli 9.134: sõrme asend (FGP)  
See andmeväli sisaldab koo di, mis tähistab sõrme asendit, mille alusel saadi selles tüüp -9 kirjes 
sisalduv teave. Sõrme või peopesa asendi märkimiseks kasutatakse koodi vahemikus 1 –10, mis 
valitakse tabelist 5, või peopesa korral tabelist 10.  
6.2.14.  Andmeväli 9.135: sõrmejälje kva liteet  
Sellel andmeväljal mägitakse üldine sõrmejälje eritunnuste andmete kvaliteet ning see esitatakse 
vahemikus 0 –100. See number tähistab üldist sõrmejälje andmete kvaliteeti ning kajastab algse 
kujutise, eritunnuste kindlaksmääramise ning eritunnuste a ndmeid mõjutada võivate täiendavate 
toimingute kvaliteeti.  
6.2.15.  Andmeväli 9.136: eritunnuste arv  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
960 
 See kohustuslik andmeväli sisaldab selles loogilises kirjes esitatud eritunnuste arvu.  
6.2.16.  Andmeväli 9.137: sõrmejälje eritunnuste andmed  
See kohustusli k andmeväli sisaldab kuute andmeühikut, mis on eraldatud <US> eraldusmärgiga. 
Sellesse kuulub mitu alamandmevälja, millest igaüks sisaldab andmeid ühe eritunnuse kohta. 
Eritunnuseid käsitlevate alamandmeväljade koguarv peab vastama andmeväljal 136 esitatud  arvule. 
Esimene andmeühik sisaldab eritunnuse indeksit; need indeksid algavad ühest ning sõrmejälje iga 
järgmise eritunnuse korral on see indeks ühe võrra suurem. Teisel ja kolmandal andmeväljal on 
eritunnuste x - ja y -koordinaadid, mis on esitatud pikslit e alusel. Neljas andmeühik sisaldab 
eritunnusega seotud nurga suurust kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb 
vahemikku 0 –179. Viiendas andmeühikus kirjeldatakse eritunnuse tüüpi. Väärtust „0“ kasutatakse 
„muud“ tüüpi eritunnuste, väärt ust „1“ kurru lõpu ning väärtust „2“ kurru hargnemise tähistamiseks. 
Kuues andmeühik kirjeldab iga eritunnuse kvaliteeti. Selle väärtus võib olla vahemikus 1, mis tähistab 
halvimat kvaliteeti, kuni 100, mis tähistab parimat kvaliteeti. Väärtus „0“ tähendab , et andmed 
kvaliteedi kohta puuduvad. Iga alamandmeväli on eraldatud järgmisest <RS> eraldusmärgiga.  
6.2.17.  Andmeväli 9.138: andmed kurdude arvu kohta  
See andmeväli sisaldab mitmeid alamandmevälju, millest igaüks sisaldab kolme andmeühikut. 
Esimese alama ndmevälja esimeses andmeühikus on määratletud kurdude arvu kindlaksmääramise 
meetod. Väärtus „0“ märgib, et kurdude arvu kindlakstegemiseks kasutatud meetodi kohta ega 
kurdude järjestuse kohta kirjes ei saa oletusi teha. Väärtus „1“ märgib, et iga keskmise  eritunnuse 
puhul on neljas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv kuni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise 
eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Väärtus „2“ märgib, et iga keskmise eritunnuse puhul on 
kaheksas sektoris tehtud kindlaks kurdude arv k uni lähimate eritunnusteni ning iga keskmise 
eritunnuse kohta on esitatud kurdude arv. Esimese andmevälja ülejäänud kaks andmeühikut 
sisaldavad mõlemad väärtust „0“. Andmeühikud on eraldatud <US> eraldusmärgiga. Järgnevad 
alamandmeväljad sisaldavad esimese s andmeühikus keskmise eritunnuse indeksit, teises 
andmeühikus külgneva eritunnuse indeksit ja kolmandas andmeühikus neid ühendava sirgega 
lõikuvate kurdude arvu. Alamandmeväljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.  
6.2.18.  Andmeväli 9.139: andmed sõrmejälje jäljesüdamiku kohta  
See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva jäljesüdamiku kohta. Iga 
alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x - ja y -
koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas  andmeväli sisaldab keskmega seotud nurga 
suurust, mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0 –
179. Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.  
6.2.19.  Andmeväli 9.140: andmed del ta kohta  
See andmeväli sisaldab ühte alamandmevälja iga algsel kujutisel esineva delta kohta. Iga 
alamandmeväli sisaldab kolme andmeühikut. Esimesed kaks andmeühikut sisaldavad x - ja y -
koordinaati, mis on esitatud pikslite alusel. Kolmas andmeväli sisaldab  deltaga seotud nurga suurust, 
mis esitatakse kahekraadise täpsusega. See väärtus on positiivne ning jääb vahemikku 0 –179. 
Erinevaid jäljesüdamikke kirjeldavad väljad on eraldatud <RS> eraldusmärgiga.  
7. Tüüp -13 kirje: muutuva resolutsiooniga sündmuskohajä lje kujutist sisaldav kirje  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
961 
 Lisatud tekstiväljaga tüüp -13 loogilised kirjed sisaldavad kujutise andmeid, mis on saadud 
sündmuskohajälje kujutistelt. Need kujutised on mõeldud edastamiseks asutustele, kes automaatselt 
tuvastavad kujutistel soovitud iseäralikke omadusi või kasutavad selleks inimsekkumist ja 
andmetöötlust.  
Kirjes on esitatud lisatud tekstiväljaga andmed kasutatud skaneerimisresolutsiooni, kujutise suuruse 
ja muude kujutise töötlemiseks vajalike parameetrite kohta.  
 
Tabel 7. Muutuva res olutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp -13 kirje struktuur  
Ident  Cond. 
code  Field 
Numbe
r Field 
name  Char 
type  Field size per 
occurrence  Occur count  Max 
byte 
count  
min.  max.  min max  
LEN M 13.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H N 4 8 1 1 15 
IDC M 13.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER  N 2 5 1 1 12 
IMP M 13.003  IMPRES
SION 
TYPE  A 2 2 1 1 9 
SRC M 13.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
LCD M 13.005  LATENT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
HLL M 13.006  HORIZO
NTAL N 4 5 1 1 12 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
962 
 LINE 
LENGT
H 
VLL M 13.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 13.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 13.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 13.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
CGA  M 13.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM  A 5 7 1 1 14 
BPX M 13.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
FGP M 13.013  FINGER 
POSITI
ON N 2 3 1 6 25 
RSV  13.014  
13.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
COM  O 13.020  COMM
ENT A 2 128 0 1 135 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
963 
 RSV  13.021  
13.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
DEFINIT
ION — — — — — — 
UDF  O 13.200  
13.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 13.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
Märkide tüüp:  N = number; A = täht; AN =tähtnumbriline märk; B = binaarne.  
7.1. Andmeväljad tüüp -13 loogilises kirjes  
Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp -13 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.  
Tüüp -13 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest 
andmevälja peavad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane 
füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 7 on iga tüüp -13 kirjes si salduva andmevälja kohta loetletud 
„tingimuste koodid“, kus M tähistab kohustuslikku ja „O“ tähistab vabatahtlikku andmevälja, 
andmevälja number, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu 
korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv 
andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise välja numbri. Kui andmevälja numbri tähistamiseks 
kasutatakse rohkem märke, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja 
suurus“ esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. 
Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki 
eraldusmärke, sealhulgas märki „GS“.  
7.1.1.  Andmeväli 13.001: loogilise kirje pikkus (LEN)  
See kohust uslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab kogu tüüp -13 loogilises kirjes sisalduvate baitide 
koguarvu. Andmeväljal 13.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil 
andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.  
7.1.2.  Andmeväli 1 3.002: kujutise järjekorranumber (IDC)  
Seda kohustuslikku ASCII vormingus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduvate sündmuskohajälje 
kujutise andmete määratlemiseks. See IDC vastab tüüp -1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale 
IDC-le. 
7.1.3.  Andmeväl i 13.003: tõmmise tüüp (IMP)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
964 
 Sellel 1 - või 2 -baidisel kohustuslikul ASCII vormingus andmeväljal märgitakse, kuidas 
sündmuskohajälje kujutise andmed on saadud. Sellele väljale sisestatakse sobiv sündmuskohajälje 
kujutisele vastav kood, mis valitakse tabelis t 4 (sõrm) või tabelist 9 (peopesa).  
7.1.4.  Andmeväli 13.004: lähtekohaks olev asutus/ORI (SRC)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni 
identifitseerimistunnust, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise . Harilikult paikneb sellel 
andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, 
identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.  
Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigikoodi, pik kusega kaks tähtnumbrilist märki. Teises 
andmeühikus (asutus) määratletakse amet, kasutades vabateksti pikkusega kuni 32  tähtnumbrilist 
märki.  
7.1.5.  Andmeväli 13.005: sündmuskohajälje kujutise salvestamise kuupäev (LCD)  
See kohustuslik ASCII vormingus and meväli sisaldab kuupäeva, mil kirjes esitatud sündmuskohajälje 
kujutis salvestati. Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades formaati CCYYMMDD. Märgid 
CCYY tähistavad aastat, mil kujutis salvestati; märgid MM tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja  
ühelisi; märgid DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks 20000229 
tähistab kuupäeva 29.  veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.  
7.1.6.  Andmeväli 13.006: horisontaalse rastrijoone pikkus (HLL)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse 
rastrijoone pikslite arvu.  
7.1.7.  Andmeväli 13.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horisontaalsete rastrijoonte 
arvu.  
7.1.8.  Andmeväli 13.008: mõõtühik (SLC)  
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) 
kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1“ sellel väljal märgib, et arvestatakse piksleid tolli kohta, 
väär tus „2“ märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0“ sellel andmeväljal osutab 
sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal - ja vertikaaljoonel 
paiknevate pikslite arvu suhe jagatis HPS/VPS.  
7.1.9.  Andmev äli 13.009: pikslimastaap horisontaalis (HPS)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone 
pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal - ja 
vertikaaljoon el paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.  
7.1.10.  Andmeväli 13.010: pikslimastaap vertikaalis (VPS)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
965 
 See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist 
pikslitihedust, eeldusel, et SL C väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal - ja 
vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.  
7.1.11.  Andmeväli 13.011: kokkupakkimise algoritm (CGA)  
Sellel kohustuslikul ASCII vormingus andmevälja l märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides 
kujutise kokkupakkimiseks. Kokkupakkimise algoritme tähistavaid koode vt 7.  liitest.  
7.1.12.  Andmeväli 13.012: piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv (BPX)  
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus an dmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide 
arv. See andmeväli sisaldab kannet „8“ harilike halltoonide väärtuste „0“ kuni „255“ korral. Mis tahes 
kanne sellel väljal, mis on suurem kui „8“, märgib suurema täpsusastmega esitatud halltoonis  
piksleid.  
7.1.13.  Andmeväli 13.013: sõrme/peopesa asend (FGP)  
Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal märgitakse üks või mitu võimalikku sõrme või 
peopesa asendit, mis võivad kuuluda kokku vastava sündmuskohajälje kujutisega. Kümnendkood, 
mis vastab teadaolevale või kõige tõenäolisemale sõrme asendile, valitakse tabelist 5, ja kõige 
tõenäolisemale peopesa asendile vastav kood tabelist 10 ning see esitatakse ühe või kahe märgiga 
ASCII vormingus alamandmeväljal. Võib osutada täiendavatele sõr me ja/või peopesa asenditele, 
sisestades muud asendi koodid alamandmeväljadele, mis on eraldatud eraldusmärgiga „RS“. Igale 
koodidega ühest kümneni tähistatud sõrme asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut sõrme“ 
tähistavat koodi „0“. Igale loetelus esi tatud peopesa asendile osutamiseks kasutatakse „tundmatut 
peopesa“ tähistavat koodi „20“.  
7.1.14.  Andmeväljad 13.014 –019: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)  
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonid es. 
Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest 
esineb, tuleb neid ignoreerida.  
7.1.15.  Andmeväli 13.020: märkus (COM)  
Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII vormingus teksti l isamiseks 
sündmuskohajälje kujutise andmetele.  
7.1.16.  Andmeväljad 13.021 –199: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)  
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. 
Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest 
esineb, tuleb neid ignoreerida.  
7.1.17.  Andmeväljad 13.200 –998: kasutaja poolt määratletavad andmeväljad (UDF)  
Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt t ulevastele 
vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peavad olema kooskõlastatud 
vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII vormingus andmeid.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
966 
 7.1.18.  Andmeväli 13.999: kujutise andmed (DAT)  
See andmeväli  sisaldab kõiki salvestatud sündmuskohajälje kujutise andmeid. Selle numbriks on alati 
999 ning see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile 
„13.999:“ binaarselt esitatavad kujutise andmed.  
Kokkupakkimata halltoo nides kujutise iga piksli andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 
halltooni), mis moodustavad ühe baidi. Kui kanne andmeväljal 13.012 BPX on suurem või väiksem kui 
„8“, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv erinev. Kui kasutatakse kokku pakkimist, pakitakse 
pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal GCA nimetatud kokkupakkimistehnoloogiale.  
7.2. Muutuva resolutsiooniga sündmuskohajälje kujutist sisaldava tüüp -13 kirje lõpp  
Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 13.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema 
vahetult eraldusmärk „FS“, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda eraldusmärki tuleb 
tüüp -13 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.  
8. Tüüp -15 kirje: muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldav kir je 
Lisatud tekstiväljaga tüüp -15 loogiline kirje sisaldab peopesakujutise andmeid koos kasutaja poolt 
esitatavat teksti sisaldavate kindlaksmääratud andmeväljadega, kus käsitletakse vastavat digitaalset 
kujutist, ning seda kasutatakse nende andmete vahetam iseks. Kasutatud skaneerimisresolutsiooni, 
kujutise suurust ja muid kujutise töötlemiseks vajalikke parameetreid ja märkusi käsitlevad andmed 
salvestatakse kirjesse lisatud tekstiväljadena. Teistele asutustele edastatavaid peopesakujutisi 
töödeldakse vastu võtvates asutustes, et eraldada nendelt soovitud andmed eritunnuste kohta, mis 
on vajalikud kujutiste kõrvutamiseks.  
Kujutise andmed saadakse otse isikult, kasutades skaneerimisseadet, mis võimaldab saada kujutise 
otse isikult, või peopesakaardilt või muul t andmekandjalt, mis sisaldab isiku peopesakujutist.  
Peopesakujutiste saamiseks kasutatav meetod peab olema selline, mis võimaldab salvestada 
kujutiste kogumi kummagi käe kohta. Sellesse kogumisse kuulub peopesa välimine serv ühe 
skaneeritud kujutisena nin g üks kuni kaks skaneeritud kujutist, millel on kogu peopesa randmest kuni 
sõrmeotsteni. Kui kogu peopesa kujutamiseks kasutatakse kahte kujutist, peab alumine kujutis 
ulatuma randmest kuni sõrmedevahelise ala ülemise osani (kolmanda sõrme liiges) ning sel lel peab 
olema esitatud peopesa tenari (thenar) ja hüpotenari (hypothenar) piirkond. Ülemine kujutis ulatub 
sõrmedevahelise ala alumisest osast kuni sõrmeotsteni. See tagab kahe kujutise piisava kattumise 
peopesa sõrmedevahelise ala piirkonnas. Selles piir konnas esinevate joonte struktuuri ja üksikute 
punktide kõrvutamisel saab analüüsija kindlalt öelda, kas mõlemad kujutised on saadud samalt 
peopesalt.  
Kuna peopesajälje edastamine võib toimuda erinevatel eesmärkidel, võib see sisaldada ühte või 
enamat peop esa või käe teatava piirkonna kujutist. Ühe isiku peopesa kujutiste täielik kogum 
sisaldab harilikult kummagi käe peopesa välimise serva ja kogu peopesa kujutist (kujutisi). Kuna 
lisatud tekstiväljaga loogiline kirje võib sisaldada üksnes binaarseid andmev älju, on kummagi 
peopesa välimise serva jaoks vaja ühte tüüp -15 kirjet ning kummagi kogu peopesa jaoks ühte või 
kahte tüüp -15 kirjet. Seetõttu on peopesa andmete tavapärasel edastamisel vaja isiku peopesajälje 
kujutamiseks kasutada nelja kuni kuute tüüp -15 kirjet.  
8.1. Andmeväljad tüüp -15 loogilises kirjes  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
967 
 Järgmistes punktides kirjeldatakse kõigil tüüp -15 loogilise kirje andmeväljadel paiknevaid andmeid.  
Tüüp -15 loogilises kirjes on kanded esitatud nummerdatud andmeväljadel. Kirje kaks esimest 
andmevälja pe avad olema järjekorda seatud ning kujutise andmeid sisaldav andmeväli on viimane 
füüsiline andmeväli kirjes. Tabelis 8 on iga tüüp -15 kirjes sisalduva andmevälja kohta loetletud 
„tingimuste koodid“, kus M tähistab kohustuslikku ja „O“ tähistab vabatahtlikk u andmevälja, 
andmevälja number, andmevälja nimi, märkide tüüp, andmevälja suurus ning maksimaalne arv, mitu 
korda see andmeväli võib esineda. Viimases tulbas on märgitud maksimaalne baitide arv 
andmeväljal, võttes aluseks kolmekohalise välja numbri. Kui a ndmevälja numbri tähistamiseks 
kasutatakse rohkem märke, suureneb samuti maksimaalne baitide arv. Tulbas „ühe andmevälja 
suurus“ esitatud kahe kande puhul on arvesse võetud andmeväljal kasutatud eraldusmärke. 
Maksimaalse baitide arvu määramisel on arvesse võetud välja numbrit, andmehulka ja kõiki 
eraldusmärke, sealhulgas märki „GS“.  
8.1.1.  Andmeväli 15.001: loogilise kirje pikkus (LEN)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab kogu tüüp -15 loogilises kirjes sisalduvate baitide 
koguarvu. Andmeväljal  15.001 määratletakse kirje pikkus, võttes arvesse kõiki kirje kõigil 
andmeväljadel asuvaid märke ning andmete eraldusmärke.  
8.1.2.  Andmeväli 15.002: kujutise järjekorranumber (IDC)  
Seda kohustuslikku ASCII vormingus andmevälja kasutatakse kirjes sisalduva  peopesakujutise 
määratlemiseks. See IDC vastab tüüp -1 kirje faili sisu andmeväljal (CNT) esinevale IDC -le. 
8.1.3.  Andmeväli 15.003: tõmmise tüüp (IMP)  
Sellel 1 -baidisel kohustuslikul ASCII vormingus andmeväljal nimetatakse viis, kuidas peopesakujutise 
andmed on saadud. Sellele andmeväljale sisestatakse sobiv kood, mis valitakse tabelist 9.  
8.1.4.  Andmeväli 15.004: lähtekohaks olev asutus/ORI (SRC)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab haldusasutuse või organisatsiooni 
identifitseerimistunnu st, kes salvestas algselt kirjes esitatud näokujutise. Harilikult paikneb sellel 
andmeväljal lähtekohaks oleva asutuse, kes salvestas sellel andmeväljal esitatud kujutise, 
identifikaator (ORI). See sisaldab kahte järgmises formaadis andmeühikut: CC/asutus.  
Esimene andmeühik sisaldab Interpoli riigikoodi, pikkusega kaks tähtnumbrilist märki. Teises 
andmeühikus (asutus) määratletakse amet, kasutades vabateksti pikkusega kuni 32  tähtnumbrilist 
märki.  
8.1.5.  Andmeväli 15.005: peopesakujutise salvestamise kuupäe v (LCD)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab kuupäeva, mil peopesakujutis salvestati. 
Kuupäev esitatakse kaheksa numbriga, kasutades formaati CCYYMMDD. Märgid CCYY tähistavad 
aastat, mil kujutis salvestati; märgid MM tähistavad kuule vastava arvu kümnelisi ja ühelisi; märgid 
DD tähistavad kuupäevale vastava arvu kümnelisi ja ühelisi. Näiteks kanne 20000229 tähistab 
kuupäeva 29.  veebruar 2000. Esitatav kuupäev peab olema reaalne kuupäev.  
8.1.6.  Andmeväli 15.006: horisontaalse rastrijoone pikkus  (HLL)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
968 
 See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise ühe horisontaalse 
rastrijoone pikslite arvu.  
8.1.7.  Andmeväli 15.007: vertikaalne külje pikkus (VLL)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab edastatava kujutise horiso ntaalsete rastrijoonte 
arvu.  
8.1.8.  Andmeväli 15.008: mõõtühik (SLC)  
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse kujutise lahutusvõime (pikslitihedus) 
kirjeldamisel kasutatav mõõtühik. Väärtus „1“ sellel väljal märgib, et arvestatakse pik sleid tolli kohta, 
väärtus „2“ märgib, et arvestatakse piksleid sentimeetri kohta. Väärtus „0“ sellel andmeväljal osutab 
sellele, et kasutatav mõõtühik ei ole märgitud. Sellisel juhul on horisontaal - ja vertikaaljoonel 
paiknevate pikslite arvu suhe jagatis  HPS/VPS.  
8.1.9.  Andmeväli 15.009: pikslimastaap horisontaalis (HPS)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab horisontaalse rastrijoone 
pikslitihedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horiso ntaal - ja 
vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.  
8.1.10.  Andmeväli 15.010: pikslimastaap vertikaalis (VPS)  
See kohustuslik ASCII vormingus andmeväli sisaldab täisarvu, mis tähistab vertikaalsuunalist 
piksliti hedust, eeldusel, et SLC väärtus on „1“ või „2“. Muul juhul tähistab see horisontaal - ja 
vertikaaljoonel paiknevate pikslite arvu suhte horisontaalsuunale vastavat komponenti.  
Tabel 8. Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldava tüüp -15 kirje struktu ur 
Ident  Cond. 
code  Field 
Numbe
r Field 
name  Char 
type  Field size per 
occurrence  Occur count  Max 
byte 
count  
min.  max.  min max  
LEN M 15.001  LOGICA
L 
RECOR
D 
LENGT
H N 4 8 1 1 15 
IDC M 15.002  IMAGE 
DESIGN
ATION 
CHARA
CTER  N 2 5 1 1 12 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
969 
 IMP M 15.003  IMPRES
SION 
TYPE  N 2 2 1 1 9 
SRC M 15.004  SOURC
E 
AGENC
Y/ORI  AN 6 35 1 1 42 
PCD M 15.005  PALMP
RINT 
CAPTU
RE 
DATE  N 9 9 1 1 16 
HLL M 15.006  HORIZO
NTAL 
LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
VLL M 15.007  VERTIC
AL LINE 
LENGT
H N 4 5 1 1 12 
SLC M 15.008  SCALE 
UNITS  N 2 2 1 1 9 
HPS M 15.009  HORIZO
NTAL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
VPS M 15.010  VERTIC
AL 
PIXEL 
SCALE  N 2 5 1 1 12 
CGA  M 15.011  COMPR
ESSION 
ALGORI
THM  AN 5 7 1 1 14 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
970 
 BPX M 15.012  BITS 
PER 
PIXEL  N 2 3 1 1 10 
PLP M 15.013  PALMP
RINT 
POSITI
ON N 2 3 1 1 10 
RSV  15.014  
15.019  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
COM  O 15.020  COMM
ENT AN 2 128 0 1 128 
RSV  15.021  
15.199  RESERV
ED FOR 
FUTUR
E 
INCLUSI
ON — — — — — — 
UDF  O 15.200  
15.998  USER -
DEFINE
D 
FIELDS  — — — — — — 
DAT M 15.999  IMAGE 
DATA  B 2 — 1 1 — 
 
Tabel 9. Peopesa tõmmise tüüp  
Description  Code  
Live-scan palm  10 
Nonlive -scan palm  11 
Latent palm impression  12 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
971 
 Latent palm tracing  13 
Latent palm photo  14 
Latent palm lift  15 
 
8.1.11.  Andmeväli 15.011: kokkupakkimise algoritm (CGA)  
Sellel kohustuslikul ASCII vormingus andmeväljal märgitakse, millist algoritmi kasutati halltoonides 
kujutise kokkupakkimiseks. Kanne „NONE” sellel väljal märgib, et selles kirjes sisalduvad andmed ei 
ole kokkupakitud. Nende kujutiste puhul, mis kokku pakitakse, sisaldab see a ndmeväli kümne 
sõrmejälje kujutiste kokkupakkimiseks eelistatavat meetodit. Kasutusel olevad kokkupakkimise 
algoritme tähistavad koodid on esitatud 7.  liites.  
8.1.12.  Andmeväli 15.012: piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide arv (BPX)  
Sellel kohustuslikul ASCII kodeeringus andmeväljal märgitakse piksli kirjeldamiseks kasutatav bittide 
arv. See andmeväli sisaldab kannet „8“ harilike halltoonide väärtuste „0“ kuni „255“ korral. Mis tahes 
kanne sellel väljal, mis on suurem või väiksem kui „8“, märgib vastavalt  suurema või väiksema 
täpsusastmega esitatud halltoonis piksleid.  
Tabel 10. Peopesakujutiste koodid, pindalad ja mõõtmed  
Palm Position  Palm code  Image area (mm²)  Width (mm)  Height (mm)  
Unknown Palm  20 28387  139,7  203,2  
Right Full Palm  21 28387  139,7  203,2  
Right Writer s Palm  22 5645  44,5  127,0  
Left Full Palm  23 28387  139,7  203,2  
Left Writer s Palm  24 5645  44,5  127,0  
Right Lower Palm  25 19516  139,7  139,7  
Right Upper Palm  26 19516  139,7  139,7  
Left Lower Palm  27 19516  139,7  139,7  
Left Upper Palm  28 19516  139,7  139,7  
Right Other  29 28387  139,7  203,2  
Left Other  30 28387  139,7  203,2  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
972 
  
8.1.13.  Andmeväli 15.013: peopesa asend (PLP)  
Sellel kohustuslikul lisatud tekstiväljaga andmeväljal on märgitud peopesa asend, mis vastab 
peopesakujutisele. Tabelist  10 valitakse kümnendkood, mis vastab teadaolevale või kõige 
tõenäolisemale peopesa asendile, ning see esitatakse ühe või kahe märgiga ASCII vormingus 
alamandmeväljal. Tabelis 10 on samuti loetletud kujutiste maksimaalne pindala ja mõõtmed iga 
võimaliku pe opesa asendi kohta.  
8.1.14.  Andmeväljad 15.014 –019: reserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)  
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. 
Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Ku i mõni nendest andmeväljadest 
esineb, tuleb neid ignoreerida.  
8.1.15.  Andmeväli 15.020: märkus (COM)  
Seda vabatahtlikku andmevälja võib kasutada märkuste või muu ASCII vormingus teksti lisamiseks 
peopesakujutise andmetele.  
8.1.16.  Andmeväljad 15.021 –199: r eserveeritud kasutamiseks tulevikus (RSV)  
Need andmeväljad on reserveeritud kasutamiseks käesoleva standardi tulevastes redaktsioonides. 
Ühtegi nendest andmeväljadest ei kasutata selles redaktsioonis. Kui mõni nendest andmeväljadest 
esineb, tuleb neid igno reerida.  
8.1.17.  Andmeväljad 15.200 –998: kasutaja poolt määratletavad andmeväljad (UDF)  
Need andmeväljad on kasutaja poolt määratletavad ning neid kasutatakse vastavalt tulevastele 
vajadustele. Nende suuruse ja sisu määrab kindlaks kasutaja ning need peava d olema kooskõlastatud 
vastuvõtva asutusega. Kui need on kasutusel, sisaldavad need ASCII vormingus andmeid.  
8.1.18.  Andmeväli 15.999: kujutise andmed (DAT)  
See andmeväli sisaldab kõiki salvestatud peopesakujutise andmeid. Selle numbriks on alati 999 ning 
see peab olema viimane füüsiline andmeväli kirjes. Näiteks järgnevad andmevälja numbrile 
„15.999:“ binaarselt esitatavad kujutise andmed. Kokkupakkimata halltoonides kujutise iga piksli 
andmed esitatakse harilikult kaheksa biti abil (256 halltooni), mis mo odustavad ühe baidi. Kui kanne 
andmeväljal 15.012 BPX on suurem või väiksem kui 8, on ühe piksli andmeid sisaldavate baitide arv 
erinev. Kui kasutatakse kokkupakkimist, pakitakse pikslite andmed kokku vastavalt andmeväljal CGA 
nimetatud kokkupakkimistehnol oogiale.  
8.2. Muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldava tüüp -15 kirje lõpp  
Järjepidevuse huvides peab andmeväljal 15.999 paiknevate andmete viimasele baidile järgnema 
vahetult eraldusmärk „FS“, et eraldada see järgmisest loogilisest kirjest. Seda e raldusmärki tuleb 
tüüp -15 loogilise kirje pikkuse arvestamisel arvesse võtta.  
8.3. Täiendavad muutuva resolutsiooniga peopesakujutist sisaldavad tüüp -15 kirjed  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
973 
 Fail võib sisaldada täiendavaid tüüp -15 kirjeid. Iga täiendava peopesakujutise jaoks on nõutav täielik 
tüüp -15 kirje, kasutades seejuures eraldusmärki „FS“.  
Tabel 11. Maksimaalne kontrollimise teostamiseks aktsepteeritavate kandidaatide arv ühe 
andmeedastuse kohta  
Type of AFIS 
Search  TP/TP  LT/TP  LP/PP  TP/UL  LT/UL  PP/ULP  LP/ULP  
Maximum 
Number of 
Candidates  1 10 5 5 5 5 5 
 
Otsingu tüübid:  
TP/TP: kümne sõrmejälje võrdlemine kümne sõrmejäljega  
LT/TP: sündmuskohajälje võrdlemine kümne sõrmejäljega  
LP/PP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine peopesa kujutisega  
TP/UL: kümne sõrmejälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega  
LT/UL: sündmuskohajälje võrdlemine lahendamata sündmuskohajäljega  
PP/ULP: peopesa kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sündmuskohajälje kujutisega  
LP/ULP: peopesa sündmuskohajälje kujutise võrdlemine lahendamata peopesa sü ndmuskohajälje 
kujutisega  
 
9. 2. peatüki (daktüloskoopiliste andmete vahetamine) juurde kuuluvad liited  
9.1. 1. liide. ASCII vormingus eraldusmärgid  
ASCII  Position148 Description  
LF 1/10  Separates error codes in Field 2.074  
FS 1/12  Separates logical records of a file  
GS 1/13  Separates fields of a logical record  
                                                            
148 Asukoht on määratletud ASCII standardiga.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
974 
 RS 1/14  Separates the subfields of a record field  
US 1/15  Separates individual information items of the field or subfield  
 
9.2. 2. liide. Tähtnumbrilise kontrollmärgi arvutamine  
Väljade TCN  ja TCR jaoks (andmeväljad 1.09 ja 1.10)  
Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:  
(YY * 108 + SSSSSSSS) moodul 23  
Märgid YY ja SSSSSSSS on numbrilised väärtused – vastavalt aastaarvu kaks viimast numbrit ning 
seerianumber.  
Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.  
Välja CRO jaoks (andmeväli 2.010)  
Kontrollmärgile vastav number moodustatakse järgmise valemi kohaselt:  
(YY * 106 + NNNNNN) moodul 23  
Märgid YY ja NNNNNN on numbrilised väärtused – vastavalt aast aarvu kaks viimast numbrit ning 
seerianumber.  
Kontrollmärk luuakse allpool esitatud kontrolltabeli põhjal.  
Kontrollmärkide kontrolltabel  
1-A 9-J 17-T 
2-B 10-K 18-U 
3-C 11-L 19-V 
4-D 12-M 20-W 
5-E 13-N 21-X 
6-F 14-P 22-Y 
7-G 15-Q 0-Z 
8-H 16-R  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
975 
 9.3. 3. liide. Märkide koodid  
Andmete edastamiseks kasutatav 7 -bitine ANSI kood  
ASCII -märgistik  
+ 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 
30    ! ’ # $ % & ‘ 
40 ( ) * + , - . / 0 1 
50 2 3 4 5 6 7 8 9 : ; 
60 < = > ? @ A B C D E 
70 F G H I J K L M N O 
80 P Q R S T U V W X Y 
90 Z [ \ ] ^ _ ` a b c 
100 d e f g h i j k l m 
110 n o p q r s t u v w 
120 x y z {}{ | }} ~    
 
9.4. 4. liide. Andmeedastuse kokkuvõte  
Tüüp -1 kirje (kohustuslik)  
Identifier  Field Number  Field name  CPS/PMS  SRE ERR 
LEN 1.001  Logical Record Length  M M M 
VER 1.002  Version Number  M M M 
CNT 1.003  File Content  M M M 
TOT 1.004  Type of Transaction  M M M 
DAT 1.005  Date  M M M 
PRY 1.006  Priority  M M M 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
976 
 DAI 1.007  Destination Agency  M M M 
ORI 1.008  Originating Agency  M M M 
TCN 1.009  Transaction Control  Number  M M M 
TCR 1.010  Transaction Control Reference  C M M 
NSR 1.011  Native Scanning Resolution  M M M 
NTR 1.012  Nominal Transmitting Resolution  M M M 
DOM  1.013  Domain name  M M M 
GMT  1.014  Greenwich mean time  M M M 
 
Tulp „Condition”:  
O = vabatahtlik;  M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmeedastus on vastus lähtekohaks olevale 
asutusele.  
Tüüp -2 kirje (kohustuslik)  
Identifier  Field 
Number  Field name  CPS/PMS  MPS/MMS  SRE ERR 
LEN 2.001  Logical Record Length  M M M M 
IDC 2.002  Image Designation 
Character  M M M M 
SYS 2.003  System Information  M M M M 
CNO  2.007  Case Number  — M C — 
SQN  2.008  Sequence Number  — C C — 
MID  2.009  Latent Identifier  — C C — 
CRN  2.010  Criminal Reference 
Number  M — C — 
MN1  2.012  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
977 
 MN2  2.013  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN3  2.014  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
MN4  2.015  Miscellaneous 
Identification Number  — — C C 
INF 2.063  Additional Information  O O O O 
RLS 2.064  Respondents List  — — M — 
ERM  2.074  Status/Error Message 
Field  — — — M 
ENC 2.320  Expected Number of 
Candidates  M M — — 
 
Tulp „Condition”:  
O = vabatahtlik; M = kohustuslik; C = sõltub sellest, kas andmed on olemas.  
* = kui andmeedastus on kooskõlas siseriikliku õigusega (andmeedastust ei ole käsitletud 
artiklites LAW.PRUM.11 [Daktüloskoopilised andmed] ja LAW.PRUM.12 
[Daktüloskoopiliste andmete automatiseeritud otsing])  
 
9.5. 5. liide. Tüüp -1 kirjes kasutatavad märgid  
Identifier  Condition  Field Number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 1.001  Logical Record 
Length  N 1.001:230{}{GS}
} 
VER M 1.002  Version 
Number  N 1.002:0300{}{GS
}} 
CNT M 1.003  File Content  N 1.003:1{}{US}}1
5{}{RS}}2{}{US}}
00{}{RS}}4{}{US}
}01{}{RS}}4{}{US
}}02{}{RS}}4{}{U
S}}03{}{RS}}4{}{
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
978 
 US}}04{}{RS}}4{}
{US}}05{}{RS}}4{
}{US}}06{}{RS}}4
{}{US}}07{}{RS}}
4{}{US}}08{}{RS}
}4{}{US}}09{}{RS
}}4{}{US}}10{}{R
S}}4{}{US}}11{}{
RS}}4{}{US}}12{}
{RS}}4{}{US}}13{
}{RS}}4{}{US}}14
{}{GS}}  
TOT M 1.004  Type of 
Transaction  A 1.004:CPS{}{GS}
} 
DAT M 1.005  Date  N 1.005:20050101
{}{GS}}  
PRY M 1.006  Priority  N 1.006:4{}{GS}}  
DAI M 1.007  Destination 
Agency  1* 1.007:DE/BKA{}
{GS}}  
ORI M 1.008  Originating 
Agency  1* 1.008:NL/NAFIS
{}{GS}}  
TCN M 1.009  Transaction 
Control Number  AN 1.009:02000000
04F{}{GS}}  
TCR C 1.010  Transaction 
Control 
Reference  AN 1.010:02000000
04F{}{GS}}  
NSR M 1.011  Native Scanning 
Resolution  AN 1.011:19.68{}{G
S}} 
NTR M 1.012  Nominal 
Transmitting 
Resolution  AN 1.012:19,68{}{G
S}} 
DOM  M 1.013  Domain Name  AN 1.013: INT -
I{}{US}}4,22{}{G
S}} 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
979 
 GMT  M 1.014  Greenwich 
Mean Time  AN 1.014:20050101
125959Z  
 
Tulp „Condition”: M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest.  
Tulp „Character Type”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood.  
1* Asutuse nime märkimisel on lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9“, „A..Z“ , „a..z“, „_“,„.“, „”, 
„-“]. 
9.6. 6. liide. Tüüp -2 kirjes kasutatavad märgid  
Tabel A.6.1. CPS ja PMS andmeedastus  
Identifier  Condition  Field 
Numbe
r Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical 
Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CRN  M 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:DE/E999999999{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional Information 
123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
Tabel A.6.2. SRE andmeedastus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
980 
 Identifier  Condition  Field Number  Field name  Character type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}
} 
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS
}} 
CRN  C 2.010  Criminal 
Reference 
Number  AN 2.010:NL/22222
22222{}{GS}}  
MN1  C 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E9999999
99{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E9999999
99{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS
}} 
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additiona
l Information 
123{}{GS}}  
RLS M 2.064  Respondents 
List AN 2.064:CPS{}{RS}
}I{}{RS}}001/001
{}{RS}}999999{}{
GS}}  
 
Tabel A.6.3. ERR andmeedastus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
981 
 Identifier  Condition  Field 
Numbe
r Field name  Character 
type  Example data  
LEN M 2.001  Logical Record 
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image  
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
MN1  M 2.012  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.012:E999999999{}{GS}}  
MN2  C 2.013  Miscellaneous 
Identification 
Number  AN 2.013:E999999999{}{GS}}  
MN3  C 2.014  Miscellaneous 
Identification 
Number  N 2.014:0001{}{GS}}  
MN4  C 2.015  Miscellaneous 
Identification 
Number  A 2.015:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ERM  M 2.074  Status/Error 
Message Field  AN 2.074:  201: IDC - 1 FIELD 
1.009 WRONG CONTROL 
CHARACTER {}{LF}} 115: IDC 
0 FIELD 2.003 INVALID 
SYSTEM INFORMATION 
{}{GS}}  
 
Tabel A.6.4. MPS ja MMS andmeedastus  
Identifier  Condition  Field 
NumbeField name  Character Example data  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
982 
 r type  
LEN M 2.001  Logical Record  
Length  N 2.001:909{}{GS}}  
IDC M 2.002  Image 
Designation 
Character  N 2.002:00{}{GS}}  
SYS M 2.003  System 
Information  N 2.003:0422{}{GS}}  
CNO  M 2.007  Case Number  AN 2.007:E999999999{}{GS}}  
SQN  C 2.008  Sequence 
Number  N 2.008:0001{}{GS}}  
MID  C 2.009  Latent Identifier  A 2.009:A{}{GS}}  
INF O 2.063  Additional 
Information  1* 2.063:Additional 
Information 123{}{GS}}  
ENC M 2.320  Expected 
Number of 
Candidates  N 2.320:1{}{GS}}  
 
Tulp „Condition”: M = kohustuslik; C = sõltub tingimustest.  
Tulp „Character Type”: A = tähed, N = numbrid, B = binaarkood.  
1* On lubatud kasutada järgmiseid märke: [„0..9“, „A..Z“, „a..z“, „_“, „.“, „ “, „ -“ „,“].  
9.7. 7. liide. Halltoonides kujutise kokkupakkimise algoritmid  
Kokkupakkimise algoritmid  
Compression  Value  Remarks  
Wavelet Scalar Quantization Grayscale 
Fingerprint Image Compression 
Specification  
IAFIS -IC-0010(V3), dated December 19, 
1997  WSQ  Algorithm to be used for the compression of 
grayscale images in Type -4, Type -7 and Type -
13 to Type -15 records. Shall not be used for 
resolutions > 500dpi.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
983 
 JPEG 2000  
[ISO 15444/ITU T.800]  J2K To be used for lossy and losslessly 
compression of grayscale images in Type -13 
to Type -15 records. Strongly recommended 
for resolutions > 500 dpi  
 
9.8. 8. liide. E -posti spetsifikatsioon  
Sisemise töökorralduse parandamiseks tuleb PRUEM andmeedastuse korral e -posti sõnumi 
teemareale sisestada selle riigi kood (CC), kes sõnumi saadab, ja andmeedastuse tüüp (TOT 
andmeväli 1.004).  
Formaat: CC/andmeedastuse tüüp  
Näide: „DE/CPS“  
Sõnumiväli võib olla tühi.  
3. PEATÜKK. Sõidukite registreerimisandmete vahetus  
1. Ühtne andmekogum sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsinguks  
1.1. Mõisted  
0. peatüki artikli  14 lõikes  4 sätestatud kohustuslike ja vabatahtlike andmeelementide määratlused 
on järgmised.  
Kohustuslik (M):  
andmeelement tuleb edastada, kui teave on olemas riiklikus registris. Seega on kohustus vahetada 
olemasolevat teavet.  
Vabatahtlik (O):  
andmeelemendi võib edastada, kui teave on olemas riiklikus registris. Seega ei ole kohustust  teavet 
vahetada, isegi kui teave on olemas.  
Igale andmekogumi elemendile lisatakse vastav märge (Y), kui seda elementi peetakse oluliseks 
seoses artikliga LAW.PRUM.15 [Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud otsing].  
1.2. Sõiduki/omaniku/valdaja otsing  
1.2.1.  Otsingukriteeriumid  
Teabe otsimiseks on kaks erinevat alljärgnevalt määratletud võimalust:  
– tehasetähis (VIN), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (vabatahtlik);  
– numbrimärk, tehasetähis (VIN) (vabatahtlik), kontrollkuupäev ja -kellaaeg (vabatahtlik).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
984 
 Nende kriteeriumite alusel saadetakse teave ühe ja vahel mitme sõiduki kohta. Kui saadetakse teave 
üksnes ühe sõiduki kohta, siis saadetakse kõik andmeelemendid ühe vastusena. Kui leitakse rohkem 
kui üks sõiduk, võib taotluse saanud riik ise otsustada, mi llised andmeelemendid saadetakse – kas 
saadetakse kõik andmeelemendid või üksnes need, mis võimaldavad otsingut täpsustada (nt seoses 
eraelu puutumatusega või tõhususe eesmärgil).  
Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid on esitatud alapunktis 1.2.2 .1. Alapunktis 1.2.2.2 
kirjeldatakse täielikku andmekogumit.  
Kui otsing tehakse tehasetähise ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja andmete alusel, saab selle teha 
ühes osalevas riigis või kõigis osalevates riikides.  
Kui otsing tehakse sõiduki registreerimisnu mbri ning kontrollkuupäeva ja -kellaaja andmete alusel, 
tuleb otsing teha ühes konkreetses riigis.  
Üldjuhul kasutatakse otsingu tegemisel seda kuupäeva ja kellaaega, millal otsing sooritatakse, kuid 
otsingut on võimalik teha ka varasemat kontrollkuupäeva j a -kellaaega kasutades. Kui otsingu 
tegemisel kasutatakse varasemat kontrollkuupäeva ja -kellaaega ning asjaomase riigi registris ei ole 
varasemat teavet, kuna sellist teavet ei ole üldse sisestatud, siis võib vastuseks saata kehtiva teabe 
koos vastava mär kega.  
1.2.2.  Andmekogum  
1.2.2.1.  Otsingu täpsustamiseks vajalikud andmeelemendid  
Item  M/O149 Remarks  Prüm Y/N150 
Data relating to vehicles     
Licence number  M  Y 
Chassis number/VIN  M  Y 
Country of registration  M  Y 
Make  M (D.1151) e.g. Ford, Opel, Renault, 
etc. Y 
Commercial type of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane  Y 
EU Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
                                                            
149 M = mandatory when available in national register, O = optional.  
150 All the attributes specifically allocated by the States are indicated with Y.  
151 Harmonised document ab breviation, see Council Directive 1999/37/EC of 29 April 1999.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
985 
  
1.2.2.2.  Täielik andmekogum  
Item  M/O152 Remarks  Prüm 
Y/N 
Data relating to 
holders of the 
vehicle   (C.1153) The data refer to the holder of the specific 
registration certificate.   
Registration 
holders' (company) 
name  M (C.1.1.)  
separate fields will be used for surname, infixes, titles, 
etc., and the name in printable format will be 
communicated  Y 
First name  M (C.1.2)  
separate f ields for first name(s) and initials will be used, 
and the name in printable format will be communicated  Y 
Address  M (C.1.3)  
separate fields will be used for Street, House number and 
Annex, Zip code, Place of residence, Country of residence, 
etc., and the  Address in printable format will be 
communicated  Y 
Gender  M Male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual, association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
                                                            
152 M = mandatory when available in national register, O = optional.  
153 Harmonised document abbreviation, see Council Directive 1999/37/EC of 29 April 1999.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
986 
 Start date 
holdership  O Start date of the holdership of the car. This date will 
often be the same as printed under (I) on the registration 
certificate of the vehicle.  N 
End date 
holdership  O End data of the holdership of the car.  N 
Type of holder  O If there is no owner of the vehicle (C.2) the reference to 
the fact that the holder of the registration certificate:  
– is the vehicle owner,  
– is not the vehicle owner,  
– is not identif ied by the registration certificate as 
being the vehicle owner.  N 
Data relating to 
owners of the 
vehicle   (C.2)   
Owners' 
(company) name  M (C.2.1)  Y 
First name  M (C.2.2)  Y 
Address  M (C.2.3)  Y 
Gender  M male, female  Y 
Date of birth  M  Y 
Legal entity  M individual, association, company, firm, etc.  Y 
Place of Birth  O  Y 
ID Number  O An identifier that uniquely identifies the person or the 
company.  N 
Type of ID Number  O The type of ID Number (e.g. passport number).  N 
Start date 
ownership  O Start date of the ownership of the car.  N 
End date 
ownership  O End data of the ownership of the car.  N 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
987 
 Data relating to 
vehicles     
Licence number  M  Y 
Chassis 
number/VIN  M  Y 
Country of 
registration  M  Y 
Make  M (D.1) e.g. Ford, Opel, Renault, etc.  Y 
Commercial type 
of the vehicle  M (D.3) e.g. Focus, Astra, Megane.  Y 
Nature of the 
vehicle/EU 
Category Code  M (J) mopeds, motorbikes, cars, etc.  Y 
Date of first 
registration  M (B) Date of first registration of the vehicle somewhere in 
the world.  Y 
Start date (actual) 
registration  M (I) Date of the registration to which the specific certificate 
of the vehicle refers.  Y 
End date 
registration  M End data of the registration to which the specific 
certificate of the vehicle refers. It is possible this date 
indicate s the period of validity as printed on the 
document if not unlimited (document abbreviation = H).  Y 
Status  M Scrapped, stolen, exported, etc.  Y 
Start date status  M  Y 
End date status  O  N 
kW O (P.2)  Y 
Capacity  O (P.1)  Y 
Type of licence 
number  O Regular, transito, etc.  Y 
Vehicle document 
id 1 O The first unique document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
988 
 Vehicle document 
id 2154 O A second document ID as printed on the vehicle 
document.  Y 
Data relating to 
insurances     
Insurance 
company name  O  Y 
Begin date 
insurance  O  Y 
End date insurance  O  Y 
Address  O  Y 
Insurance number  O  Y 
ID number  O An identifier that uniquely identifies the company.  N 
Type of ID number  O The type of ID number (e.g. number of the Chamber of 
Commerce)  N 
 
2. Andmeturve  
2.1. Ülevaade  
EUCARISe tarkvararakendus tagab turvalise andmevahetuse teiste riikidega ning selle abil toimub 
suhtlemine riikide registrite andmebaasidega ( back -end legacy systems ), kasutades XMLi. Riigid 
vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Riigi andmekeskus on ühendatud TESTA võrguga.  
Selle võrgu kaudu saadetud XML -sõnumid on krüpteeritud. Nende krüpteerimiseks kasutatakse SSLi. 
Tagasüsteemi saadetavad sõnumid on avateksti vormis XML -sõnumid, kuna rakenduse ja 
tagasüsteemi vaheline ühendus toimub kaitstud keskkonnas.  
Tagatakse kliendirakendus, mida saab riigis kasutada, et teha otsinguid enda registrist ja teiste riikide 
registritest. Klientide identifitseerimiseks kasutatakse kasutajatunnust ja salasõna või 
kliendisertifikaati. Ühen dus kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga riik vastutab selle eest ise.  
2.2. Sõnumivahetusega seotud turvaelemendid  
Andmeturbe lahendus põhineb HTTPSi ja XML -allkirja kombinatsioonil. Selle alternatiivi puhul 
kasutatakse XML -allkirja kõigi serverile saadetud sõnumite allkirjastamiseks ja sõnumi saatjat saab 
                                                            
154 In Luxembourg two separate vehicle registration document ID’s are used.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
989 
 allkirja kontrollimise teel autentida. Sõnumi konfidentsiaalsuse ja tervikluse tagamiseks andmete 
saatmisel ning kaitseks kustutus -, kordus - ja sisestusrünnete vastu kasutatakse ühepoolset SSLi 
(sertifikaat ainult serveril). Selle asemel, et arendada välja eriotstarbeline tarkvara kahepoolse SSLi 
rakendamiseks, rakendatakse XML -allkirja. XML -allkirja kasutamine on veebiteenuste teekaardiga 
paremini kooskõlas kui kahepoolne SSL ning seetõttu strateeg iliselt sobivam.  
XML -allkirja saab rakendada mitmel viisil, kuid valitud lähenemisviisi kohaselt kasutatakse XML -
allkirja osana veebiteenuste turbest ( Web Services Security  (WSS)). WSS määrab selle, kuidas XML -
allkirja kasutada. Kuna WSS tugineb standardil e SOAP, on loogiline järgida seda standardit nii suures 
ulatuses kui võimalik.  
2.3. Sõnumivahetusega mitteseotud turvaelemendid  
2.3.1.  Kasutajate autentimine  
EUCARISe veebirakenduse kasutajad peavad autentimiseks sisestama kasutajanime ja salasõna. Kuna 
kasutatakse standardset Windowsil põhinevat autentimist, saavad riigid kasutajate autentimist 
täiendada, kasutades vajadusel kliendisertifikaate.  
2.3.2.  Kasutajarollid  
EUCARISe tarkvararakendus võimaldab määrata erinevaid kasutajarolle. Iga teenuste kogumi p uhul 
toimub eraldi autoriseerimine. Nt „EUCARISe lepingu” (ainu)kasutajad, ei või kasutada „Prümiga” 
seotud funktsionaalsust. Haldusteenused on eraldatud süsteemi tavakasutaja rollist.  
2.3.3.  Sõnumivahetuse logimine ja jälgimine  
Kõikide sõnumitüüpide logim ist hõlbustab EUCARISe tarkvararakendus. Haldaja funktsioon 
võimaldab riiklikul haldajal otsustada, millised sõnumid logitakse: lõppkasutajate saadetud 
taotlused, sissetulevad taotlused teistelt riikidelt, riiklikest registritest saadud teave jne.  
Rakendus t saab konfigureerida nii, et see kasutab kõnealuseks logimiseks sisemist andmebaasi või 
välist andmebaasi (Oracle). See, milliseid sõnumeid tuleb logida, sõltub ilmselgelt logimise 
võimalustest mujal pärandsüsteemides ja ühendatud kliendirakendustes.  
Iga sõnumi päises on teave taotlust esitava riigi kohta, selles riigis teavet taotleva asutuse ja 
asjaomase kasutaja kohta. Samuti on märgitud taotluse põhjus.  
Taotlust esitavas ja sellele vastavas riigis toimuva logimise tulemusel on võimalik saada ülevaade 
kogu sõnumivahetusest (nt asjaomase kodaniku taotlusel).  
Logimine konfigureeritakse EUCARISe veebikliendi kaudu (menüü Administration, Logging 
configuration ). Logimise funktsiooni täidab põhisüsteem ( Core System ). Kui logimine aktiveeritakse, 
siis salvestat akse kogu sõnum (päis ja sisu) ühe logikirjena. Iga kindlaksmääratud teenuse ja 
põhisüsteemis liikuva sõnumitüübi puhul võib kindlaks määrata logimise taseme.  
Logimise tasemed  
Võimalikud on järgmised logimise tasemed.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
990 
 Mitteavalik – sõnum logitakse: logiand med EI ole kättesaadavad logide vaatamise teenusele, kuid on 
kättesaadavad üksnes riiklikul tasandil auditite ja probleemide lahendamise eesmärgil.  
Puudub – sõnumit ei logita.  
Sõnumitüübid  
Riikidevaheline teabevahetus sisaldab mitmeid sõnumeid; vastav skee m on esitatud joonisel  5 
allpool.  
Võimalikud sõnumitüübid (X riigi EUCARISe põhisüsteemi kujutaval joonisel  5) on järgmised:  
 1. Request to Core System_Request message by Client  
 2. Request to Other State_Request message by Core System of this State  
 3. Request to Core System of this State_Request message by Core System of other 
State  
 4. Request to Legacy Register_Request message by Core System  
 5. Request to Core System_Request message by Legacy Register  
 6. Response from Core System_Request message by Client  
 7. Response from Other State_Request message by Core System of this State  
 8. Response from Core System of this State_Request message by other State  
 9. Response from Legacy Register_Request message by Core System  
 10. Response from Core System_Req uest message by Legacy Register  
 Joonisel  5 on esitatud järgmised teabevahetuse võimalused:  
* teabetaotlus riigilt X riigile Y – sinised nooled. Nimetatud taotlus ja vastus saadetakse 
sõnumitüüpidena 1, 2, 7 ja 6;  
* teabetaotlus riigilt Z riigile X – punased n ooled. Nimetatud taotlus ja vastus 
saadetakse sõnumitüüpidena 3, 4, 9 ja 8;  
* päring registri andmebaasist ( legacy register ) põhisüsteemile (see hõlmab ka 
päringut, mis on tehtud omaarendatud tarkvaraga läbi registri andmebaasi) – 
rohelised nooled; Sellist l iiki taotlus saadetakse sõnumitüüpidena 5 ja 10.  
Joonis 5. Logitavad sõnumitüübid  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
991 
  
2.3.4.  Füüsiline turvamoodul  
Füüsilist turvamoodulit ei kasutata.  
Füüsiline turvamoodul ( Hardware Security Module  (HSM)) tagab hea kaitse sõnumite 
allkirjastamiseks ja serverite identifitseerimiseks kasutatavale võtmele. See suurendab üldist 
turvalisuse taset, kuid HSMi ostmine ja haldamine on kulukas ning ei ole nõuet otsustada FIPS 140 -2 
2. taseme või HSM 3. taseme  kasuks. Kuna kasutatakse suletud võrku, siis leevendab see tõhusalt 
ohtusid ning on otsustatud algselt HSMi mitte kasutada. Kui HSMi on vaja, nt akrediteeringu 
saamiseks, siis saab selle lisada.  
3. Andmevahetuse tehnilised tingimused  
3.1. EUCARISe rakendu se üldine kirjeldus  
3.1.1.  Ülevaade  
EUCARISe rakendus ühendab kõik osalevad riigid silmusvõrku, kus riigid vahetavad andmeid otse 
teiste riikidega. Andmevahetuseks ei ole vaja keskset komponenti. EUCARISe rakendus tagab 
turvalise andmevahetuse teiste riiki dega ning selle abil toimub suhtlemine riikide registrite 
andmebaasidega ( back -end legacy systems ), kasutades XMLi. See arhitektuur on esitatud alljärgneval 
joonisel.  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
992 
  
Riigid vahetavad sõnumeid, saates need otse saajale. Riigi andmekeskus on ühendatud sõnumite 
vahetamiseks kasutatava võrguga (TESTA). TESTA võrgule juurdepääsuks sisenevad riigid sellesse 
võrku oma lüüsi kaudu. Võrku sisenemisel kasutatakse tulemüüri ning marsruuter ühendab 
EUCARISe rakenduse ja tulemüüri. Olenevalt sõnumite kaitseks vali tud alternatiivist, kasutatakse kas 
marsruuteri või EUCARISe rakenduse puhul sertifikaati.  
Tagatakse kliendirakendus, mida saab riigis kasutada, et teha otsinguid enda registrist ja teiste riikide 
registritest. Kliendirakenduse abil võetakse ühendust EUCAR ISega. Klientide identifitseerimiseks 
kasutatakse kasutajatunnust ja salasõna või kliendisertifikaati. Ühendus teise asutuse (nt politsei) 
kasutajaga võib olla krüpteeritud, kuid iga riik vastutab selle eest ise.  
3.1.2.  Süsteemi ulatus  
EUCARIS hõlmab üksne s neid menetlusi, mis on seotud riikides sõidukite registreerimise eest 
vastutavate asutuste vahelise teabevahetusega ja sellise teabe üldise esitamisega. Kõnealuse teabe 
kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid ei kuulu selle süsteemi alla.  
Riigid saavad valida, kas nad kasutavad EUCARISe kliendirakendust või arendavad ise sobiliku 
rakenduse. Alljärgnevas tabelis on kirjeldatud, milliste EUCARISe aspektide kasutamine on 
kohustuslik ja/või ette nähtud ning milliseid kasutatakse vabatahtlikkus e alusel ja/või mille 
kasutamise üle saavad riigid ise otsustada.  
Eucaris 
aspects  M/O
155 Remark  
Network 
concept  M The concept is an ‘any -to-any’ communication.  
Physical M TESTA  
                                                            
155 M = mandatory to use or to comply with O = optional to use or to comply with.  

Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
993 
 network  
Core 
application  M The core application of Eucaris has to be used to c onnect to the other 
States. The following functionality is offered by the core:  
* Encrypting and signing of the messages;  
* Checking of the identity of the sender;  
* Authorisation of States and local users;  
* Routing of messages;  
* Queuing of asynchronous messages if the recipient service is 
temporally unavailable;  
* Multiple country inquiry functionality;  
* Logging of the exchange of messages;  
* Storage of incoming messages  
Client 
application  O In addition to the core application the Eucaris II client application can be  
used by a State. When applicable, the core and client application are 
modified under auspices of the Eucaris organisation.  
Security 
concept  M The concept is based on XML -signing by means of client certificates and 
SSL-encryption by means of service certi ficates.  
Message 
specifications  M Every State has to comply with the message specifications as set by the 
Eucaris organisation and this Chapter. The specifications can only be 
changed by the Eucaris organisation in consultation with the States.  
Operation  
and Support  M The acceptance of new States or a new functionality is under auspices of 
the Eucaris organisation. Monitoring and help desk functions are managed 
centrally by an appointed State.  
 
3.2. Funktsionaalsed ja mittefunktsionaalsed nõuded  
3.2.1.  Üldine funktsioon  
Käesolevas alapunktis on esitatud peamiste üldiste funktsioonide kirjeldus.  
Nr Kirjeldus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
994 
 1. Süsteem võimaldab riikide sõidukite registreerimise eest vastutavatel asutustele vahetada 
interaktiivselt taotlusi ja vastuseid sisaldavaid sõnume id. 
2. Süsteem sisaldab kliendirakendust, mis võimaldab lõppkasutajatel saata taotlusi ja vastuseid, 
mis sisaldavad teavet käsitsi töötlemiseks.  
3. Süsteem hõlbustab nn leviedastust, võimaldades riigil saata taotluse kõigile teistele riikidele. 
Põhirakendus koondab saadud vastused ühte kliendirakendusse saadetavasse sõnumisse 
(seda funktsiooni nimetatakse mitme riigi päringuks).  
4. Süsteem on võimeline käitlema erinevat tüüpi sõnumeid. Kasutajarollid, autoriseerimine, 
marsruutimine, allkirjastam ine ja logimine on iga konkreetse teenuse puhul eraldi kindlaks 
määratud.  
5. Süsteem võimaldab riikidel vahetada sõnumite pakke või selliseid sõnumeid, mis sisaldavad 
suurt hulka taotlusi või vastuseid. Selliseid sõnumeid töödeldakse asünkroonselt.  
6. Kui riigiga ei ole ajutiselt võimalik ühendust saada, seab süsteem asünkroonsed sõnumid 
järjekorda ning tagab nende edastamise niipea, kui saaja on jälle süsteemi ühendatud.  
7. Süsteem talletab sissetulevad asünkroonsed sõnumid ajani, mil neid saab töödelda.  
8. Süsteem võimaldab juurdepääsu üksnes teiste riikide EUCARISe rakendustele, mitte 
asjaomaste riikide konkreetsetele asutustele, nt iga sõidukite registreerimise eest vastutav 
asutus on oma siseriiklike lõppkasutajate ja teiste riikide vastavat e asutuste vaheliseks 
lüüsiks.  
9. Ühel EUCARISe serveril on võimalik määrata kindlaks erinevate riikide kasutajad ning 
autoriseerida neid asjaomase riigi õigustest lähtuvalt.  
10. Sõnumid sisaldavad teavet taotlust esitava riigi, asutuse ja lõppkasutaja kohta.  
11. Süsteem hõlbustab erinevate riikide vahelise ning põhirakenduse ja riiklike 
registreerimissüsteemide vahelise sõnumivahetuse logimist.  
12. Süsteem võimaldab nn sekretäril, kelleks on seda ülesannet täitma määratud asutus või riik, 
koguda kõigi  osalevate riikide saadetud/saadud sõnumeid käsitlevaid logiandmeid 
statistiliste aruannete koostamiseks.  
13. Iga riik määrab ise, millised logiandmed tehakse sekretärile kättesaadavaks ning milline teave 
on mitteavalik.  
14. Süsteem võimaldab iga riigi r iiklikel haldajatel saada kasutamiseks statistiliste andmete 
väljavõtteid.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
995 
 15. Süsteem võimaldab lisada uusi riike lihtsaid haldustoiminguid kasutades.  
 
3.2.2.  Kasutajasõbralikkus  
Nr Kirjeldus  
16. Süsteemil on liides sõnumite automatiseeritud töötlemiseks 
tagasüsteemide/pärandsüsteemide poolt ning see võimaldab integreerida kasutajaliidese 
nendesse süsteemidesse (kohandatud kasutajaliides).  
17. Süsteemi on lihtne kasutama õppida, see on selgesti mõistetav ning sisaldab abiteksti.  
18. Süsteem on dokumenteeritud, et aidata riike integreerimisel, süsteemi kasutamisel ja 
tulevasel haldamisel (st juhenddokumendid, funktsionaalne/tehniline dokumentatsioon, 
kasutusjuhend jne).  
19. Kasutajaliides on mitmekeelne ning võimaldab lõppkasutajal valida eel istatava keele.  
20. Kasutajaliides võimaldab kohalikul haldajal tõlkida nii ekraanielemendid kui ka kodeeritud 
teabe asjaomase riigi keelde.  
 
3.2.3.  Töökindlus  
Nr Kirjeldus  
21. Süsteem on kavandatud vastupidava ja usaldusväärselt toimiva süsteemina, mille toimivus ei 
sõltu kasutaja eksimustest ning mis taastub tõrgeteta pärast elektrikatkestusi või muid 
kriisiolukordi. Süsteemi peab olema võimalik taaskäivitada andmeid kaotamata või 
minimaalse andmekaoga.  
22. Süsteem peab andma stabiilseid ja reprodutseeritavaid tulemusi.  
23. Süsteem on kavandatud usaldusväärselt toimiva süsteemina. Süsteemi on võimalik 
kasutusele võtta konfiguratsioonis, mis tagab selle 98  % kättesaadavuse (dubleerimise, 
varuserveri kasutamise jne abil) iga kahepoolse suhtlem isel korral.  
24. Süsteemi on võimalik osaliselt kasutada isegi siis, kui mõned selle osad ei toimi (kui puudub 
ühendus riigiga C, saavad riigid A ja B siiski suhelda). Minimeerida tuleks ühe punkti tõrgete 
(single point failure ) kohti teabeahelas.  
25. Taastumisaeg pärast tõsist tõrget peaks olema vähem kui üks päev. Süsteemi mittetoimimise 
aega peaks olema võimalik minimeerida kaugtuge, nt tugikeskust ( central service desk ) 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
996 
 kasutades.  
 
3.2.4.  Jõudlus  
Nr Kirjeldus  
26. Süsteemi saab kasutada ööpäevaringse lt. Sama ööpäevaringset toimimist nõutakse ka riikide 
pärandsüsteemide puhul.  
27. Süsteem vastab kasutajate taotlustele kiiresti sõltumata tausttegevustest. Seda nõutakse ka 
süsteemis osalejate pärandsüsteemidelt, et tagada nõuetekohane vastamise aeg. Ühe  
päringu puhul loetakse nõuetele vastavaks maksimaalselt 10 -sekundilist vastamise aega.  
28. Süsteem on kavandatud ühiskasutus -infosüsteemina selliselt, et samal ajal, kui klient seda 
kasutab, saavad tausttegevused jätkuda.  
29. Süsteem on kavandatud masta beeritavaks, eesmärgiga tagada selle toimimine sõnumite 
arvu suurenemise korral, kui lisatakse uusi funktsioone või uusi asutusi või riike.  
 
3.2.5.  Turvalisus  
Nr Kirjeldus  
30. Süsteem sobib (nt turvameetmete poolest) selliste (nt sõidukite omanike/valdaj ate) eraelu 
puutumatuse seisukohast tundlikke andmeid sisaldavate sõnumite saatmiseks, mis kuuluvad 
salastatuse kategooriasse „ EU restricted “. 
31. Süsteemi hallatakse selliselt, et takistatud on volitamata juurdepääs andmetele.  
32. Süsteem sisaldab teenust, mis võimaldab hallata riigi lõppkasutajate õigusi ja lubasid.  
33. Riikidel on võimalik kontrollida sõnumi saatja identiteeti (riigi tasandil) XML -allkirja kaudu.  
34. Riigid peavad sõnaselgelt andma teistele riikidele loa taotleda konkreetset tea vet. 
35. Süsteem näeb rakenduse tasandil ette täieliku teabeturve ja krüpteerimise poliitika, mis 
vastab asjakohastes olukordades nõutavale turvalisuse tasemele. Teabe kättesaadavus ainult 
volitatud isikutele ning selle terviklus on tagatud XML -allkirja k asutamise ja SSL tunnelduse 
kaudu.  
36. Kogu sõnumivahetust saab jälgida logikirjete kaudu.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
997 
 37. Tagatud on kaitse kustutusrünnete (sõnumi kustutamine kolmanda osapoole poolt) ning 
kordus - ja sisestusrünnete (sõnumi kordussaatmine või täiendamine kolmanda osapoole 
poolt) vastu.  
38. Süsteemi puhul kasutatakse usaldusväärse kolmanda osapoole ( Trusted Third Party  (TTP)) 
sertifikaate.  
39. Süsteem võimaldab ühe riigi puhul töödelda erinevaid sertifikaate, sõltuvalt sõnumi tüübist 
või teenuse liigist.  
40. Rakenduse tasandil kohaldatavad turvameetmed on piisavad, et võimaldada akrediteerimata 
võrgustike kasutamist.  
41. Süsteem on võimeline kasutama uusi turvatehnoloogiaid, nt XML - tulemüüri.  
 
3.2.6.  Kohandatavus  
Nr Kirjeldus  
42. Süsteemi on võimalik laien dada, lisades uusi sõnumeid ja funktsioone. Kohandamise kulud 
on minimaalsed, seda tänu rakenduse komponentide tsentraliseeritud väljatöötamisele.  
43. Riikidel on võimalik kindlaks määrata uued sõnumitüübid kahepoolseks kasutamiseks. Kõigilt 
riikidelt ei nõuta kõigi sõnumitüüpide toetamist.  
 
3.2.7.  Tugi ja haldamine  
Nr Kirjeldus  
44. Süsteem tagab järelevalvevahendid tugikeskusele ja/või võrgu ja serverite operaatoritele 
erinevates riikides.  
45. Süsteem võimaldab tugikeskuse poolt tagatava kaugtoe kasutamist.  
46. Süsteem tagab probleemianalüüsi vahendid.  
47. Süsteemi saab laiendada, lisades sellesse uusi riike.  
48. Rakendusi saavad lihtsalt installeerida töötajad, kellel ei ole kõrget IT -alast kvalifikatsiooni ja 
palju asjakohaseid kogemusi. Inst alleerimine on võimalikult suures ulatuses 
automatiseeritud.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
998 
 49. Süsteem tagab keskkonna pidevaks testimiseks ja aktsepteerimiseks.  
50. Iga-aastased haldus - ja tugiteenuste kulud on viidud miinimumini, järgides turustandardeid 
ning töötades välja sellise  rakenduse, mis vajab tugikeskuselt võimalikult vähe toetust.  
 
3.2.8.  Nõuded tehnilisele lahendusele  
Nr Kirjeldus  
51. Süsteem on loodud ja dokumenteeritud, arvestades süsteemi pikka kasutusaega.  
52. Süsteem on kavandatud selliselt, et see ei sõltu võrguteenuste pakkujast.  
53. Süsteem ühildub riikides olemasoleva riist -/tarkvaraga, suheldes nende 
registrisüsteemidega, mis kasutavad avatud standardset veebiteenuste tehnoloogiat (XML, 
XSD, SOAP, WSDL, HTTPd, veebiteenused, WSS, X.509 jne.).  
 
3.2.9.  Kohaldatavad standardid  
Nr Kirjeldus  
54. Süsteem on kooskõlas määruses EÜ nr  45/2001 (artiklid 21, 22 ja 23) ja direktiivis 95/46/EÜ 
sätestatud andmekaitsenõuetega.  
55. Süsteem vastab standardile IDA.  
56. Süsteem toetab UTF8 kodeeringut.  
 
4. PEATÜKK. Artikli LAW.PRUM.18 [Eelhindamine] kohase hindamise kord  
Artikkel 1. Küsimustik  
1. Euroopa Liidu Nõukogu asjaomane töörühm (edaspidi „nõukogu töörühm“) koostab 
küsimustiku iga artiklites LAW.PRUM.5 [Eesmärk] kuni LAW.PRUM.17 [Rakendusmeetmed] 
sätestatud autom atiseeritud andmevahetuse kohta.  
2. Niipea kui Ühendkuningriik leiab, et tema puhul on täidetud vastavasse andmekategooriasse 
kuuluvate andmete vahetamise tingimused, täidab ta asjaomase küsimustiku.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
999 
 Artikkel 2. Katseline kasutamine  
1. Vajaduse korral ja küsimustiku tulemuste hindamiseks viib Ühendkuningriik läbi katselise 
kasutamise koos ühe või mitme liikmesriigiga, kes juba osalevad otsuse 2008/615/JSK alusel 
toimuvas andmevahetuses. Katseline kasutamine toimub natuke aega enne või natuke aega pärast 
hindamiskülastust.  
2. Katselise kasutamise tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane nõukogu töörühm ning 
need põhinevad Ühendkuningriigiga varem sõlmitud kokkuleppel. Katselisel kasutamisel osalevad 
riigid määravad kindlaks praktilised üksikasjad.  
Artikke l 3. Hindamiskülastus  
1. Küsimustiku tulemuste hindamiseks korraldatakse hindamiskülastus.  
2. Selle külastuse tingimused ja korra määrab kindlaks asjaomane nõukogu töörühm ning need 
põhinevad Ühendkuningriigi ja hindamisrühma vahel varem sõlmitud kokkuleppel. Üh endkuningriik 
võimaldab hindamisrühmal kontrollida hinnatava(te)s andmekategooria(te)s toimuvat 
automatiseeritud andmevahetust, eelkõige koostades külastuse kava, milles võetakse arvesse 
hindamisrühma soove.  
3. Ühe kuu jooksul pärast külastust koostab hindami srühm hindamiskülastuse aruande ja 
edastab selle Ühendkuningriigile märkuste esitamiseks. Kui see on asjakohane, võib hindamisrühm 
selle aruande Ühendkuningriigi märkuste põhjal läbi vaadata.  
4. Hindamisrühm koosneb mitte rohkem kui kolmest eksperdist, kelle on nimetanud 
hinnatavates andmekategooriates toimuvas automatiseeritud andmevahetuses osalevad 
liikmesriigid, kellel on asjaomase andmekategooriaga seoses kogemusi, kes on läbinud siseriikliku 
julgeolekukontrolli kõnealuste küsimustega tegelemiseks ning ke s on valmis osalema vähemalt ühel 
teise riigi hindamiskülastusel. Hindamisrühma kuulub ka komisjoni esindaja.  
5. Hindamisrühma liikmed tagavad oma ülesannete täitmisel saadud teabe konfidentsiaalsuse.  
Artikkel 4. Nõukogu otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK a lusel tehtud hindamised  
Artiklis LAW.PRUM.18 [Eelhindamine] ja käesolevas peatükis osutatud hindamismenetluse 
läbiviimisel võtab nõukogu asjaomase nõukogu töörühma kaudu arvesse nõukogu rakendusotsuste 
(EL) 2019/968156 ja (EL) 2020/1188157 vastuvõtmise raames läbi viidud hindamismenetluste tulemusi. 
Asjaomane nõukogu töörühm otsustab, kas artiklis LAW.PRUM.18 [Eelhindamine], käesoleva lisa 
                                                            
156  Nõukogu 6. juuni 2019.  aasta rakendusotsus (EL) 2019/968 DNA -andmeid käsitleva automatiseeritud 
andmevahetuse alustamise kohta Ühendkuni ngriigiga (ELT L 156, 13.6.2019, lk 8).  
157  Nõukogu 6. augusti 2020  aasta rakendusotsus (EL) 2020/1188 sõrmejälgede andmeid käsitleva 
automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Ühendkuningriigiga (ELT L 265, 12.8.2020, lk 1).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1000  
 0. peatüki artikli  23 lõikes  2 ja käesoleva peatüki artiklis  2 osutatud katselise kasutamise läbiviimi ne 
on vajalik.  
Artikkel 5. Aruanne nõukogule  
Nõukogule esitatakse üldine hindamisaruanne, milles tehakse kokkuvõte küsimustike, 
hindamiskülastuse ja, kui see on kohaldatav, katselise kasutamise tulemustest, et nõukogu võtaks 
artikli LAW.PRUM.18 [Eelhindami ne] alusel vastu otsuse.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1001  
 LISA LAW -2.  BRONEERINGUINFO   
Broneeringuinfo andmeelemendid (mida lennuettevõtjad koguvad)  
1. Broneeringu number  
2. Broneeringu kuupäev / pileti väljastamise kuupäev  
3. Kavandatav(ad) reisikuupäev(ad)  
4. Nimi (nimed)  
5. Reisija aadress, telefoninumber ja elektroonilised kontaktandmed, reisija jaoks lennu 
broneerinud isikud, isikud, kelle kaudu saab lennureisijaga kontakti, ning isikud, keda tuleb 
teavitada hädaolukorra korral  
6. Kogu kättesaadav teave makse/arve kohta (mis hõlmab üksnes lenn upileti eest maksmise viisi ja 
arve esitamisega seotud teavet ega puuduta mingit muud teavet, mis ei ole lennuga otseselt 
seotud)  
7. Konkreetse broneeringu täielik marsruut  
8. Püsikliendi staatust käsitlev teave (programmi haldava lennuettevõtja või müüja kood, 
püsikliendi number, liikmesuse aste, tasandi kirjeldus ja liidu kood)  
9. Reisibüroo/reisiagent  
10. Reisija staatus, sealhulgas kinnitused ja lennule registreerimine, teave kinnitamata kohaga 
reisijate või lennule mitteilmujate kohta  
11. Jagatud broneeringuinfo  
12. Muu li sateave (Other Supplementary Information (OSI)), teave spetsiifiliste teenuste kohta 
(Special Service Information (SSI)) ja spetsiifiliste teenuste taotlus (Special Service Request 
(SSR))  
13. Piletiandmed, sealhulgas pileti number, pileti väljastamise kuupäev ja ühe suuna piletid, 
automaatse hinnastamise andmed  
14. Teave istekohtade kohta, sealhulgas istekoha number  
15. Teave lennukoodi jagamise kohta  
16. Kõik pagasiandmed  
17. Broneeringuinfos sisalduvad teiste reisijate nimed ja koos reisivate reisijate arv  
18. Igasugune kogutud reisijaid käsitlev eelteave (API andmed) (isikut tõendava dokumendi liik, 
dokumendi number, dokumendi väljastanud riik, dokumendi kehtivuse lõpp, kodakondsus, 
perekonnanimi, eesnimi, sugu, sünnikuupäev, lennuettevõtja, lennu number, väljumiskuupäev, 
saabum iskuupäev, väljumislennujaam, saabumislennujaam, väljumis - ja saabumisaeg)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1002  
 19. Kõik punktides 1 –18 nimetatud broneeringuinfos tehtud varasemad muudatused   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1003  
 LISA LAW -3. EUROPOLI PÄDEVUSSE KUULUVAD KURITEOLIIGID  
— Terrorism  
— Organiseeritud kuritegevus  
— Ebaseaduslik uimastikaubandus  
— Rahapesu  
— Tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud kuritegevus  
— Immigrantide ebaseaduslik üle piiri toimetamine  
— Inimkaubandus  
— Mootorsõidukitega seotud kuritegevus  
— Tahtlik tapmine ja raskete kehavigastuste tekitamine  
— Ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega  
— Inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine  
— Rassism ja ksenofoobia  
— Rööv ja vargus raskendavatel asjaoludel  
— Ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega  
— Kelmus ja pettus  
— Liidu finantshuvide vastu suunatud kuriteod  
— Siseteabe alusel kauplemine ja finantsturuga manipuleerimine  
— Väljapressimine ja raha väljapressimine  
— Toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine  
— Haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine  
— Raha ja maksevahendi võltsimine  
— Arvutikuriteod  
— Korruptsioon  
— Ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1004  
 — Ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega  
— Ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja -sortidega  
— Keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade põhjustatud reostus  
— Ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega  
— Seksuaalne kuritarvitamine ja seksuaalne ärakasutamine, sealhulgas laste kuritarvitamist 
kujutav materjal ja laste ahvatlemine seksuaalsuhte eesmärgil  
— Genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod   
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1005  
 LISA LAW -4. EUROJUSTI PÄDEVUSSE KUULUVAD RASKETE KUR ITEGUDE LIIGID  
— Terrorism  
— Organiseeritud kuritegevus  
— Ebaseaduslik uimastikaubandus  
— Rahapesu  
— Tuumamaterjali ja radioaktiivsete ainetega seotud kuritegevus  
— Immigrantide ebaseaduslik üle piiri toimetamine  
— Inimkaubandus  
— Mootorsõidukitega seotud kuritegevus  
— Tahtlik tapmine ja raskete kehavigastuste tekitamine  
— Ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega  
— Inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine  
— Rassism ja ksenofoobia  
— Rööv ja vargus raskendavatel asjaoludel  
— Ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega  
— Kelmus ja pettus  
— Liidu finantshuvide vastu suunatud kuriteod  
— Siseteabe alusel kauplemine ja finantsturuga manipuleerimine  
— Väljapressimine ja raha väljapressimine  
— Toodete võltsimine ja pir aatkoopiate valmistamine  
— Haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine  
— Raha ja maksevahendi võltsimine  
— Arvutikuriteod  
— Korruptsioon  
— Ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1006  
 — Ebaseaduslik kauplemine ohustatud loomaliikidega  
— Ebaseaduslik kauplemine ohustatud taimeliikide ja -sortidega  
— Keskkonnakuriteod, sealhulgas laevade põhjustatud reostus  
— Ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega  
— Seksuaalne kuritarvitamine ja seksuaalne ärakasutamine, sealh ulgas laste kuritarvitamist 
kujutav materjal ja laste ahvatlemine seksuaalsuhte eesmärgil  
— Genotsiid, inimsusvastased kuriteod ja sõjakuriteod  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1007  
 LISA LAW -5. VAHISTAMISMÄÄRUS   
Käesoleva vahistamismääruse on teinud pädev õigusasutus. Taotlen, et allpool nimetatud isik 
võetaks vahi alla ja antaks üle kriminaalmenetluse raames kohtu alla andmiseks või 
vabadusekaristuse või vabadust piirava julgeolekumeetme täitmiseks158. 
 
a)  Tagaotsitava isikuandmed:  
 Nimi:    
 Eesnimi (eesnimed):   
 Sünninimi, kui see on asjakohane:   
 Olemasolu korral varjunimed:   
 Sugu:   
 Kodakondsus:   
 Sünnikuupäev:   
 Sünnikoht:   
 Elukoht ja/või teadaolev aadress:   
 Keel(ed), millest tagaotsitav aru 
saab (kui on teada):   
 Tagaotsitava iseloomulikud 
tunnused/kirjeldus:   
 Tagaotsitava foto ja sõrmejäljed, kui need on olemas ja neid saab edastada, või isiku 
kontaktandmed, kelle poole tuleb selle teabe saamiseks pöörduda, või DNA andmed (kui neid 
tõendeid saab esitada, kuid need ei ole lisatud)  
 
 
b) Otsus, millel vahistamismäärus põhineb:  
                                                            
158 Kui vahistamismäärust tä itev riik on teada, peab käesolev vahistamismäärus olema 
kirjutatud täitva riigi ühes ametlikus keeles või mis tahes muus selle riigi aktsepteeritud keeles või 
sellesse keelde tõlgitud.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1008  
 1. Vahistamismäärus või sama 
toimega kohtuotsus:   
 Liik:   
2. Täitmisele pööratav kohtuotsus:   
 Viide:   
 
 
c) Karistuse pikkus:  
1. Vabadusekaotuse või vabadust 
piirava julgeolekumeetme 
maksimaalne pikkus, mida süüteo 
(süütegude) eest võib mõista:   
2. Määratud vabadusekaotuse või 
vabadust piirava 
julgeolekumeetme pikkus:   
 Järelejäänud karistuse kandmise 
aeg:   
 
 
  d) Märkida, kas isik ilmus isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti:  
 1. ☐ Jah, isik ilmus isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti.  
 2. ☐ Ei, isik ei ilmunud isiklikult kohtulikule arutelule, mille tulemusel otsus tehti.  
3. Kui tegite risti punktis 2 olevasse ruutu, kinnitage ühte järgmisest, kui see on kohaldatav:  
 ☐ 3.1a. asjaomasele isikule esitati … (päev/kuu/aasta) isiklikult kohtukutse ning 
seega teavitati teda sellest, millal ja kus toimub kava kohaselt kohtulik 
arutelu, mille tulemusel asjaomane otsus tehti, ja teda teavitati sellest, et 
otsuse võib teha ka siis, kui isik ei ilmu kohtulikule arutelule;  
VÕI 
☐ 3.1b. asjaomasele isikule ei esitatud kohtukutset isiklikult, vaid ta sai tegelikult 
muul viisil ametliku teabe selle kohta, mill al ja kus toimub kava kohaselt kohtulik 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1009  
 arutelu, mille tulemusel otsus tehti, sellisel viisil, et ühemõtteliselt tehti kindlaks, et 
ta oli kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, ja teda teavitati sellest, et otsuse 
võib teha ka siis, kui ta ei ilmu koht ulikule arutelule,  
VÕI 
☐ 3.2. asjaomane isik, olles kavandatud kohtulikust arutelust teadlik, on andnud 
volitused enda kohtulikul arutelul kaitsmiseks asjaomase isiku või riigi poolt 
määratud õigusnõustajale, kes teda kohtulikul arutelul ka kaitses,  
VÕI 
☐ 3.3. asjaomasele isikule toimetati otsus kätte … (päev/kuu/aasta) ning teda 
teavitati selgesõnaliselt õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist või otsus 
edasi kaevata ning tema õigusest osaleda sellel kohtulikul arutelul, mis 
võimaldab asja, sealhu lgas uue tõendusmaterjali sisulist uuesti läbivaatamist 
ja mis võib viia algse otsuse tühistamiseni, ning  
☐ asjaomane isik teatas selgesõnaliselt, et ta ei vaidlusta seda otsust,  
 
VÕI 
 
☐ asjaomane isik ei taotlenud asja uuesti läbivaatamist ega kaevan ud otsust 
edasi kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.  
VÕI 
☐ 3.4. asjaomasele isikule ei toimetatud otsust isiklikult kätte, kuid  
– asjaomasele isikule toimetatakse asjaomane otsus isiklikult kätte 
viivitamatult pärast üleandmist; ning  
– otsuse kättetoimetamisel teavitatakse asjaomast isikut selgesõnaliselt 
õigusest taotleda asja uuesti läbivaatamist või otsus edasi kaevata 
ning tema õigusest osaleda sellel kohtulikul arutelul, mis võimaldab 
asja, sealhulgas uue tõendusmaterjali sisulist uuesti l äbivaatamist ja 
mille tulemuseks võib olla algse otsuse tühistamine; ning  
– asjaomast isikut teavitatakse ajavahemikust, mille jooksul ta peab 
taotlema asja uuesti läbivaatamist või kaebama otsuse edasi ning mille 
kestus on … päeva.  
4. Kui tegite eespool ris ti punkti 3.1b, 3.2 või 3.3 juures olevasse ruutu, esitage palun teave 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1010  
 selle kohta, kuidas asjaomane tingimus on täidetud:  
…………………………………………………………………………………………………………………………………………
……………………………………………………  
 
 
e) Süüteod:  
 Käesolev vahistamismäärus on 
seotud kokku:   süüteoga.  
 Süüteo (süütegude) toimepaneku asjaolude kirjeldus, sealhulgas tagaotsitava süüteos 
(süütegudes) osalemise aeg, koht ja laad:  
  
 Süüteo (süütegude) olemus ja õiguslik kvalifikatsioon ning kohaldatav õigusnorm/seadus:  
  
  
I. Järgnevat kohaldatakse ainult juhul, kui nii taotlev riik kui ka taotluse saanud riik on esitanud 
lepingu artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõike  4 kohase teate: kui see on kohaldatav, 
märkige üks või mitu järgmistest kuritegudest, mis on taotleva riigi õiguses mä äratletud ja mis 
on taotlevas riigis karistatav vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava 
julgeolekumeetmega, mille maksimummäär on vähemalt kolm aastat.  
 ☐ kuritegelikus organisatsioonis osalemine;  
☐ terrorism, nagu see on määratletud lepingu lisas LAW -7; 
☐ inimkaubandus;  
☐ laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno;  
☐ ebaseaduslik kauplemine narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega;  
☐ ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeaine tega;  
☐ korruptsioon, sealhulgas altkäemaksu andmine ja/või võtmine;  
☐ kelmus, sealhulgas Ühendkuningriigi, liikmesriigi või liidu finantshuve kahjustav kelmus  
☐ kriminaaltulu rahapesu;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1011  
 ☐ raha võltsimine;  
☐ arvutikuriteod;  
☐ keskkonnakuriteod,  sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma - ja taimeliikide 
ning taimesortidega;  
☐ ebaseaduslikule piiriületamisele ja ebaseaduslikule riigis elamisele kaasaaitamine;  
☐ tahtlik tapmine, raske kehavigastuse tekitamine;  
☐ ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega;  
☐ inimrööv, ebaseaduslik vabaduse võtmine ja pantvangi võtmine;  
☐ rassism ja ksenofoobia;  
☐ organiseeritud või relvastatud röövimine;  
☐ ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas anti ikesemete ja kunstiteostega;  
☐ kelmus;  
☐ väljapressimine ja raha väljapressimine;  
☐ toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine;  
☐ haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine;  
☐ maksevahendi võltsimine;  
☐ ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega;  
☐ ebaseaduslik kauplemine tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainetega;  
☐ varastatud sõidukitega kauplemine;  
☐ vägistamine;  
☐ süütamine;  
☐ Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pä devusse kuuluvad kuriteod;  
☐ õhusõiduki, laeva või kosmoseaparaadi kaaperdamine;  
☐ sabotaaž.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1012  
 II. Selle süüteo (nende süütegude) täielik kirjeldus, mis ei ole loetletud eespool olevas I  osas:  
  
 
 
f) Muud juhtumiga seotud asjaolud (täitmine vabatahtlik):  
(NB! Siin tuleks ära tuua märkused eksterritoriaalsuse, aegumise katkemise ja süüteo muude 
tagajärgede kohta)  
  
 
 
g) Käesolev vahistamismäärus hõlmab ka sellise vara arestimist ja üleandmist, mis võib olla vajalik 
asitõendina:  
 
Käesolev vahistamismäärus hõlmab ka sellise vara arestimist ja üleandmist, mille tagaotsitav 
omandas süüteo tulemusel:  
 
Vara kirjeldus (ja asukoht) (kui see on teada):  
  
 
 
h) Süütegu (süüteod), mille alusel käesolev vahistamismäärus on tehtud, on karistatav  
või on selle (nende) eest karistatud eluaegse vabadusekaotusega või eluaegse vabadust piirava 
julgeolekumeetmega:  
  
 vahistamismääruse teinud riik annab vahistamismäärust täitva riigi taotlusel tagatise, et ta:  
  
  
 ☐ et ta vaatab läbi määratud karistuse või meetme taotluse esitamise korral või hiljemalt 
20 aasta möödumisel  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1013  
   
ja/või  
 
☐ julgustab armuandmismeetmete võtmist, mille kohaldamist isikul on õigus taotleda 
vahistamismääruse teinud riigi õiguse või tavade alusel, mille eesmärk on kõnealuse 
karistuse või meetme täitmatajätmine.  
 
 
i)  Vahistamismääruse teinud õigusasutus:  
 Ametlik nimi:    
 Esindaja nimi:1  
 Ametikoht 
(ametinimetus/ametijärk):   
 Toimiku viide:   
 Aadress:   
 Tel: (riigikood) (piirkonna/linna 
suunanumber):   
 Faksi nr (riigikood) 
(piirkonna/linna suunanumber):   
 E-post:   
 Isiku kontaktandmed, kellega 
võtta ühendust üleandmiseks 
vajalike praktiliste korralduste 
tegemisel:   
 Kui vahistamismääruste edastamine ja vastuvõtmine kuulub keskasutuse haldusalasse:  
 Keskasutuse nimi:   
 Olemasolu korral kontaktisik 
(ametinimetus/ametijärk ja nimi):   
                                                            
1 Eri keeleversioonides osutatakse siin asutusele, kelle haldusalasse õigusasutus kuulub.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1014  
  Aadress:   
 Tel: (riigikood) (piirkonna/linna 
suunanumber):   
 Faksi nr (riigikood) 
(piirkonna/linna suunanumber):   
 E-post:   
 Vahistamismääruse teinud 
õigusasutuse ja/või selle esindaja 
allkiri:   
 Nimi:   
 Ametikoht 
(ametinimetus/ametijärk):   
 Kuupäev:   
 Ametlik pitser (kui on olemas):  
 
 
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1015  
 LISA LAW -6. KARISTUSREGISTRI AND METE VAHETAMINE – TEHNILISED SPETSIFIKAT SIOONID JA 
MENETLUSNÕUDED   
1. PEATÜKK. ÜLDSÄTTED  
Artikkel 1. Eesmärk  
Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada menetluslikud ja tehnilised sätted, mis on vajalikud kolmanda 
osa IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine] rakendamiseks.  
Artikkel  2. Andmesidevõrk  
1. Karistusregistri andmete elektrooniline vahetamine ühelt poolt liikmesriigi ja teiselt poolt 
Ühendkuningriigi vahel toimub ühise andmesideta ristu kaudu, mis võimaldab andmeid krüpteerida.    
2. Ühise andmevahetustaristuna kasutatakse üleeuroopalise valitsusasutuste telemaatiliste 
teenuste süsteemi (S -TESTA) andmesidevõrku. Mis tahes edasiarenduse puhul või mis tahes 
alternatiivse turvalise võrgu kasutamise korral tagatakse, et olemasolev ühine sidetaristu vastab 
jätkuvalt turvanõuetele, mis on piisavad karistusregistri andmete vahetamiseks.  
Artikkel 3. Võrkude sidumise tarkvara  
1. Riigid kasutavad standardset sidumistarkvara, mis võimaldab nende kesk asutustel luua 
ühenduse ühise sidetaristuga, et vahetada teiste riikidega elektrooniliselt karistusregistri andmeid 
vastavalt kolmanda osa IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine] ja käesoleva lisa sätetele.  
2. Liikmesriikide puhul on sidumistarkvara ECRISe etalonrakendustarkvara või nende riiklik 
ECRISe rakendustarkvara, mida vajaduse korral kohandatakse teabevahetuseks Ühendkuningriigiga, 
nagu on sätestatud käesolevas lepingus.  
3. Ühendkuningriik vastutab oma sidumistarkvara arendamise ja käitamise ees t. Sel eesmärgil 
tagab Ühendkuningriik enne käesoleva lepingu jõustumist, et tema riiklik võrkude sidumise tarkvara 
toimib ECRISe etalonrakendustarkvara jaoks kehtestatud protokollide ja tehniliste kirjelduste ning 
eu-LISA kehtestatud täiendavate tehnilist e nõuete kohaselt.  
4. Ühendkuningriik tagab ka oma riikliku sidumistarkvara edasiste tehniliste kohanduste 
tegemise põhjendamatu viivituseta, kui see on vajalik ECRISe etalonrakendustarkvara tehniliste 
kirjelduste või eu -LISA kehtestatud täiendavate tehnilist e nõuete muutmise tõttu. Sel eesmärgil 
tagab liit, et Ühendkuningriiki teavitatakse ilma põhjendamatu viivituseta tehniliste 
spetsifikatsioonide või nõuete kavandatud muudatustest ja et Ühendkuningriigile esitatakse teave, 
mida ta vajab käesolevast lisast tulenevate kohustuste täitmiseks.  
Artikkel 4. Teadetes, taotlustes ja vastustes edastatav teave  
1. Kõik artiklis LAW.EXINF.123 [Teated] osutatud teated peavad sisaldama järgmist 
kohustuslikku teavet:  
(a) teave süüdimõistetud isiku kohta (kõik ees - ja perekonnanimed, sünniaeg, sünnikoht (linn ja 
riik), sugu, rahvus ning olemasolu korral varasemad nimed);  
(b) teave süüdimõistva kohtuotsuse laadi kohta (süüdimõistva kohtuotsuse kuupäev, kohtu nimi, 
kuupäev, mil otsus kinnitati lõplikuks);  
(c) teave kuriteo kohta,  millest tulenevalt süüdimõistev kohtuotsus langetati (süüdimõistva 
kohtuotsuse aluseks oleva kuriteo kuupäev ja nimetus või õiguslik liigitus ning viide 
kohaldatavatele õigusnormidele) ning  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1016  
 (d) teave süüdimõistva kohtuotsuse sisu kohta (eelkõige põhikaristus ja võimalikud lisakaristused, 
julgeolekumeetmed ja karistuse täitmist muutvad hilisemad otsused).  
2. Teadetes edastatakse järgmised valikulised andmed, kui need on kantud karistusregistrisse 
(punktid a –d) või kui need on keskasutusele kättesaadavad (punktid e –h): 
(a) süüdimõistetud isiku vanemate nimed;  
(b) süüdimõistva kohtuotsuse viitenumber;  
(c) kuriteo toimepanemise koht;  
(d) süüdimõistvast kohtuotsusest tulenev õiguste äravõtmine;  
(e) süüdimõistetud isiku isikukood või isikut tõendava dokumendi liik ja number;  
(f) kõnealuselt is ikult võetud sõrmejäljed;  
(g) olemasolu korral varjunimi ja/või teine nimi või teised nimed;  
(h) näokujutis.  
Lisaks võib edastada karistusregistrisse kantud muud teavet süüdimõistvate kohtuotsuste kohta.  
3. Kõik artiklis LAW.EXINF.125 [Teabetaotlused] osutatud teabet aotlused esitatakse 
standardses elektroonilises vormingus käesoleva lisa 2. peatükis [VORMID] esitatud näidisvormi 
kohaselt, ühes taotluse saanud riigi ametlikus keeles.  
4. Kõik taotluste vastused, millele on osutatud artiklis LAW.EXINF.126 [Vastused 
teabetao tlustele], esitatakse standardses elektroonilises vormingus käesoleva lisa 2. peatükis 
[VORMID] esitatud näidisvormi kohaselt ning neile lisatakse süüdimõistvate kohtuotsuste loetelu, 
nagu on ette nähtud siseriikliku õigusega. Taotluse saanud riik vastab k as ühes oma ametlikus keeles 
või muus keeles, mille mõlemad pooled on heaks kiitnud. Ühelt poolt Ühendkuningriik  ja teiselt 
poolt liit mis tahes oma liikmesriigi nimel võivad teatada õiguskaitse ja õigusalase koostöö 
erikomiteele keel(t)est, mida võib peal e kõnealuse riigi ametliku keele (ametlikele keeltele) 
kasutada.  
5. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võtab vajaduse korral vastu kõik käesoleva lisa 
2. peatüki [VORMID] vormide muudatused, millele on osutatud lõigetes 3 ja 4.  
Artikkel  5. Teabe eda stamise vorm  
1. Kooskõlas artikliga LAW.EXINF.123 [Teated] ja artikliga LAW.EXINF.126 [Vastused 
teabetaotlustele] kuriteo nime või õigusliku liigitusega seotud ja kohaldatavate õigusnormide kohta 
teavet edastades viitavad riigid iga osutatud kuriteo puhul vas tavale koodile, mis on esitatud 
käesoleva lisa 3. peatüki [TEABE EDASTAMISE STANDARDVORM] kuritegude tabelis. Kui kuritegu ei 
vasta ühelegi konkreetsele alamkategooriale, kasutatakse selle puhul asjaomase või lähima 
kuriteokategooria koodi „avatud kategoor ia“ või selle puudumisel koodi „muud kuriteod“.  
2. Riigid võivad samuti esitada saadaolevaid andmeid kuriteo toimepanemise määra ja selles 
osalemise ning (kui on asjakohane) täieliku või osalise kriminaalvastutusest vabastuse või 
korduvkuritegevuse kohta.  
3. Kooskõlas artikliga LAW.EXINF.123 [Teated] ja artikliga LAW.EXINF.126 [Vastused 
teabetaotlustele] süüdimõistva kohtuotsuse sisu, eelkõige karistuse ja lisakaristuste, 
mõjutusvahendite ning karistuse täitmist muutvate võimalike hilisemate otsuste kohta teav et 
edastades viitavad riigid kõigi osutatud karistuste ja mõjutusvahendite vastavale koodile, mis on 
esitatud käesoleva lisa 3. peatüki [TEABE EDASTAMISE STANDARDVORM] karistuste ja 
mõjutusvahendite tabelis. Kui karistus või mõjutusvahend ei vasta ühelegi konkreetsele 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1017  
 alamkategooriale, kasutatakse selle karistuse või mõjutusvahendi puhul asjaomase või lähima 
karistuste või mõjutusvahendite kategooria koodi, selle puudumisel aga koodi „muud karistused ja 
mõjutusvahendid“.  
4. Vajaduse korral esitavad riigid ka o lemasoleva teabe määratud karistuse või mõjutusvahendi 
laadi ja/või täitmise tingimuste kohta vastavalt käesoleva lisa 3. peatüki [TEABE EDASTAMISE 
STANDARDVORM] parameetrite tabelile. Parameeter „muu kui kriminaalasjaga seotud otsus“ 
märgitakse ainult juh ul, kui sellise otsuse kohta annab vabatahtlikult teavet asjaomase isiku 
kodakondsusjärgne riik, vastates süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlevale teabetaotlusele.  
5. Riigid esitavad õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele järgmise teabe, et seda saaks  
jagada teiste riikidega:  
(a) riigi õiguses sätestatud kuritegude loetelu kõigi kategooriate kohta, millele on osutatud 
käesoleva  lisa 3. peatüki [TEABE EDASTAMISE STANDARDVORM] kuritegude tabelis. 
Nimekirjas peab olema märgitud kuritegu või selle liik ning vi ide kohaldatavale sättele. Samuti 
võib see sisaldada kuriteokoosseisu tunnuste lühikirjeldust;  
(b) riigi õiguses määratletud karistusliikide, võimalike lisakaristuste liikide ja mõjutusvahendite 
liikide ning karistuse täitmist muutvate võimalike hilisemate ots uste nimekiri vastavalt 
käesoleva  lisa peatükis 3 [TEABE EDASTAMISE STANDARDVORM] esitatud karistusi ja 
mõjutusvahendeid käsitlevas tabelis osutatud kategooriatele. See võib samuti sisaldada kindla 
karistuse või mõjutusvahendi lühikirjeldust.  
6. Riigid ajakoh astavad lõikes 5 mainitud nimekirju ja kirjeldusi korrapäraselt. Ajakohastatud 
teave saadetakse õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele.  
7. Õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee võtab vajaduse korral vastu kõik käesoleva lisa 
3. peatüki [TEABE E DASTAMISE STANDARDVORM] tabeli muudatused, millele on osutatud lõigetes 
1–4. 
Artikkel 6. Edastamise järjepidevus  
Kui teabe elektrooniline edastamine pole ajutiselt võimalik, edastavad riigid teabe mis tahes 
vahendite abil, millega saab koostada kirjalikke dokumente, tingimusel et taotluse saanud riigi 
keskasutusel on võimalik veenduda nende dokumentide autentsuses. Nii toimitakse kogu kõnealuse 
ajutise perioodi jooksul.  
Artikkel 7. Statistika ja aruandlus  
1. Kolmanda osa IX jaotise [Karistusregistri andmete va hetamine] kohast karistusregistri 
andmete elektroonilist vahetamist hinnatakse korrapäraselt. Hindamine põhineb asjaomase riigi 
statistikal ja aruannetel.  
2. Iga riik koostab statistika sidumistarkvara abil tehtud andmevahetuse kohta ja edastab selle 
kord kuu s õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele ning eu -LISA -le. Samuti esitavad riigid 
õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele ning eu -LISA -le statistika nende territooriumil süüdi 
mõistetud teiste riikide kodanike arvu ja nendega seotud süüdimõis tvate kohtuotsuste arvu kohta.  
Artikkel 8. Tehnilised spetsifikatsioonid  
Riigid järgivad käesoleva lepingu rakendamisel karistusregistri andmete elektroonilist vahetamist 
käsitlevaid ühtseid eu -LISA tehnilisi kirjeldusi ning kohandavad vajaduse korral oma süsteeme 
põhjendamatu viivituseta.  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1018  
 2. PEATÜKK. VORMID  
Karistusregistris olevate andmete päring  
a) Päringu teinud riigi andmed:  
Riik:  
Keskasutus(ed):  
Kontaktisik:  
Telefon (suunakoodiga):  
Faks (suunakoodiga):  
E-posti aadress:  
Postiaadress:  
Dokumendi viitenumber, kui on teada:  
 
b) Andmed, mis on vajalikud selle isiku tuvastamiseks, kelle kohta päring esitati  (1): 
Täielik nimi (kõik ees - ja perekonnanimed):  
Varasemad nimed:  
Võimalik varjunimi ja/või teine nimi:  
Sugu: M ☐ N ☐ 
Kodakondsus:  
Sünniaeg (numbritega: pp/kk/aaaa):  
Sünnikoht (linn ja riik):  
Isa nimi:  
Ema nimi:  
Elukoht või teadaolev aadress:  
Isikukood või isikut tõendava dokumendi liik ja number:  
Sõrmejäljed:  
Näokujutis:  
Muud teadaolevad isikutuvastusandmed:  
 
c) Päringu eesmärk:  
Tehke vastavasse kasti rist  
 
1) ☐ kriminaalmenetlus (märkige asutus, kus menetlus toimub, ning olemasolu korral juhtumi 
viitenumber) …  
… 
2) ☐ päring väljaspool kriminaalmenetlust (märkige asutus, kus menetlus toimub, ning 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1019  
 olemasolu korral juhtumi viitenumber, tehes vastavasse kasti risti):  
i) ☐ õigusasutus ...  
… 
ii) ☐ pädev haldusasutus ...  
… 
iii) ☐ isiku enda päring teda käsitlevate karistusregistri andmete saamiseks …  
… 
 
Eesmärk, milleks teavet soovitakse:  
Päringu teinud asutus:  
☐ asjaomane isik ei nõustu andmete avaldamisega (kui asjaomaselt isikult küsiti nõusolekut 
kooskõlas päringu esitanud riigi õigusega).  
Kontaktisik lisateabe saamiseks:  
Nimi:  
Telefon:  
E-posti aadress:  
Muu teave (nt päringu kiireloomulisus):  
 
Päringu vastus  
Asjaomase isiku andmed  
Tehke vastavasse kasti rist  
Allakirjutanud asutus kinnitab, et:  
☐ karistusregistris ei ole andmeid asjaomase isiku suhtes tehtud süüdimõistva kohtuotsuse kohta;  
☐ karistusregistris on andmed asjaomase isiku suhtes tehtud süüdimõistva kohtuotsuse kohta; 
süüdimõistvate kohtuotsuste loetelu on lisatud;  
☐ karistusregistris on muid nimetatud isikut käsitlevaid andmeid; nimetatud andmed on lisatud 
(valikuline);  
☐ karistusregistris on andmed asjaomase isiku suhtes tehtud sü üdimõistvate kohtuotsuste kohta, 
kuid kohtuotsuse teinud riik teatas, et andmeid nende süüdimõistvate kohtuotsuste kohta võib 
edastada üksnes kriminaalmenetluse eesmärgil. Päringu lisateabe saamiseks võib saata otse … 
(märkige kohtuotsuse teinud riik);  
☐ vastavalt päringu saanud riigi õigusele ei tohi vastata päringutele, mida ei ole esitatud 
kriminaalmenetluse eesmärgil.  
Kontaktisik lisateabe saamiseks:  
Nimi:  
Telefon:  
E-posti aadress:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1020  
 Muu teave (andmete kasutamise piirangud seoses päringutega väljaspoo l kriminaalmenetlust):  
Märkige vastuse vormile lisatud lehekülgede arv:  
Koht:  
Aeg:  
Allkiri ja asutuse tempel (vajaduse korral):  
Nimi ja ametikoht/asutus:  
Vajaduse korral lisada süüdimõistvate kohtuotsuste loetelu ning saata kõik dokumendid päringu 
teinud riigile. Vastust ega süüdimõistvate kohtuotsuste loetelu ei pea tõlkima päringu teinud riigi 
keelde.  
 
(1) Isiku tuvastamise hõlbustamiseks tuleks esitada võimalikult palju teavet.  
 
3. PEATÜKK. TEABE EDASTAMISE STANDARDVORM  
1. peatüki artikli 5 [Teabe edas tamise vorm] lõikes 1 ja 2 osutatud kuritegude kategooriate ühine 
tabel koos parameetrite tabeliga  
 
Kood  Kuritegude kategooriad ja alamkategooriad  
0100  00 
avatud 
kategooria  Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse kuuluvad kuriteod  
0101  00 Genotsiid  
0102  00 Inimsusvastased kuriteod  
0103  00 Sõjakuriteod  
0200  00 
avatud 
kategooria  Kuritegelikus organisatsioonis osalemine  
0201  00 Kuritegeliku organisatsiooni juhtimine  
0202  00 Teadlik osalemine kuritegeliku organisatsiooni kuritegelikus tegevuses  
0203  00 Teadlik osalemine kuritegeliku organisatsiooni tegevuses, mis ei olnud kuritegelik  
0300  00 Terrorism  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1021  
 avatud 
kategooria  
0301  00 Terroristliku ühenduse juhtimine  
0302  00 Teadlik osalemine terroristliku ühenduse tegevuses  
0303  00 Terrorismi rahastamine  
0304  00 Avalik üleskutse panna toime terroriakt  
0305  00 Värbamine või väljaõppe korraldamine terroristlikel eesmärkidel  
0400  00 
avatud 
kategooria  Inimkaubandus  
0401  00 Inimkaubandus tööjõuna või teenuseosutajana ärakasutamise eesmärgil  
0402 00 Inimkaubandus inimese prostituudina ärakasutamise või muul seksuaalsel viisil 
ärakasutamise eesmärgil  
0403  00 Inimkaubandus elundi või inimkoe eraldamise eesmärgil  
0404  00 Inimkaubandus orjastamise eesmärgil, orjuse või sundusega samaväärse olukorra  
loomise eesmärgil  
0405  00 Inimkaubandus alaealiste tööjõuna või teenuseosutajana ärakasutamise eesmärgil  
0406  00 Inimkaubandus alaealise prostituudina või muul seksuaalsel viisil ärakasutamise 
eesmärgil  
0407  00 Inimkaubandus alaealiselt elundi või inim koe eraldamise eesmärgil  
0408  00 Inimkaubandus alaealise orjastamise eesmärgil, orjuse või sundusega samaväärse 
olukorra loomise eesmärgil  
0500  00 
avatud 
kategooria  Relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainetega 
seotud ebaseaduslik kauplemine  (1) ja muud kuriteod  
0501  00 Relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1022  
 ebaseaduslik valmistamine  
0502  00 Relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainetega 
ebaseadusli k kauplemine riiklikul tasandil (2)  
0503  00 Relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete 
ebaseaduslik eksport või import  
0504  00 Relvade, tulirelvade, nende osade ja komponentide, laskemoona ja lõhkeainete loata 
valdamine või kasutamine  
0600  00 
avatud 
kategooria  Keskkonnavastased kuriteod  
0601  00 Kaitsealuste looma - või taimeliikide hävitamine või kahjustamine  
0602  00 Saasteainete või ioniseeriva kiirguse õigusvastane juhtimine õhku, maapinda või vette  
0603  00 Jäätmetega, sealhulgas ohtlike jäätmetega seotud kuriteod  
0604  00 Kaitsealuste looma - ja taimeliikide või nende osadega ebaseaduslikult kauplemisega 
(1) seotud kuriteod  
0605  00 Ettevaatamatusest toime pandud keskkonnavastased kuriteod  
0700  00 
avatud 
kategooria  Uimastite ja nende lähteainetega seotud ning muud tervisevastased kuriteod  
0701  00 Muude kui üksnes isiklikuks tarbimiseks ettenähtud narkootiliste ja psühhotroopsete 
ainete ning nende lähteainetega ebaseaduslikult kauplemisega (3) seotud kurit eod 
0702  00 Uimastite ebaseaduslik tarbimine ja nende ebaseaduslik omandamine, valdamine, 
valmistamine või tootmine ainult isiklikuks tarbimiseks  
0703  00 Narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseaduslikul kasutamisel abistamine või 
sellele õhutamine  
0704  00 Narkootiliste ainete valmistamine mitte ainult isiklikuks tarbimiseks  
0800  00 Isikuvastased kuriteod  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1023  
 avatud 
kategooria  
0801  00 Tahtlik tapmine  
0802  00 Tahtlik tapmine raskendavatel asjaoludel (4)  
0803  00 Surma põhjustamine ettevaatamatusest  
0804  00 Vastsündinu tahtlik tapmine ema poolt  
0805  00 Ebaseaduslik abort  
0806  00 Ebaseaduslik eutanaasia  
0807  00 Enesetapu sooritamisega seotud süüteod  
0808  00 Vägivallast põhjustatud surm  
0809  00 Raske tervisekahjustuse, moonutava vigastuse või alalise puude tekitamine  
0810  00 Raske tervisekahjustuse, moonutava vigastuse või alalise puude tekitamine 
ettevaatamatusest  
0811  00 Kerge tervisekahjustuse tekitamine  
0812  00 Kerge tervisekahjustuse tekitamine ettevaatamatusest  
0813  00 Teise isiku panemine eluohtlikku või tema tervist raskelt kahjustada võivasse olukorda  
0814  00 Piinamine  
0815  00 Abita jätmine  
0816  00 Loata või nõusolekuta elundi või inimkoe eraldamisega seotud kuriteod  
0817  00 Elundite ja inimkoega ebaseadusliku kauplemisega (3) seotud kuriteod  
0818  00 Koduvägivald või peresisene ähvardamine  
0900  00 Inimvabaduste ja -väärikuse ning muude kaitstud huvide vastased kuriteod, 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1024  
 avatud 
kategooria  sealhulgas rassism ja ksenofoobia  
0901  00 Inimrööv, inimrööv koos lunaraha nõudmisega, ebaseaduslik vabadusevõtmine  
0902  00 Ebaseaduslik vahistamine või vabaduse võtmine ametivõimude poolt  
0903  00 Pantvangi võtmine  
0904  00 Õhusõiduki või laeva kaaperdamine  
0905  00 Solvamine, laimamine, teotamine  
0906  00 Ähvardamine  
0907  00 Sundimine, surve avaldamine, jälitamine või psüühilist või emotsionaalset laadi 
tagakiusamine  
0908  00 Väljapressimine  
0909  00 Väljapressimine raskendavail asjaoludel  
0910  00 Ebaseaduslik eravaldusesse sisenemine  
0911  00 Eraelu puutumatuse rikkumine ilma ebaseaduslikult eravaldusesse sisenemiseta  
0912  00 Isikuandmete kaitsega seotud kuriteod  
0913  00 Andme - või muu side ebaseaduslik pealtkuulamine  
0914  00 Diskrimineerimine soo, rassi, seksuaalse sättumuse, usutunnistuse või etnilise päritolu 
alusel  
0915  00 Rassilise diskrimineerimise avalik õhutamine  
0916  00 Rassiviha avalik õhutamine  
0917  00 Väljapressimine  
1000  00 
avatud Seksuaalkuriteod  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1025  
 kategooria  
1001  00 Vägistamine  
1002  00 Vägistamine raskendavail asjaoludel (5), v.a alaealise vägistamine  
1003  00 Seksuaalne väärkohtlemine  
1004  00 Prostitutsiooni või suguühte vahendamine  
1005  00 Ekshibitsionism  
1006  00 Seksuaalne ahistamine  
1007  00 Seksuaalteenuse pakkumine prostituudi poolt  
1008  00 Laste seksuaalne ärakasutamine  
1009  00 Lapsporno või  alaealiste ebasündsa kujutamisega seotud süüteod  
1010  00 Alaealise vägistamine  
1011  00 Alaealise seksuaalne väärkohtlemine  
1100  00 
avatud 
kategooria  Perekonnaõiguse rikkumisega seotud kuriteod  
1101  00 Ebaseaduslikud lähedaste pereliikmete vahelised seksuaalsuhted  
1102  00 Polügaamia  
1103  00 Elatusraha maksmise kohustusest või ülalpidamiskohustusest kõrvalehoidmine  
1104  00 Alaealise või puudega isiku hooletusse jätmine või hülgamine  
1105  00 Alaealise kohaletoimetamise või teise asukohta toimetamise  korralduse eiramine  
1200  00 
avatud 
kategooria  Riigi -, avaliku korra ja õigusemõistmisevastased või avaliku võimu kandja suhtes 
toimepandud õigusrikkumised  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1026  
 1201  00 Spionaaž  
1202  00 Riigireetmine  
1203  00 Valimiste ja referendumiga seotud kuriteod  
1204  00 Riigipea tapmise või tervisekahjustuse tekitamise katse  
1205  00 Riigi, rahva või riiklike sümbolite teotamine  
1206  00 Võimuesindaja solvamine või tema korralduse eiramine  
1207  00 Võimuesindajalt väljapressimine, tema sundimine või talle surve av aldamine  
1208  00 Võimuesindaja ründamine või ähvardamine  
1209  00 Avaliku korra vastased kuriteod, avaliku rahu rikkumine  
1210  00 Vägivald spordiüritustel  
1211  00 Avaliku või haldusdokumendi vargus  
1212  00 Kriminaal - või kohtumenetluse käigus valeütluse või valevande andmisega 
õigusemõistmise takistamine või eksitamine  
1213  00 Ebaseaduslik teise isiku või ametiisikuna esinemine  
1214  00 Seaduslikult kinnipeetavana kinnipidamiskohast põgenemine  
1300  00 
avatud 
kategooria  Riigivara või avalike huvide vastased süüteod  
1301  00 Riiklike toetuste, sotsiaalkindlustushüvitiste või perehüvitistega seotud pettused  
1302  00 Euroopa hüvitiste või toetustega seotud pettused  
1303  00 Ebaseaduslike hasartmängudega seotud süüteod  
1304  00 Riigihankemenetluse  takistamine  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1027  
 1305  00 Avaliku teenistuja või ametiisiku või avaliku võimu kandja aktiivne või passiivne 
korruptsioon  
1306  00 Vara omastamine, väärkasutamine või muu varaga seotud pettus avaliku võimu kandja 
poolt  
1307  00 Võimu kuritarvitamine avaliku võimu kandja poolt  
1400  00 
avatud 
kategooria  Tolli - või muude maksudega seotud kuriteod  
1401  00 Maksukuriteod  
1402  00 Tollieeskirjade rikkumisega seotud kuriteod  
1500  00 
avatud 
kategooria  Majandus - ja kaubanduskuriteod  
1501  00 Pankrot või pettuslik maksejõuetus  
1502  00 Raamatupidamisseaduse rikkumine, vara omastamine, varjamine või ettevõtja 
kohustuste ebaseaduslik suurendamine  
1503  00 Konkurentsieeskirjade rikkumine  
1504  00 Kuritegelikul teel saadud raha pesu  
1505  00 Aktiivne või passiivne korruptsioon erasektoris  
1506  00 Saladuse avaldamine või saladuse hoidmise kohustuse rikkumine  
1507  00 Siseringitehingud  
1600  00 
avatud 
kategooria  Varavastased kuriteod ja kauba kahjustamine  
1601  00 Ebaseaduslik omastamine  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1028  
 1602  00 Energia ebaseaduslik  kasutamine  
1603  00 Pettus, sealhulgas kelmus  
1604  00 Varastatud kaupadega kauplemine  
1605  00 Ebaseaduslik kauplemine (6) kultuuriväärtuste, sealhulgas antiik - ja kunstiesemetega  
1606  00 Tahtlik kahju tekitamine või omandi hävitamine  
1607  00 Tahtmatu kahju tekitamine või omandi hävitamine  
1608  00 Sabotaaž  
1609  00 Tööstus - või intellektuaalomandi vastased kuriteod  
1610  00 Süütamine  
1611  00 Süütamine, kui sellega põhjustatakse inimeste surm või vigastused  
1612  00 Metsa süütamine  
1700  00 
avatud 
kategooria  Vargusega seotud kuriteod  
1701  00 Vargus  
1702  00 Vargus pärast ebaseaduslikult eravaldusesse sisenemist  
1703  00 Vargus isiku vastu vägivalda kasutades või isikut vägivalla või relvaga ähvardades  
1704  00 Raskendavatel asjaoludel toimepandud vargused, mille puhul ei ole isikute suhtes 
kasutatud vägivalda või relvi või vägivalla või relvaga ähvardamist  
1800  00 
avatud 
kategooria  Infosüsteemide vastased süüteod ja muud arvutikuriteod  
1801  00 Ebaseaduslik sisenemine infosüsteemi  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1029  
 1802  00 Ebasead uslik süsteemi häirimine  
1803  00 Ebaseaduslik andmetesse sekkumine  
1804  00 Arvutikuritegude toimepanemist võimaldavate arvutiseadmete või andmete tootmine, 
valdamine, levitamine või nendega kauplemine  
1900  00 
avatud 
kategooria  Maksevahendi võltsimine  
1901  00 Vääringu võltsimine  
1902  00 Mittesularahalise maksevahendi võltsimine  
1903  00 Avalike finantsdokumentide võltsimine  
1904  00 Võltsitud vääringu, mittesularahalise maksevahendi või avalike finantsdokumentide 
ringlusse laskmine / kasutamine  
1905  00 Vääringu või avalike finantsdokumentide võltsimist võimaldava seadme omamine  
2000  00 
avatud 
kategooria  Dokumentide võltsimine  
2001  00 Avaliku või haldusdokumendi võltsimine eraisiku poolt  
2002  00 Dokumendi võltsimine avaliku teenistuja või võimuesindaja poolt  
2003  00 Võltsitud avaliku või haldusdokumendi esitamine või valdamine; võltsitud dokumendi 
esitamine või valdamine avaliku teenistuja või võimuesindaja poolt  
2004  00 Võltsitud avaliku või haldusdokumendi kasutamine  
2005  00 Avaliku või haldusdokumendi võltsimist võimaldava seadme omamine  
2006  00 Eraisiku dokumentide võltsimine eraisiku poolt  
2100  00 
avatud Liikluskuriteod  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1030  
 kategooria  
2101  00 Ohtlik juhtimine  
2102  00 Alkoholi - või narkojoobes juhtimine  
2103  00 Juhiloata või juhtimisõiguseta juhtimine  
2104  00 Liiklusõnnetuse sündmuskohalt põgenemine  
2105  00 Liiklusjärelevalve vältimine  
2106  00 Maanteetranspordiga seotud kuriteod  
2200  00 
avatud 
kategooria  Tööõiguse rikkumisega seotud kuriteod  
2201  00 Ebaseaduslik tööhõive  
2202  00 Tasustamisega, sealhulgas sotsiaalkindlustusmaksetega seotud kuriteod  
2203  00 Töötingimuste, -tervishoiu ja -ohutusega seotud kuriteod  
2204  00 Kutsetegevusele juurdepääsu või kutsetegevusega seotud süüteod  
2205  00 Töö- ja puhkeajaga seotud süüteod  
2300  00 
avatud 
kategooria  Migratsiooniõiguse rikkumisega seotud süüteod  
2301  00 Ebaseaduslik riiki sisenemine või seal viibimine  
2302  00 Ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja riigis viibimisele kaasa aitamine  
2400  00 
avatud 
kategooria  Kaitseväeteenistusega seotud kuriteod  
2500  00 Hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega seotud süüteod  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1031  
 avatud 
kategooria  
2501  00 Hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajate ebaseaduslik import, eksport või 
tarnimine  
2600  00 
avatud 
kategooria  Tuumamaterjali või muude ohtlike radioaktiivsete ainetega seotud süüteod  
2601  00 Tuumamaterjali või radioaktiivsete ainete ebaseaduslik import, eksport, tarnimine või 
omandamine  
2700  00 
avatud 
kategooria  Muud rikkumised  
2701  00 Muud tahtlikult toime pan dud kuriteod  
2702  00 Muud tahtmatult toime pandud kuriteod  
 
1)  Kui selles kategoorias ei ole märgitud teisiti, tähendab kauplemine importi, eksporti, omandamist, 
müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist.  
2)  Selles alamkategoorias tähendab kauplemine omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või 
üleandmist.  
3)  Selles alamkategoorias tähendab kauplemine importi, eksporti, omandamist, müümist, tarnimist, 
vedamist või üleandmist.  
4)   Näiteks erakordselt rasketel asjaoludel.  
5)  Näiteks erilise  julmusega vägistamine.  
(6)  Kauplemine hõlmab importi, eksporti, omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või 
üleandmist.  
 
Parameetrid  
Kuriteo toimepanemise määr:  Toime pandud  C 
Katse või ettevalmistamine  A 
Mitteedastatav osa  Ø 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1032  
 Kuriteos osalemise määr:  Toimepanija  M 
Kuriteole kaasaaitaja või kihutaja/organiseerija, 
vandenõulane  H 
Mitteedastatav osa  Ø 
Kriminaalvastutusest vabastamine:  Süüdimatus või piiratud süüdivus  S 
Korduvkuritegevus  R 
 
1. peatüki artikli 5 [Teabe edastamise vorm] lõigetes 3 ja 4 osutatud karistuste ja 
mõjutusvahendite kategooriate ühine tabel koos parameetrite tabeliga  
Kood  Karistuste ja mõjutusvahendite kategooriad ja alamkategooriad  
1000  
avatud 
kategooria  Vabadusekao tus 
1001  Vangistus  
1002  Eluaegne vangistus  
2000  
avatud 
kategooria  Isikuvabaduse piiramine  
2001  Keeld viibida teatud paikades  
2002  Välisriikidesse reisimise piiramine  
2003  Keeld elada teatud paikades  
2004  Keeld osaleda massiüritusel  
2005  Keeld astuda mis tahes vahendite abil ühendusse teatud isikutega  
2006  Elektroonilise järelevalve kohaldamine  (1) 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1033  
 2007  Kohustus ilmuda kindlaksmääratud aegadel konkreetsesse asutusse  
2008  Kohustus viibida/elada teatud kohas  
2009  Kohustus viibida oma elukohas kindlaksmääratud ajal  
2010  Kohustus järgida kohtu määratud tingimuslikke meetmeid, sealhulgas kohustust olla 
järelevalve all  
3000  
avatud 
kategooria  Kindla õiguse piiramine  
3001  Tegutsemiskeeld  
3002  Keeld töötada avalikus teenistuses või teenistussuhte peatamine avalikus teenistuses  
3003  Hääletamis - või kandideerimisõiguse äravõtmine/peatamine  
3004  Keeld sõlmida lepinguid avaliku sektoriga  
3005  Riiklike toetuste saamise õiguse äravõtmine  
3006  Juhtimisõiguse tühistamine  (2) 
3007  Juhtimisõiguse peatamine  
3008  Keeld juhtida teatavaid sõidukeid  
3009  Vanemlike õiguste äravõtmine/peatamine  
3010  Kohtumenetluses eksperdina / vande all oleva tunnistajana / vandekohtunikuna 
osalemise õiguse äravõtmine/peatamine  
3011  Eestkosteõiguste äravõtmine/peatam ine (3) 
3012  Teenetemärkide või ametinimetuse kasutamisõiguse äravõtmine/peatamine  
3013  Kutse -, äri- või sotsiaalse tegevuse keeld  
3014  Keeld töötada alaealistega või teha noorsootööd  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1034  
 3015  Ettevõtte sundlõpetamine  
3016  Relva valdamise või kandmise keeld  
3017  Jahipidamis -/kalapüügiõiguse äravõtmine  
3018  Keeld väljastada pangatšekke või kasutada makse -/krediitkaarte  
3019  Loomapidamise õiguse äravõtmine  
3020  Keeld omada või kasutada teatavaid esemeid peale relvade  
3021  Keeld mängida teatavaid mänge või tegeleda teatavate spordialadega  
4000  
avatud 
kategooria  Territooriumile sisenemise keeld või territooriumilt väljasaatmine  
4001  Riigi territooriumile sisenemise keeld  
4002  Riigi territooriumilt väljasaatmine  
5000  
avatud 
kategooria  Käitumiskontroll  
5001  Ettenähtud meditsiinilisele või muule ravile minek  
5002  Kohustus osaleda sotsiaal - ja haridusprogrammis  
5003  Kohustus olla perekonna hoolduse/järelevalve all  
5004  Hariduslikud meetmed  
5005  Sotsiaal -õiguslik katseaeg  
5006  Kohustus osaleda täiendõppes / töötada  
5007  Kohustus esitada õigusasutustele ettenähtud teavet  
5008  Kohustus avaldada kohtuotsus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1035  
 5009  Kohustus hüvitada kuriteoga tekitatud kahju  
6000  
avatud 
kategooria  Varaline karistus  
6001  Konfiskeerimine  
6002  Lammutamine  
6003  Taastamine  
7000  
avatud 
kategooria  Sundravi -/õpe  
7001  Psühhiaatrilisele ravile määramine  
7002  Võõrutusravile määramine  
7003  Haridusasutusse saatmine  
8000  
avatud 
kategooria  Rahaline karistus  
8001  Rahatrahv  
8002  Rahaline karistus  (4) 
8003  Rahatrahv kindlaks määratud saaja kasuks  (5) 
9000  
avatud 
kategooria  Töökohustus  
9001  Üldkasulik töö  
9002  Üldkasulik töö, millega kaasnevad muud piiravad meetmed  
10000  Sõjaväeline karistus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1036  
 avatud 
kategooria  
10001  Sõjaväelise auastme äravõtmine  (6) 
10002  Kutselisest sõjaväeteenistusest vabastamine  
10003  Distsiplinaarkinnipidamine  
11000  
avatud 
kategooria  Karistusest vabastamine / karistuse täitmise edasilükkamine, hoiatus  
12000  
avatud 
kategooria  Muud karistused ja mõjutusvahendid  
 
Parameetrid (vajaduse korral täpsustada)  
ø Karistus  
m Mõjutusvahend  
a Karistuse/mõjutusvahendi täitmine peatatud  
b Karistuse/mõjutusvahendi täitmine osaliselt peatatud  
c Karistuse/mõjutusvahendi täitmine peatatud katseaja/järelevalve kehtestamisega  
d Karistuse/mõjutusvahendi täitmine osaliselt peatatud katseaja/järelevalve kehtestamisega  
e Karistus/mõjutusvahend muudetud  
f Põhikaristuse asemel ette nähtud alternatiivne karistus/mõjutusvahend  
g Põhikaristuse mittetäitmise korral on ette nähtud alternatiivne karistus/mõjutusvahend  
h Karistuse/mõjutusvahendi täitmise peatamine tühistatud  
i Hiljem mõistetud liitkaristus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1037  
 j Karistuse/mõjutusvahendi täitmine või selle edasilükkamine peatatud  (7) 
k Karistuse täitmisest vabastatud  
l Karistuse täitmisest vabastatud karistuse peatatud täitmise ajal  
n Karistuse täitmine lõpetatud  
o Armuandmine  
p Amnestia  
q Karistusest tingimisi vabastatud (teatavatel tingimustel isik vabastatud enne karistuse täielikku 
täitmist)  
r Rehabilitatsioon (kas koos karistusregistrist kustutamisega või ilma)  
s Alaealistele määratav erikaristus või -mõjutusvahend  
t Muu kui kriminaalasjaga seotud otsus  (8) 
 
1)  Kindlaks määratud asukohas või liikumist võimaldav.  
2)  Juhtimisõiguse taastamiseks on vaja seda uuesti taotleda.  
3)  Eestkoste isikule, kes ei ole teovõimeline või kes on alaealine.  
4)  Rahatrahv päevapõhistes trahviühikutes.  
5)  Näiteks asutus, ühendus, sihtasutus või ohver.  
6)  Sõjaväelise auastme alandamine.  
7)  Ei võimalda vältida karistuse täitmist.  
8)  See parameeter märgitakse üksnes juhul, kui sellekohane teave edastatakse vastusena taotlusele, 
mille saab riik, kelle kodanik asjaomane isik on.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1038  
 LISA LAW -7. TERRORISMI MÄÄRATLUS  
1. Kohaldamisala  
Kolmanda osa IX jaotise [Karistusregistri andmete vahetamine], artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] 
lõike 3 punkti b, artikli LAW.SURR.79 [Kohaldamisala] lõike 4, artikli LAW.SURR.82 [Poliitilise süüteo 
erand] lõike 2 punkti c, artikli LAW.CONFISC.15 [Keeldumise alused] lõike  2 punkti a, lisa LAW -5 
[VAHIST AMISMÄÄRUS] ja lisa LAW -8 [VARA ARESTIMINE JA KONFISKEERIMINE] kohaldamisel 
tähendab „terrorism“ käesoleva lisa lõigetes 3 –14 määratletud kuritegusid.  
2.  Terrorirühmituse ja struktuurilise ühenduse mõisted  
2.1. „terrorirühmitus“ – rohkem kui kahest isikust koosnev struktuuriline ühendus, mis on aja 
jooksul välja kujunenud ja mis tegutseb kooskõlastatult terroriaktide toimepanemise eesmärgil;  
 
2.2. „struktuuriline ühendus“ – ühendus, mis ei ole juhuslikult moodustatud kuriteo vahetuks 
toimepanemiseks ja mille liik mete rollid ei pruugi olla vormiliselt määratletud, millel ei pruugi olla 
järjepidevat  liikmeskonda ega väljatöötatud struktuuri.  
3. Terroriaktid  
3.1. Siseriiklikus õiguses kuriteona määratletud tahtlikud teod, mis oma laadi või konteksti tõttu 
võivad tõsiselt kah justada riiki või rahvusvahelist organisatsiooni, kui need on toime pandud mõnel 
lõikes 3.2 loetletud eesmärkidest:  
(a) rünnakud inimelu vastu, mis võivad põhjustada surma;  
(b) rünnakud isiku kehalise puutumatuse vastu;  
(c) inimrööv või pantvangi võtmine;  
(d) riikliku või  avaliku rajatise, transpordisüsteemi, infrastruktuurirajatise, sealhulgas 
infosüsteemi, mandrilavale kinnitatud aluse, avaliku koha või eraomandi tõsine kahjustamine, 
mis võib ohustada inimelu või põhjustada suurt majanduslikku kahju;  
(e) õhusõiduki, laeva võ i mõne muu ühistranspordi - või kaubaveovahendi ebaseaduslik 
hõivamine;  
(f) lõhkeainete või relvade, sealhulgas keemia -, bio - radioloogiliste või tuumarelvade 
valmistamine, valduses hoidmine, omandamine, vedu, tarnimine või kasutamine, samuti 
keemia -, bioloogil iste, radioloogiliste või tuumarelvadega seotud teadus - ja arendustöö;  
(g) ohtlike ainete vabastamine või tulekahjude, plahvatuste või üleujutuste põhjustamine, inimelu 
seeläbi ohtu seades;  
(h) vee, elektri või mõne muu olulise loodusvaraga varustamise häirimine v õi katkestamine, 
inimelu seeläbi ohtu seades;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1039  
 (i) infosüsteemi toimimise takistamine või tõsine häirimine arvutiandmeid tahtlikult ja volituseta 
sisestades, edastades, kahjustades, kustutades, rikkudes, muutes, survestades või 
kättesaamatuks muutes, kui:  
i. häiritud on mitme infosüsteemi tegevust, kasutades peamiselt selleks loodud või 
kohandatud vahendit;  
ii. kuritegu põhjustab tõsist kahju;  
iii. kuritegu on toime pandud elutähtsa taristu infosüsteemi vastu;  
(j) infosüsteemi arvutiandmete tahtlik ja volituseta kustutamin e, kahjustamine, rikkumine, 
muutmine, survestamine või kättesaamatuks muutmine, kui kuritegu pannakse toime kriitilise 
tähtsusega taristu infosüsteemi suhtes;  
(k) mõne punktides a –j loetletud teo toimepanemisega ähvardamine.  
3.2. Lõikes  3.1 osutatud eesmärgid on:  
(a) elanikkonda tõsiselt hirmutada;  
(b) sundida valitsust või rahvusvahelist organisatsiooni põhjendamatult mõnda tegu tegema või selle 
tegemisest hoiduma;  
(c) destabiliseerida märkimisväärselt mõne riigi või rahvusvahelise organisatsiooni poliitilisi, 
põhiseaduslikke , majanduslikke või ühiskondlikke struktuure või need hävitada . 
4.  Terrorirühmitusega seotud kuriteod  
Järgmised tahtlikud teod : 
(a) terroristliku rühmituse juhtimine;   
(b) terroristliku rühmituse tegevuses osalemine, sealhulgas teabe või materiaalsete vahenditega 
varustamise või selle rühmituse tegevuse mis tahes viisil rahastamise teel, olles teadlik 
asjaolust, et selline osalemine aitab kaasa terroristliku rühmituse kuritegelikule tegevusele.  
5.  Avalik üleskutse panna toime terroriakt  
Üldsusele sõnumi levitamine või mis tahes viisil kättesaadavaks tegemine interneti teel või 
internetiväliselt, kavatsusega ärgitada inimesi panema toime mõnd lõike 3.1 punktides a –j osutatud 
kuritegu,  kui selline tegevus (näiteks terroriaktide ülistamine), toetab otseselt või kaudselt 
terroriaktide toimepanemist, põhjustades sellega ühe või mitme sellise kuriteo toime panemise ohu, 
kui seda tehakse tahtlikult.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1040  
 6.  Värbamine terroristlikel eesmärkidel  
Teisele isikule ettepaneku tegemine panna toime mõni lõike 3.1 punktides a –j või lõikes 4  osutatud 
kuritegu või aidata kaasa mõne sellise kuriteo toimepanemisse, kui seda tehakse tahtlikult.  
7.  Terrorismialase väljaõppe andmine  
Tahtlikult teisele isikule lõhkeainete, tuli - või muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete 
valmistamise või kasutam ise kohta või muude eriliste meetodite või tehniliste võtete kohta juhiste 
andmine mõne lõike 3. 1 punktides a –j loetletud kuriteo toimepanemise või selle toimepanemisele 
kaasaaitamise eesmärgil, teades, et oskusi kavatsetakse kasutada viidatud eesmärgil.  
8.  Terrorismialase väljaõppe saamine  
Tahtlikult lõhkeainete, tuli - või muude relvade või mürgiste või ohtlike ainete valmistamise või 
kasutamise kohta või muude eriliste meetodite või tehniliste võtete kohta juhiste vastuvõtmine 
mõne lõike 3.1 punktides a –j loetletud  kuriteo toimepanemise või selle toimepanemisele 
kaasaaitamise eesmärgil.  
9.  Terroristlikel eesmärkidel reisimine  
9.1. Reisimine muusse riiki (kui see riik)  lõikes  3 osutatud terroriakti toimepanemise või selle 
toimepanemisele kaasaaitamise eesmärgil,  lõikes 4 osutatud terrorirühmituse tegevuses osalemise 
eesmärgil, kui osaleja teab, et aitab oma osalemisega kaasa sellise rühmituse kuritegelikule 
tegevusele, või lõigetes  7 ja 8 osutatud terrorismialase väljaõppe andmise või saamise eesmärgil, kui 
seda teha kse teadlikult.  
9.2. Lisaks järgmine tahtlik tegevus:  
 (a) kõnealusesse riiki reisimine mõne lõikes  3 osutatud terroriakti toimepanemise või selle 
toimepanemisele kaasaaitamise eesmärgil, lõikes  4 osutatud terrorirühmituse tegevuses 
osalemise eesmärgil, kui osaleja  teab, et aitab oma osalemisega kaasa sellise rühmituse 
kuritegelikule tegevusele, või lõigetes  7 ja 8 osutatud terrorismialase väljaõppe andmise või 
saamise eesmärgil või  
 (b) ettevalmistav tegevus, millega kõnealusesse riiki sisenenud isik tegeleb, kavatsusega panna 
toime terroriakt või selle toimepanemises osaleda, nagu on osutatud lõikes 3. 1. 
10.  Terroristlikel eesmärkidel reisimise korraldamine või hõlbustamine  
Tahtlik korrald av ja hõlbustav tegevus, millega aidatakse isikul terroristlikel eesmärkidel reisida, nagu 
on osutatud lõikes 9.1 ja lõike 9.2 punktis a, teades, et sellisel abistamisel on mainitud eesmärk.  
11. Terrorismi rahastamine  
11.1. Rahaliste vahendite tahtlik mis tahes viis il otseselt või kaudselt eraldamine või kogumine 
kavatsusega kasutada neid vahendeid (või teades, et neid kasutatakse) täielikult või osaliselt mõne 
lõigetes 3–10 osutatud kuriteo toimepanemiseks või sellele kaasaaitamiseks.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1041  
 11.2. Kui lõikes  11.1  osutatud terrorismi rahastamine on seotud mõne lõigetes  3, 4 ja 9 sätestatud 
kuriteoga, ei ole oluline, kas neid rahalisi vahendeid tegelikult kasutatakse täielikult või osaliselt 
mõne nimetatud kuriteo toimepanemiseks või nende toimepanemisele kaasaaitam iseks, samuti pole 
oluline, kas kuriteo toimepanija teab, milliseks konkreetseks kuriteoks või kuritegudeks rahalisi 
vahendeid kasutatakse.  
12. Terroristliku tegevusega seotud muud kuriteod  
Järgmised tahtlikud teod:  
(a) röövimine lõikes   3 nimetatud kuriteo toimep anemiseks;  
(b) väljapressimine lõikes  3 loetletud kuriteo toimepanemiseks;  
(c) võltsitud haldusdokumentide koostamine või kasutamine eesmärgiga panna toime mõni lõike 
3.1 punktides a –j, lõike 4 punktis b ja lõikes 9 loetletud kuritegu.    
13.  Seos terrorikuritegudega  
Selleks et lõigetes 4–12 osutatud kuritegu käsitataks  lõikes 1  osutatud terrorikuriteona, ei ole vaja, et 
terroriakt  ka tegelikult toime pandaks, ning lõigetes  5–10 ja 12  osutatud kuritegude puhul ei ole vaja 
tõendada seost mõne muu käesolevas lisas sätes tatud konkreetse kuriteoga.  
14.  Kuriteole kaasaaitamine ja ärgitamine ning kuriteokatse  
Järgmised teod:  
(a) lõigetes 3–8, 11  ja 12 osutatud kuriteole kaasaaitamine ja sellele ärgitamine;  
(b)  lõigetes 3–12 osutatud kuritegudele ärgitamine ning  
(c) katse  panna toime lõige tes 3, 6, 7 , lõikes 9.1, lõike 9.2 punktis a ning lõigetes 11 ja 12 osutatud 
kuritegu,  välja arvatud lõike 3.1 punktis f sätestatud omamine ja lõike 3.1 punktis k osutatud 
kuritegu.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1042  
 LISA LAW -8. VARA ARESTIMINE JA K ONFISKEERIMINE  
Vara arestimise / ajutiste 
meetmete taotluse vorm  
 
A JAGU  
 
Taotlev riik: ............................................................................................................... ....................  
  
Taotluse saanud riik: .......................... ..........................................................................................................  
 
B JAGU. Kiireloomulisus  
 
Kiireloomulisuse põhjus ja/või taotletav täitmise kuupäev:  
 
 
Arestimistaotluse täitmise tähtajad on sätestatud lepingu artiklis LAW.CONFISC.8 [Ajutiste meetmete võtmise 
kohustus]. Kui vajatakse lühemat või kindlat tähtaega, siis märkige kuupäev ja selgitage selle põhjus:  
 
 
 
C JAGU. Asjaomased isikud  
 
Märkige kogu teadaolev teave i) füüsilis(t)e või ii) juriidilis(t)e isik u(te) kohta, kelle vara suhtes on tehtud 
arestimisotsus (kui see puudutab rohkem kui ühte isikut, siis esitage teave iga isiku kohta).  
 
1. Füüsiline isik:   
 
Nimi:    
Eesnimi  (-nimed):    
Muu nimi (muud  nimed),  kui on kohaldatav:    
Varjunimed,  kui on kohaldatav:    
Sugu:    
Kodakondsus:    
Isikukood  või sotsiaalkindlustusnumber:   
Isikut  tõendava  dokumendi  (tõendavate  dokumentide)  (ID-kaart  või pass)  liik ja number,  kui on teada:     
Sünnikuupäev:    
Sünnikoht:    
Elukoht  ja/või  teadaolev  aadress  (kui aadress  ei ole teada,  siis viimane  teadaolev  aadress):     
Keel(ed),  mida  isik mõistab:     
Märkige,  kas arestimisotsus  on tehtud  selle isiku suhtes  või talle kuuluva  vara suhtes:   
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1043  
 2. Juriidiline isik:  
 
Nimi:    
Õiguslik  vorm:    
Lühinimi,  tavanimi  või ärinimi,  kui on kohaldatav:     
Registreeritud  asukoht:    
Registreerimisnumber:    
Juriidilise  isiku aadress:    
Juriidilise  isiku esindaja  nimi:    
Märkige,  kas arestimisotsus  on tehtud  selle juriidilise  isiku suhtes  või talle kuuluva  vara suhtes:   
 
Märkige  koht,  kus tuleb  arestimismeede  täita,  kui see erineb  eespool  märgitud  aadressist:       
 
3. Kolmandad isikud:  
 
(i) Kolmandad isikud, kelle õigusi seoses arestimistaotlusega hõlmatud varaga otseselt piiratakse (isikuandmed ja  
põhjused), kui on kohaldatav:  
 
(ii) Juhul kui kolmandatel isikutel on olnud võimalus nõudeid esitada, lisage dokumendid, mis seda tõendavad.  
 
4. Esitage igasugune muu teave, mis aitab arestimistaotlust täita:  
 
 
 
 
 
 
 
D JAGU. Asjaomane vara  
Märkige kogu teadaolev teave arestimistaotlusega hõlmatud vara kohta. Esitage üksikasjalikud andmed kogu vara ja 
üksikute esemete kohta, kui see on kohaldatav:  
1. Kui taotlus puudutab rahasummat:  
 
(i) põhjused, mis annavad alust arvata, et isik omab taotluse saanud riigis vara/sissetulekut  
 
(ii)  isiku vara/sissetulekuallika kirjeldus ja asukoht  
 
(iii) isiku vara/sissetulekuallika täpne asukoht  
 
(iv) isiku pangakonto andmed (kui on teada)  
 
2. Kui arestimistaotlus puudutab konkreetset vara (või sellise vara väärtusele vastava väärtusega vara):   
 
(i)    põhjused, mis annavad alust arvata, et varaühik ( -ühikud) asub (asuvad) taotluse saanud riigis  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1044  
  
(ii)    varaühiku(te) kirjeldus ja asukoht  
 
(iii)   muu asjakohane teave  
 
3. Kogusumma, mille arestimist taotletakse taotluse saanud riigis (numbrite ja sõnadega, märkige vääring):   
 
 
 
E JAGU. Taotluse või arestimisotsuse tegemise põhjused (kui on kohaldatav)  
    Asjaolude kokkuvõte:  
 
1. Esitage arestimistaotluse või arestimisotsuse tegemise põhjused, sealhulgas asjaolude kokkuvõte ja arestimise 
põhjused, selle kuriteo (nende kuritegude) kirjeldus, mille kohta on esitatud süüdistus, mida uuritakse või 
menetletakse, etapp, kuhu uurimine või  menetlus on jõudnud, riskitegurite põhjused ja muu asjakohane teave.       
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Selle kuriteo (nende kuritegude) laad ja liigitus, millega seoses arestimistaotlus või arestimisotsus tehti, ning 
kohaldatav(ad) õigusnorm(id).  
 
 
 
 
 
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1045  
  
 
3. Järgnevat kohald atakse ainult juhul, kui nii taotlev riik kui ka taotluse saanud riik on esitanud lepingu artikli 
LAW.CONFISC.15 [Keeldumise alused] lõike  2 kohase teate: kui see on kohaldatav, märkige üks või mitu 
järgmistest kuritegudest, mis on taotleva riigi õiguses m ääratletud ja mis on taotlevas riigis karistatav 
vabadusekaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimummäär on vähemalt kolm 
aastat. Kui arestimistaotlus või -otsus puudutab mitut kuritegu, siis märkige allpool esitatud kurite gude loetelus 
nendele kuritegudele vastavad numbrid (mis vastavad eespool punktides 1 ja 2 kirjeldatud kuritegudele):  
 
 kuritegelikus organisatsioonis osalemine  
 terrorism, nagu see on määratletud lisas LAW -7 [Terrorismi määratlus]  
 inimkaubandus  
 laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno  
 ebaseaduslik kauplemine narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega  
 ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega  
 korruptsioon, sealhulgas altkäemaksu andmine ja/või võtmine  
 kelmus, sealhulgas Ühendkuningr iigi, liikmesriigi või liidu finantshuve kahjustav kelmus  
 kriminaaltulu rahapesu  
 raha võltsimine  
 arvutikuriteod  
 keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma - ja taimeliikide ning 
taimesortidega  
 ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja  riigis viibimisele kaasa aitamine  
 tahtlik tapmine  
 raskete kehavigastuste tekitamine  
 ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega  
 inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine  
 rassism ja ksenofoobia  
 organiseeritud või relvastatud röövimi ne 
 ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega  
 kelmus  
 väljapressimine ja raha väljapressimine  
 toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine  
 haldusdokumentide võltsimine ja nendega kaubitsemine  
 maksevahendi võltsimine  
 ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega  
 ebaseaduslik kauplemine tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainetega  
 varastatud sõidukitega kauplemine  
 vägistamine  
 süütamine  
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse kuuluva d kuriteod  
 õhusõiduki, laeva või kosmoseaparaadi kaaperdamine  
 sabotaaž  
 
4. Muu asjakohane teave (nt vara ja kuriteo vaheline seos):  
 
 
F JAGU. Konfidentsiaalsus  
 Vajadus säilitada taotluses sisalduva teabe konfidentsiaalsus pärast taotluse täitmist:  
 
 Vajadus järgida taotluse täitmise ajal konkreetseid vorminõudeid:  
 
G JAGU. Rohkem kui ühele riigile saadetud taotlused  
Kui arestimistaotlus on edastatud rohkem kui ühele riigile, esitage järgmine teave:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1046  
  
1. Arestimistaotlus on edastatud järgmis(t)ele teis(t)ele täitva(te)le riigile (riikidele) (riik ja asutus):  
 
 
2. Märkige põhjused, miks arestimistaotlused edastati mitmele riigile:  
 
 
3. Vara väärtus igas taotluse saanud riigis, kui see on teada:  
 
 
4. Märkige konkreetsed vajadused, kui neid on:  
 
 
H JAGU. Seos varasema(te) arestimistaotlus(t)e või -otsus(t)ega  
Kui see on asjakohane, lisage varasema(te) või seotud arestimistaotlus(t)e kindlakstegemiseks vajalik teave.  
 
1. Taotluse kuupäev või otsuse väljaandmise ja edastamise kuupäev:  
 
2. Asutus, kellele otsus/taotlus edastati:  
 
3. Väljaandnud ja täitva(te) asutus(t)e antud viitenumber:  
 
 
I JAGU. Konfiskeerimine  
Käesolevale arestimistaotlusele on lisatud taotlevas riigis väljaantud konfiskeerimisotsus (konfiskeerimisotsuse 
viitenumber):  
 
 Jah, viitenumber:  
 Ei  
 
Vara jääb taotluse saanud riigis arestituks kuni konfiskeerimisotsuse edastamise ja täitmiseni (võimaluse korral 
konfiskeerimisotsuse esitamise eeldatav kuupäev):  
 
 
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1047  
 J JAGU. Õiguskaitsevahendid (kui on kohaldatav)  
Märkige, kas taotlevas riigis saab arestimistaotluse/ -otsuse koostamise vastu kasutada õiguskaitsevahendit; kui jah, 
siis esitage täpsemad üksikasjad (õiguskaitsevahendi kirjeldus, sealhulgas vajalikud sammud ja tähtajad):     
 
 
 
 
 
 
K JAGU. Taotlev asutus  
Kui taotlevas riigis on tehtud arestimisotsus, millele käesolev arestimistaotlus tugineb, esitage järgmised andmed.  
 
1. Taotleva asutuse liik:  
 
 kohtunik, kohus, prokurör  
 
 taotleva riigi määratud muu pädev asutus  
 
2. Kontaktandmed:  
 
Taotleva asutuse ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):    
Toimiku nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
Faks: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik ta otleva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
 
Taotleva asutuse ja/või tema esindaja allkiri, millega kinnitatakse vara arestimise / ajutiste meetmete taotluse vormi 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1048  
 täpsust ja õigsust:  
 
Nimi:   
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):   
Kuupäev:   
 
Ametlik pitser (kui on olemas):   
 
 
 
 
 
L JAGU. Kinnitav asutus   
Märkige vara arestimise / ajutiste meetmete taotluse vormi kinnitanud asutuse liik, kui on kohaldatav:  
 
 kohtunik, kohus, prokurör  
 
 taotleva riigi määratud muu pädev asutus  
 
Kinnitava asutuse  või ametiisiku ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):    
Toimiku nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
Faks: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik pädeva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
M JAGU. Keskasutus  
Märkige keskasutus, kes vastutab taotlevas riigis arestimistaotluste edastamise ja vastuvõtmise eest.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1049  
  
Keskasutuse ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ame tinimetus/ametijärk):    
Toimiku nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
Faks: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik pädeva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
 
N JAGU. Lisateave  
1. Märkige, kes peaks taotlevas riigis olema peamine kontaktpunkt:  
 taotlev asutus  
 pädev asutus  
 keskasutus  
 
2. Esitage selle(nende) isiku(te) kontaktandmed, kellega tuleks ühendust võtta arestimistaotluse kohta lisainfo 
saamiseks, kui need erinevad eespoo l esitatust.  
Nimi/ametinimetus/asutus:   
Aadress:   
E-post / telefoni nr:   
 
O JAGU. Lisad  
Vara arestimise / ajutiste meetmete taotluse vormile tuleb lisada arestimisotsuse originaal või nõuetekohaselt 
kinnitatud koopia, kui taotlevas riigis on arestimisotsus välja antud.  
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1050  
 Konfiskeerimistaotluse 
vorm  
 
A JAGU  
Taotlev riik: ............................................................................................................... ....................  
 
Taotluse saanud riik: ............................................................................................................................. ....... 
 
B JAGU. Konfiskeerimisotsus  
Otsuse väljaandmise kuupäev: ............................................................... ............................................................................  
Otsuse lõplikuks muutumise kuupäev:  ..........................................................................................................................  
Viitenumber:  ............................................................................................................................. ..... 
 
Otsuse kogusumma numbrite ja sõnadega, märkige vääring  
Summa, mille konfiskeerimist taotletakse taotluse saanud riigis, või kui tegemist konkreetse(te) vara liigiga(liikidega), vara 
kirjeldus ja asukoht  
 
Märkige, mida kohus leidis seoses konfiskeerimisotsusega:  
 vara on kuritegelikul teel saadud tulu või sellise tulu täis - või osalise väärtusega võrdne vara  
 vara on kuriteo toimepanemise vahend  
 vara kuulub laiendatud konfiskeerimisele  
 vara kuulub kuriteoga seotud menetluse tulemusena konfiskeerimisele selliste taotleva riigi õiguse muude sätete 
kohaselt, mis puudutavad konfiskeerimispädevust, sealhulgas konfiskeerimist lõplik u süüdimõistva otsuse puudumise 
korral  
 
C JAGU. Puudutatud isikud  
Märkige kogu teadaolev teave 1) füüsilis(t)e või 2) juriidilis(t)e isiku(te) kohta, keda konfiskeerimistaotlus puudutab (kui see 
puudutab rohkem kui ühte isikut, siis esitage teave iga isik u kohta).  
1. Füüsiline isik:   
 
Nimi:   
Eesnimi  (-nimed):    
Muu nimi (muud  nimed),  kui on kohaldatav:    
Varjunimed,  kui on kohaldatav:    
Sugu:    
Kodakondsus:    
Isikukood  või sotsiaalkindlustusnumber:   
Isikut  tõendava  dokumendi  (tõendavate  dokumentide)  (ID-kaart  või pass)  liik ja number,  kui on teada:     
Sünnikuupäev:    
Sünnikoht:    
Elukoht  ja/või  teadaolev  aadress  (kui aadress  ei ole teada,  siis viimane  teadaolev  aadress):     
Keel(ed),  mida  isik mõistab :    
Märkige,  kas konfiskeerimisotsus  on tehtud  selle isiku suhtes  või talle kuuluva  vara suhtes:   
 
2. Juriidiline isik:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1051  
  
Nimi:    
Õiguslik  vorm:    
Lühinimi,  tavanimi  või ärinimi,  kui on kohaldatav:     
Registreeritud  asukoht:    
Registreerimisnumber:    
Juriidilise  isiku aadress:    
Juriidilise  isiku esindaja  nimi:    
Märkige koht, kus tuleb konfiskeerimistaotlus täita, kui see erineb eespool märgitud aadressist:      
 
3. Kolmandad isikud:  
 
(i)   Kolmandad isikud, kelle õigusi seoses konfiskeerimistaotlusega hõlm atud varaga otseselt piiratakse (isikuandmed ja 
põhjused), kui on teada/kohaldatav:  
 
(ii)   Juhul kui kolmandatel isikutel on olnud võimalus nõudeid esitada, lisage dokumendid, mis seda tõendavad.  
 
4. Esitage igasugune muu teave, mis aitab konfiskeerimistaotlust t äita:  
 
 
D JAGU. Taotlusega hõlmatud vara  
Märkige kogu teadaolev teave konfiskeerimistaotlusega hõlmatud vara kohta. Esitage üksikasjalikud andmed kogu vara ja 
üksikute esemete kohta, kui see on kohaldatav:  
 
1. Kui taotlus puudutab rahasummat:  
 
(i) põhjused, mis annavad alust arvata, et isik omab taotluse saanud riigis vara/sissetulekut  
 
  
(ii) vara/sissetulekuallika kirjeldus ja asukoht  
 
 
2. Kui konfiskeerimistaotlus puudutab konkreetset vara:  
 
(i) põhjused, mis annavad alust arvata, et varaühik ( -ühikud) asub (asuvad) taotluse saanud riigis  
 
 
(ii) varaühiku(te) kirjeldus ja asukoht  
 
 
3. Vara väärtus:  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1052  
 (i) Taotluse kogusumma (ligikaudu)  
 
(ii) Kogusumma, mille konfiskeerimist taotletakse taotluse saanud riigis (ligikaudu)  
 
(iii) Kui tegemist konkreetse(te) vara liigiga(liikidega), vara kirjeldus ja asukoht  
 
 
E JAGU. Konfiskeerimise alused  
    Asjaolude kokkuvõte:  
1. Esitage konfiskeerimisotsuse tegemise põhjused, sealhulgas kokkuvõte konfiskeerimisotsuse tegemise asj aoludest 
ja alustest, kuritegude kirjeldus, riskitegurite põhjused ja muu asjakohane teave (nt kuriteo kuupäev, koht ja 
asjaolud):  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
2. Selle kuriteo (nende kuritegude) laad ja liigitus, millega seoses konfiskeerimisotsus tehti, ning kohaldatav(ad) 
õigusnorm(id):  
 
 
 
 
 
 
 
 
3. Järgnevat kohaldatakse ainult juhul, kui nii taotlev riik kui ka taotluse saanud riik on esitanud lepingu artikli 
LAW.CONFISC.15 [Keeldumise alused] lõike  2 kohase teate: kui see on kohaldatav, märkige üks või mitu järgmistest 
kurite gudest, mis on taotleva riigi õiguses määratletud ja mis on taotlevas riigis karistatav vabadusekaotusliku 
karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimummäär on vähemalt kolm aastat. Kui 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1053  
 konfiskeerimisotsus puudutab mitut kuritegu, siis märkige allpool esitatud kuritegude loetelus nendele kuritegudele 
vastavad numbrid (mis vastavad eespool punktides 1 ja 2 kirjeldatud kuritegudele):  
 
 kuritegelikus organisatsioonis osalemine  
 terrorism, nagu see on määratletud lisas LAW -7 [Terrorismi määratlus]  
 inimkaubandus  
 laste seksuaalne ärakasutamine ja lapsporno  
 ebaseaduslik kauplemine narkootiliste ja psühhotroopsete ainetega  
 ebaseaduslik kauplemine relvade, laskemoona ja lõhkeainetega  
 korruptsioon, sealhulgas altkäemaksu andmine ja/või võtmine  
 kelmus, sealhulgas Ühendkuningriigi, liikmesriigi või liidu finantshuve kahjustav kelmus  
 kriminaaltulu rahapesu  
 raha võltsimine  
 arvutikuriteod  
 keskkonnakuriteod, sealhulgas ebaseaduslik kauplemine ohustatud looma - ja taimeliikide ning taimesortidega  
 ebaseaduslikule riiki sisenemisele ja riigis viibimisele kaasa aitamine  
 tahtlik tapmine  
 raskete kehavigastuste tekitamine  
 ebaseaduslik kauplemine inimorganite ja -kudedega  
 inimrööv, ebaseaduslik vabadusevõtmine ja pantvangi võtmine  
 rassism ja ksenofoobia  
 organiseeritud või relvastatud röövimine  
 ebaseaduslik kauplemine kultuuriväärtustega, sealhulgas antiikesemete ja kunstiteostega  
 kelmus  
 väljapressimine ja raha väljapressimine  
 toodete võltsimine ja piraatkoopiate valmistamine  
 haldusdokumentide võltsimine ja  nendega kaubitsemine  
 maksevahendi võltsimine  
 ebaseaduslik kauplemine hormoonpreparaatide ja muude kasvukiirendajatega  
 ebaseaduslik kauplemine tuumamaterjalide ja radioaktiivsete ainetega  
 varastatud sõidukitega kauplemine  
 vägistamine  
 süütamine  
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu pädevusse kuuluvad kuriteod  
 õhusõiduki, laeva või kosmoseaparaadi kaaperdamine  
 sabotaaž  
 
4. Muu asjakohane teave (nt vara ja kuriteo vaheline seos):  
 
 
 
 
F JAGU. Konfidentsiaalsus  
 Vajadus säilitada taotluses sisalduva teabe või teabe osa konfidentsiaalsus  
 
Märkige asjaomane teave  
 
    
G JAGU. Rohkem kui ühele riigile saadetud taotlused  
Kui konfiskeerimistaotlus on edastatud rohkem kui ühele riigile, esitage järgmine teave:  
1. Konfiskeerimistaotlus on edastatud järgmis(t)ele teis(t)ele täitva(te)le riigile (riikidele) (riik ja asutus):  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1054  
 2. Konfiskeerimistaotlus on edastatud rohkem kui ühele riigile järgmistel põhjustel (valige asjakohased põhjused):  
 
(i) Kui konfiskeerimistaotlus puudutab konkreetset vara:  
 
 taotlusega hõlmatud vara asub arvatavalt eri riikides  
 
 konfiskeerimistaotlus käib konkreetse varaühiku kohta, mille konfiskeerimiseks tuleb võtta meetmeid rohkem kui ühes 
riigis 
 
(ii) Kui konfiskeerimistaotlus hõlmab rahasummat:  
 
 selle vara, mida võib konfiskeerida taotlevas riigis ja mis tahes taotluse saanud riigis, eeldatavast väärtusest 
tõenäoliselt ei piisa kogu otsuses ette nähtud summa konfiskeerimiseks  
 
 muu konkreetne vajadus:  
 
 
3. Vara väärtus igas taotluse saanud riigis, kui  see on teada:  
 
 
 
4. Kui konkreetse varaühiku konfiskeerimiseks tuleb võtta meetmeid rohkem kui ühes riigis, siis esitage taotluse saanud 
riigis võetavate meetmete kirjeldus:  
 
 
 
H JAGU. Konfiskeeritava vara asendamine ja üleandmine   
1. Kui konfiskeerimistaotlus hõlmab varaühikut, märkige, kas taotlev riik lubab taotluse saanud riigis konfiskeerimisel 
nõuda vara väärtusega võrdse rahasumma maksmist.  
 Jah  
 Ei 
 
2. Kui konfiskeerimine puudutab rahasummat, märkige kas konfiskeerimistaotluse täitm isel saadud mitterahalise vara 
võib üle anda taotlevale riigile:  
 Jah  
 Ei 
 
 
I JAGU. Asendusvangistus või muud isiku vabadust piiravad meetmed  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1055  
 Märkige, kas taotlev riik lubab taotluse saanud riigil kohaldada asendusvangistust või muid isiku vabadust piiravaid 
meetmeid juhul, kui konfiskeerimistaotlust ei ole võimalik täielikult või osaliselt täita.  
 Jah  
 Ei  
 
J JAGU. Kannatanule vara tagastamine või hüvitamine  
1. Märkige, kui see on asjakohane:  
 
 
 Taotlev asutus või taotleva riigi muu pädev asutus on tei nud otsuse kannatanule hüvitada või tagastada järgmine 
rahasumma:  
 
 
 Taotlev asutus või taotleva riigi muu pädev asutus on teinud otsuse tagastada kannatanule järgmine mitterahaline 
vara:  
 
 
 
2. Kannatanule vara tagastamist või hüvitise maksmist käsitleva otsuse üksikasjad:  
 
Otsuse  teinud  asutus  (ametlik  nimi):  
Otsuse  tegemise  kuupäev:  
Otsuse  viitenumber  (kui on olemas):  
Tagastamisele  kuuluva  vara või hüvitiseks  määratud  rahasumma  kirjeldus:  
Kannatanu  nimi:  
Kannatanu  aadress:  
 
 
K JAGU. Õiguskaitsevahendid  
Märkige, kas konfiskeerimisotsuse koostamise vastu saab kasutada õiguskaitsevahendit; kui jah, siis esitage täpsemad 
üksikasjad (õiguskaitsevahendi kirjeldus, sealhulgas vajalikud sammud ja tähtajad):     
 
 
 
 
 
L JAGU. Taotlev asutus  
Esitage taotlevas rii gis konfiskeerimistaotluse teinud asutuse andmed.  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1056  
 1. Taotleva asutuse liik:  
 
 kohtunik, kohus, prokurör  
 
 taotleva riigi määratud muu pädev asutus  
 
2. Kontaktandmed:  
 
Taotleva asutuse ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):    
Toimiku nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
Faks: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik taotleva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
 
Taotleva asutuse ja/või tema esindaja allkiri, millega kinnitatakse konfiskeerimistaotluse vormi täpsust ja õigsust:  
 
Nimi:   
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):   
Kuupäev:   
 
Ametlik pitser (kui on olemas):   
 
 
 
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1057  
 M JAGU. Kinnitav asutus   
Märkige konfiskeerimistaotluse vormi kinnitanud asutuse liik, kui on kohaldatav:  
 
 kohtunik, kohus, prokurör  
 
 taotleva riigi määratud muu pädev asutus  
 
Kinnitava asutuse või ametiisiku ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):    
Toimik u nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
Faks: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik pädeva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
N JAGU. Keskasutus  
Märkige keskasutus, kes vastutab taotlevas riigis konfiskeerimistaotluste edastamise ja vastuvõtmise eest.  
Keskasutuse ametlik nimi:    
Esindaja nimi:    
Ametikoht (ametinimetus/ametijärk):    
Toimiku nr:   
Aadress:     
Tel: (riigikood) (piirkonna/linna suunanumber)  
Faks: (riigikood) (pii rkonna/linna suunanumber)   
E-post:   
Keeled, milles on võimalik pädeva asutuse või ametiisikuga suhelda:   
 
 
O JAGU. Lisateave  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1058  
 1. Märkige, kes peaks taotlevas riigis olema peamine kontaktpunkt:  
 taotlev asutus  
 pädev asutus  
 keskasutus  
 
2. Esitage selle(nende) isiku(te) kontaktandmed, kellega tuleks ühendust võtta konfiskeerimistaotluse kohta lisainfo 
saamiseks, kui need erinevad eespool esitatust.  
 
Nimi/ametinimetus/asutus:   
Aadress:   
E-post / telefoni nr:   
 
P JAGU. Lisad  
Konfiskee rimistaotluse vormile tuleb lisada konfiskeerimisotsuse originaal või nõuetekohaselt kinnitatud koopia.  
 
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1059  
 LISA UNPRO -1. FINANTSTINGIMUSTE RAKENDAMINE  
1. Komisjon edastab Ühendkuningriigile võimalikult kiiresti ja hiljemalt eelarveaasta 16. aprillil 
iga sellise liidu programmi, meetme või nende osa kohta, milles Ühendkuningriik osaleb, järgmise 
teabe:  
(a) asjaomase aasta kohta lõplikult vastu võetud liidu eela rvega ette nähtud kulukohustuste 
assigneeringute summad nendel eelarveridadel, millelt kaetakse Ühendkuningriigi osalemine 
kooskõlas käesoleva lepingu I protokolliga [Programmid ja meetmed, milles Ühendkuningriik 
osaleb], ja kui see on asjakohane, siis sih totstarbeliste välisassigneeringute summa, mis ei 
tulene teiste rahastajate rahalisest panusest nendel eelarveridadel;  
(b) artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõikes 4 osutatud osalemistasu summa;  
(c) alates käesoleva lepingu artiklis UNPRO.1.3 [Osalemise kindla ksmääramine] osutatud 
protokollis nimetatud programmi rakendamise aastast n+1 eelarveaastale n vastavate 
kulukohustuste assigneeringute kasutamine ja kulukohustuste vabastamise määr;  
(d) nende programmide puhul, mille suhtes kohaldatakse artiklit UNPRO.2.2 [Pr ogrammid, mille 
suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi], nende programmi osade kohta, 
mille puhul see teave on vajalik automaatse korrektsiooni arvestamiseks, Ühendkuningriigi 
üksuste suhtes võetud kulukohustuste maht, mis on esitatud eela rveassigneeringutele vastava 
aasta ja seotud kulukohustuste kogumahu kaupa.  
Komisjon esitab oma eelarveprojekti põhjal hinnangu punktides a ja b nimetatud teabe kohta 
võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt eelarveaasta 1. septembriks.  
2. Hiljemalt iga eelarveaa sta 16. aprillil ja 16. juulil esitab komisjon Ühendkuningriigile 
rahastamisnõude, mis vastab käesoleva lepingu kohasele Ühendkuningriigi osamaksule iga 
programmi ja meetme või nende osa eest, milles Ühendkuningriik osaleb.  
3. Ühendkuningriik tasub rahastamis nõudes märgitud summa hiljemalt 60 päeva jooksul pärast 
rahastamisnõude esitamist. Ühendkuningriik võib teha eraldi makseid programmide ja meetmete 
kaupa.  
4. Erandina punktidest 2 ja 3 esitab komisjon rahastamisnõude 2021.  aasta kohta, mil 
käesoleva lepingu artiklis UNPRO.1.3 [Osalemise kindlaksmääramine] osutatud protokoll sõlmitakse, 
hiljemalt 16.  aprillil 2021, kui protokollile kirjutatakse alla 31.  märtsil 2021 või enne seda, või 
hiljemalt protokollile allakirjutamise kuule järgneva kuu 16. päeval, kui pr otokollile kirjutatakse alla 
pärast 31.  märtsi 2021. Kui see rahastamisnõue esitatakse pärast kõnealuse aasta 16. juulit, jääb see 
sellel aastal ainsaks rahastamisnõudeks. Ühendkuningriik tasub rahastamisnõudes märgitud summa 
hiljemalt 60 päeva jooksul pär ast rahastamisnõude esitamist. Ühendkuningriik võib teha eraldi 
makseid programmide ja meetmete kaupa.  
5. Asjaomase aasta rahastamisnõude suurus leitakse, kui aastasumma, mis on arvutatud 
käesoleva lepingu artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] kohaselt, sealh ulgas võimalikud 
kohandused käesoleva lepingu artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõike 8, käesoleva lepingu 
artikli UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] 
või käesoleva lepingu artikli UNPRO.2.3 [Rahastamis vahendite või eelarveliste tagatiste kaudu 
rakendatavate programmide rahastamine] järgi, jagatakse sel aastal käesoleva lisa punktide 2 ja 4 
kohaselt esitatud rahastamisnõuete arvuga.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1060  
 6. Erandina punktist 5 leitakse mitmeaastase finantsraamistiku (2021 –2027) programmi 
„Euroopa horisont“ osamaksu puhul asjaomase aasta N rahastamisnõude suurus, kui  
(a) aastasumma, mis on arvutatud  
i. kohaldades maksete suhtes järgmist maksegraafikut, kui aasta N on  
-2021: 50  % tasutakse aastal 2021, 50  % tasutakse aastal 2026  
-2022: 5 0 % tasutakse aastal 2022, 50  % tasutakse aastal 2027  
ii. summa järgi, mis saadakse aasta N jaoks käesoleva lepingu artiklite UNPRO.2.1 
[Finantstingimused] ja UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset 
korrigeerimismehhanismi] kohaselt, sealh ulgas võimalikud kohandused käesoleva 
lepingu artikli UNPRO.2.1 [Finantstingimused] lõike 8 või artikli UNPRO.2.2 
[Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi],  
(b) jagatakse sel aastal N punktide 2 ja 4 kohaselt esitatud rahastam isnõuete arvuga.  
Käesoleva punkti kohaldamine ei mõjuta automaatse korrektsiooni kindlaksmääramist artikli 
UNPRO.2.2 [Programmid, mille suhtes kohaldatakse automaatset korrigeerimismehhanismi] ja artikli 
UNPRO.3.4 [Tulemuslikkuse hindamine] kohaselt.  
Kõig i teiste käesoleva lepingu V osaga seotud summade arvutamisel võetakse Ühendkuningriigi iga -
aastase osamakse puhul arvesse käesolevat punkti.  
7. Kui Ühendkuningriigi osalemine lõpetatakse käesoleva lepingu artikli UNPRO.3.2. 
[Ühendkuningriigi liidu programmis  osalemise lõpetamine liidu poolt] või artikli UNPRO.3.3 
[Programmis või meetmes osalemise lõpetamine liidu programmide olulise muutmise korral] 
kohaselt, siis muutuvad sissenõutavaks osalemise lõpetamisele eelneva ajavahemikuga seotud 
maksed, juhul kui ne ed maksed on edasi lükatud vastavalt käesoleva lisa punktile 6. Komisjon esitab 
rahastamisnõude selle sissenõutavaks muutunud summa kohta hiljemalt ühe kuu jooksul alates 
programmis osalemise lõpetamise jõustumisest. Ühendkuningriik tasub selle sissenõutav aks 
muutunud summa 60 päeva jooksul alates rahastamisnõude esitamisest.  
8. Assigneeringute haldamisel kohaldatakse Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat 
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046159 („finantsmäärus“).  
9. Kui Ühendkuningr iik ei ole tähtpäevaks makset tasunud, saadab komisjon ametliku 
meeldetuletuskirja.  
Osamaksu tasumisega viivitamise korral peab Ühendkuningriik maksma viivist laekumata summalt 
alates maksetähtpäevast kuni päevani, mil kogu summa on tasutud.  
                                                            
159  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018.  aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb 
liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 
1301/2013, (EL) nr 1303/2 013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja 
(EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 
(ELT L 193, 30.7.2018, lk 1)  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1061  
 Maksetähtpäevaks maksmata saadaolevate summade intressimäär on sama suur kui 
maksetähtpäeval Euroopa Keskpanga põhiliste refinantseerimistehingute puhul kehtiv intress, mis 
on avaldatud maksetähtpäeva kuu esimesel päeval Euroopa Liidu Teataja C -seerias, võ i 0 protsenti, 
olenevalt sellest, kumb on suurem, ja millele lisandub 3,5 protsendipunkti.  
 
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1062  
 LISA INST.  VAIDLUSTE LAHENDAMIST REGULEERIV TÖÖKORD  
I. Mõisted  
1. Käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] ja käesolevas töökorras 
kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja 
arvatud assistendid;  
(b) „nõustaja“ – isik, kelle emb -kumb pool on palganud nõ ustamiseks või abistamiseks 
vahekohtumenetlusega seoses;  
(c) „vahekohus“ – kohus, mis moodustatakse käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste 
lahendamine] artikli INST.15 [Vahekohtu moodustamine] alusel;  
(d) „vahekohtunik“ – vahekohtu liige;  
(e) „assistent“ – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt ning 
vahekohtuniku juhtimise ja kontrolli all viib läbi uurimisi või abistab vahekohtunikku;  
(f) „kaebuse esitanud pool“ – pool, kes taotleb vahekohtu moodustamist käesoleva lepingu 
kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.14 [Vahekohtumenetlus] alusel;  
(g)  „kantselei“ – asjakohaste teadmistega töötajatega välisorgan, mille pooled on määranud 
menetlustele haldustuge pakkuma;  
(h) „vastustajast pool“ – pool, kes väidetavalt rikub kohalda tavaid sätteid; ja  
(i) „poole esindaja“ – töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud poole ministeerium või 
valitsusasutus või mis tahes muu avalik -õiguslik üksus ning kes esindab poolt käesoleva 
lepingu või mõne lisalepingu sätetega seotud vaidluses .  
II.  Teated  
2. Mis tahes teade, kirjalik esildis või muu dokument:  
(a) mille on koostanud vahekohus, saadetakse mõlemale poolele ühel ja samal ajal;  
(b) mille on koostanud pool ja mis on suunatud vahekohtule, esitatakse samal ajal koopiana ka 
teisele poolele, ning  
(c) mille on koostanud pool ja mis on suunatud teisele poolele, esitatakse (vajaduse korral) samal 
ajal koopiana ka vahekohtule.  
3. 2. reeglis osutatud teated edastatakse e -posti teel või vajaduse korral mõne muu 
sidevahendi abil, millega tagatakse teate saatm ise registreerimine.  Kui ei ole tõendatud teisti, 
loetakse selline teade kättetoimetatuks selle saatmise kuupäeval.  
4. Kõik teated adresseeritakse vastavalt Euroopa Komisjoni õigustalitusele ning 
Ühendkuningriigi välis -, Rahvaste Ühenduse asjade ja arengu ministeeriumi ( Foreign, Commonwealth 
& Development Office ) õigusnõustajale.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1063  
 5. Taotluses, teates, kirjalikus esildises või muus vahekohtumenetlusega seotud dokumendis 
esinevaid kirjavigu võib parandada, esitades uue dokumendi, kus muudatused on selgelt väl ja 
toodud.  
6. Kui dokumendi kättetoimetamise tähtaja viimane päev langeb liidu institutsioonide või 
Ühendkuningriigi valitsuse puhkepäevale, lõpeb dokumendi kättetoimetamise tähtaeg sellele 
järgneval esimesel tööpäeval.  
III.  Vahekohtunike nimetamine  
7. Kui vahekohtunik valitakse käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] 
artikli INST.15 (Vahekohtu moodustamine) kohaselt  loosi teel, teatab kaebuse esitanud poole 
partnerlusnõukogu kaaseesistuja viivitamata vastustajast poole kaaseesistujale loosimise toimumise 
kuupäeva, kellaaja ja koha. Vastustajast pool võib soovi korral loosimise juures viibida. Loosimine 
viiakse igal j uhul läbi poole või pooltega, kes on kohal.  
8. Kaebuse esitanud poole kaaseesistuja teatab kirjalikult igale vahekohtunikuks valitud isikule 
tema nimetamisest vahekohtunikuks. Iga selline isik kinnitab oma valmisolekut mõlemale poolele 
viie päeva jooksul a lates päevast, mil talle tema nimetamisest teatati.  
9. Kaebuse esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesistuja valib loosi teel vahekohtuniku või 
eesistuja viie päeva jooksul pärast käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] 
artikli IN ST.15 (Vahekohtu moodustamine) lõikes 2 osutatud ajavahemiku lõppu, kui mõni käesoleva 
lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.27 (Vahekohtunike nimekiri) lõikes 
1 osutatud alamnimekirjadest:  
(a) ei ole moodustatud nendest isikutest,  kelle üks pool või mõlemad pooled on ametlikult 
esitanud kõnealuse alamnimekirja koostamiseks, või  
(b) ei hõlma enam vähemalt viit isikut nendest isikutest, kes sellesse kindlasse alamnimekirja 
kuuluvad.  
9 a. Pooled võivad määrata kantselei, mis pakub abi ko nkreetse vaidluse lahendamise menetluse 
korraldamisel ja läbiviimisel ajutise korra või partnerlusnõukogu poolt käesoleva lepingu kuuenda 
osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.34A [Lisad] kohaselt vastuvõetud korra alusel.  Sel 
eesmärgil kaalub  partnerlusnõukogu hiljemalt 180 päeva jooksul alates käesoleva lepingu 
jõustumisest, kas käesolevas töökorras on vaja teha muudatusi.  
IV.  Korralduslik kohtumine  
10. Kui pooled ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga seitsme päeva jooksul alates 
vahekohtu moodustamisest, et määrata kindlaks küsimused, mida pooled või vahekohus peavad 
asjakohaseks, sealhulgas järgmised küsimused:  
(a) kui need ei ole varem kindlaks määratud, siis vahekohtunikele makstav tasu ja kulud, mis on 
igal juhul kooskõlas WTO normidega;  
(b) assistentidele makstav tasu; vahekohtuniku assistendi või assistentide töötasu kogusumma ei 
ületa 50 % kõnealuse vahekohtuniku töötasust;  
(c) menetluse ajakava; ning  
(d) ajutine menetlus konfidentsiaalse teabe kaitseks.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1064  
 Vahekohtunikud ja poolte esindajad võivad osaleda sellel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi 
kaudu.  
V. Kirjalikud esildised  
11. Kaebuse esitanud pool esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu 
moodustamist. Vastustajast pool esitab oma kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva jooksul pärast 
kaebuse esitanud poole kirjaliku esildise kättetoimetamist.  
VI. Vahekohtu töö  
12. Kõiki koosolekuid juhatab vahekohtu eesistuja. Vahekohus võib delegeerida eesistujale 
volitused teha haldus - ja menetlusotsuseid.  
13. Kui käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] või käesolevas 
töökorras ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus oma tegevuses kasutada kõiki side vahendeid, 
sealhulgas telefoni, faksi või arvutisidet.  
14. Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib 
lubada nõupidamise juures viibida oma assistentidel.  
15. Mis tahes otsuse ja aruande kavandi koostamise eest vastut ab üksnes vahekohus ja mainitud 
ülesannet ei tohi delegeerida.  
16. Kui tekib menetlusküsimus, mida ei ole reguleeritud käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotises 
[Vaidluste lahendamine] ja selle lisades, võib vahekohus pärast pooltega konsulteerimist võtta vastu 
sobiva menetluskorra, mis on mainitud sätetega kooskõlas.  
17. Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mõnda menetlustähtaega (v.a käesoleva lepingu 
kuuenda osa I jaotises [Vaidluste lahendamine] sätestatuid) või teha muid menetluslikke või 
halduslikke mu udatusi, teatab ta pooltele kirjalikult ja pärast pooltega konsulteerimist muudatuste 
põhjustest, märkides ära vajaliku tähtaja või muudatuse.   
VII. Asendamine  
18. Kui pool leiab, et vahekohtunik ei vasta lisa INST -X (Vahekohtunike käitumisjuhend) nõuetele  
ja tuleks seetõttu asendada, teatab pool sellest teisele poolele 15 päeva jooksul alates hetkest, mil ta 
sai piisavaid tõendeid selle kohta, et vahekohtunik ei vasta väidetavalt nimetatud lisa nõuetele.   
19. Pooled konsulteerivad omavahel 15 päeva jooksu l pärast 18.  reeglis osutatud teatamist. Nad 
teavitavad vahekohtunikku tema väidetavast kohustuste täitmata jätmisest ja võivad paluda 
vahekohtunikul võtta meetmeid rikkumise kõrvaldamiseks. Kokkuleppel võivad nad vahekohtuniku 
ka ametist vabastada ja vali da uue vahekohtuniku vastavalt käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise 
[Vaidluste lahendamine] artiklile INST.15 (Vahekohtu moodustamine).   
20. Kui pooled ei jõua vahekohtuniku (välja arvatud vahekohtu eesistuja) asendamise küsimuses 
kokkuleppele, võib emb -kumb pool taotleda, et sellest teavitataks vahekohtu eesistujat, kes teeb 
lõpliku otsuse.  
Kui vahekohtu eesistuja leiab, et vahekohtunik ei vasta lisa INST -X (Vahekohtunike käitumisjuhend) 
nõuetele, valitakse uus vahekohtunik vastavalt käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste 
lahendamine] artiklile INST.15 (Vahekohtu moodustamine).  
21. Kui pooled ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib emb -
kumb pool taotleda, et küsimus esitatakse lahendamiseks ühele ülejäänud is ikutest, kes on kantud 
käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artikli INST.27 (Vahekohtunike 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1065  
 nimekirjad) alusel koostatud eesistujate alamnimekirja.  Tema nime valib loosimise teel taotluse 
esitanud poole partnerlusnõukogu kaaseesis tuja või tema esindaja. Valitud isiku otsus eesistuja 
väljavahetamise vajalikkuse kohta on lõplik.  
Kui kõnealune isik leiab, et eesistuja ei vasta lisa INST -X (Vahekohtunike käitumisjuhend) nõuetele, 
valitakse uus vahekohtunik vastavalt käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste 
lahendamine] artiklile INST.15 (Vahekohtu moodustamine).  
VIII. Istungid  
22. Vastavalt 10. reegli kohaselt kindlaks määratud ajakavale ning pärast poolte ja teiste 
vahekohtunikega konsulteerimist teatab vahekohtu eesistuja p ooltele istungi kuupäeva, kellaaja ja 
toimumise koha. Pool, kelle territooriumil istung toimub, teeb selle teabe avalikkusele 
kättesaadavaks, välja arvatud juhul, kui istung on üldsusele suletud.  
23. Kui pooled ei lepi kokku teisiti, toimub istung Londonis  juhul, kui kaebuse esitanud pool on 
Ühendkuningriik, ja Brüsselis , kui kaebuse esitanud pool on liit.  Vastustajast pool kannab istungi 
logistilise haldamisega seotud kulud.  
24. Vahekohus võib kokku kutsuda täiendava istungi, kui pooled selles kokku lepi vad.  
25. Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal viibima.  
26. Kui pooled ei lepi kokku teisiti, võivad järgmised isikud istungil osaleda olenemata sellest, kas 
istung on avalik või kinnine:  
(a) poole esindajad;  
(b) nõustajad;  
(c) assistendid ja haldustöötaj ad; 
(d) vahekohtu tõlgid, tõlkijad ja protokollijad  ning  
(e) eksperdid vastavalt vahekohtu otsusele kooskõlas käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise 
[Vaidluste lahendamine] artikli INST.26 [Teabe saamine] lõikega 2.   
27. Kumbki pool esitab hiljemalt viis päeva enne istungi toimumise kuupäeva vahekohtule ja 
teisele poolele nimekirja isikutest, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi poole nimel, ning teistest 
esindajatest ja nõustajatest, kes istungil osalevad.  
28.  Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil , tagades, et kaebuse esitanud poolele ja 
vastustajast poolele antakse võrdselt aega nii väidete kui ka vastuväidete esitamiseks:  
Väide  
(a) kaebuse esitanud poole väide;  
(b) vastustajast poole väide;  
Vastuväited  
(a) kaebuse esitanud poole repliik;  
(b) vastustajast poole v asturepliik.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1066  
 29. Vahekohus võib esitada kummalegi poolele küsimusi mis tahes ajal istungi jooksul.  
30. Vahekohus tagab, et iga istungi kohta koostatakse protokoll, mis edastatakse pooltele 
võimalikult kiiresti pärast istungit. Pooled võivad protokolli koht a märkusi esitada ning vahekohus 
võib neid märkusi arvesse võtta.  
31. Kumbki pool võib 10 päeva jooksul pärast istungi kuupäeva esitada istungil tekkinud 
küsimuste kohta täiendavaid kirjalikke esildisi.  
IX.  Kirjalikud küsimused  
32. Vahekohus võib igal aja l menetluse käigus esitada ühele või mõlemale poolele kirjalikke 
küsimusi. Ühele poolele esitatud küsimus edastatakse koopiana ka teisele poolele.  
33. Kumbki pool saadab teisele poolele koopia oma vastusest, mille ta andis vahekohtu esitatud 
küsimustele. T eisel poolel on võimalus esitada asjaomase poole vastuste kohta kirjalikke märkusi 
seitsme päeva jooksul pärast sellise koopia kättesaamist.  
X. Konfidentsiaalsus  
34. Mõlemad pooled ja vahekohus käsitlevad teise poole poolt vahekohtule esitatud ja 
konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui pool esitab vahekohtule kirjaliku esildise, 
mis sisaldab konfidentsiaalset teavet, esitab ta 15 päeva jooksul ka kon fidentsiaalse teabeta esildise, 
mis kuuluv avalikustamisele.  
35. Käesolev töökord ei keela poolel avaldada üldsusele oma seisukohti sellises ulatuses, et teise 
poole esitatud teabele viidates ei avalda ta teise poole konfidentsiaalseks tunnistatud teavet.   
36. Kui poole esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset teavet, peab vahekohus istungi 
asjaomased osad kinniselt. Kui istung toimub kinnise istungina, järgivad pooled vahekohtu istungite 
konfidentsiaalsuse nõuet.  
XI.  Ühepoolsed kontaktid  
37. Vahekohus ei kohtu ega suhtle kummagi poolega ilma teise poole juuresolekuta.  
38. Vahekohtunik ei või arutada vaidluse eseme mis tahes aspekti ühe poolega või mõlema 
poolega teiste vahekohtunike juuresolekuta.  
XII. Amicus curiae  esildised  
39. Kui pooled e i lepi viie päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva kokku teisiti, 
võib vahekohus võtta vastu kirjalikke esildisi, mille on esitanud poole territooriumil asuvad poolte 
valitsustest sõltumatud füüsilised või juriidilised isikud omal algatusel, tingimusel et:  
(a) vahekohus saab need kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamise kuupäeva;  
(b) need on lühikesed, st koos lisadega ja kahekordse reavahega kindlasti mitte pikemad kui 15 
lehekülge;  
(c) need puudutavad otseselt vahekohtu käsitletavat faktilist  või õiguslikku küsimust;  
(d) need sisaldavad esildise esitanud isiku kirjeldust, mis füüsilise isiku puhul hõlmab tema 
kodakondsust ja juriidilise isiku puhul tema asukohta, tegevuse laadi, õiguslikku seisundit, 
üldeesmärke ja rahastamisallikaid;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1067  
 (e) nendes on m ärgitud, mis laadi huvi on asjaomasel isikul vahekohtumenetluse suhtes, ning   
(f) need on koostatud inglise keeles.  
40. Esildised esitatakse pooltele märkuste tegemiseks. Pooled võivad vahekohtule märkusi 
esitada kümne päeva jooksul alates esildise kättesaami sest.  
41. Vahekohus loetleb oma aruandes kõik esildised, mille ta on saanud ja mis vastavad 39. reegli 
nõuetele. Vahekohus ei pea oma aruandes käsitlema kõnealustes esildistes esitatud argumente, kui 
ta aga seda teeb, siis võtab ta arvesse ka kõiki märkus i, mis pooled on 40.  reegli kohaselt teinud.  
XIII. Kiireloomulised asjad  
42. Käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] artiklis INST.19 
[Kiireloomulised menetlused] osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast 
pooltega konsulteerimist käesolevas töökorras nimetatud tähtaegu vajaduse järgi. Vahekohus 
teavitab pooli kõnealustest kohandustest.  
XIV. Kirjalik ja suuline tõlge  
43. Vahekohtu menetluskeel on inglise keel. Vahekohtu aruanded ja otsused koostatakse inglise 
keeles.   
44. Kumbki pool kannab muus kui inglise keeles koostatud dokumentide vahekohtusse 
esitamisel nende tõlkimise kulud, samuti istungite ajal tema esindajate võ i nõustajate jaoks suulise 
tõlke pakkumise kulud.  
XV.  Muud menetlused  
48. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse vastavalt eritähtaegadele, mis on 
ette nähtud vahekohtu aruande või otsuse vastuvõtmiseks käesoleva lepingu kuuenda osa I jaoti se 
[Vaidluste lahendamine] artikliga INST.22 (Täitmise mõistlik tähtaeg), artikliga INST.23 (Täitmise 
kontroll), artikliga INST.24 (Ajutised õiguskaitsevahendid) ja artikliga INST.25 (Ajutiste 
õiguskaitsevahendite kasutamise järel võetavate vastavuse tagam ise meetmete kontroll) 
menetlussätete alusel.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1068  
 LISA INST.  VAHEKOHTUNIKE KÄITUMISJUHEND  
I. Mõisted  
 
1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „haldustöötajad“ – vahekohtuniku puhul  tema juhtimise ja kontrolli all olevad isikud, välja 
arvatud assistendid;  
 
(b) „vahekohtunik“ – vahekohtu liige;  
 
(c) „assistent” – isik, kes vahekohtuniku ametisse nimetamise tingimuste kohaselt viib läbi uurimisi 
või abistab vahekohtunikku; ning  
 
(d) „kandidaat“ – üksikisik, kelle nimi on kantud käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste 
lahendamine] artikli INST.27 [Vahekohtunike nimekirjad] alusel koostatud vahekohtunike 
nimekirja või kelle valimist vahekohtunikuks kaalutakse käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise 
[Vaidluste lahendamine] artikli INST.15 [Vahekohtu moodustamine] kohaselt.  
 
II.  Juhtpõhimõtted  
2. Et tagada vaidluste lahendamise mehhanismi usaldusväärsus ja erapooletus, peab iga 
kandidaat ja vahekohtunik  
(a) tutvuma käitumisjuhendiga;  
 
(b) olema sõltumatu ja erapooletu;  
 
(c) vältima otseset ja kaudset huvide konflikti;  
 
(d) hoiduma ebasobivast või ebasobivana või erapoolikuna tunduvast käitumisest;  
 
(e) järgima rangeid käitumisnorme ning  
 
(f) mitte laskma end mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poli itilistest tõekspidamistest, 
kuulsusest, lojaalsusest poolele või kriitikakartusest.  
3. Vahekohtunik ei või kaudselt ega otseselt võtta ühtegi kohustust ega võtta vastu ühtegi 
hüve, mis võiks takistada või näida takistavat tema ülesannete nõuetekohast täit mist.  
4. Vahekohtunik ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus isiklike või erahuvide edendamiseks. 
Vahekohtunik hoidub tegevusest, mis võib jätta mulje, et teised on tema suhtes eriseisundis, mis 
võiks teda mõjutada.  
5. Vahekohtunik ei lase praegustel eg a mineviku rahalistel, ärilistel, kutsealastel, isiklikel ega 
sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.  
6. Vahekohtunik väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad 
mõjutada tema erapooletust või jätta põhjendatult mulje kutse -eetika rikkumisest või 
erapoolikusest.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1069  
 III. Avalikustamiskohustus  
7. Enne kui vahekohtunikuametisse palutud kandidaat nõustub enda nimetamisega 
vahekohtunikuks käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidlus te lahendamine] artikli INST.15 
[Vahekohtu moodustamine] kohaselt, avalikustab ta kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad 
mõjutada tema sõltumatust või erapooletust või põhjendatult tekitada mulje, et ta on menetluses 
osalemiseks sobimatu või kallutat ud. Seetõttu teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, 
et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused, sealhulgas finantshuvid, ameti - või 
tööalased või perekondlikud huvid.  
8. Punkti 7 kohane avalikustamiskohustus on pidev kohu stus, mis nõuab vahekohtunikult 
kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes 
etapis.  
9. Kandidaat või vahekohtunik edastab kohe, kui ta sellest teada saab, teabe käesoleva 
käitumisjuhendi tegeliku või  võimaliku rikkumise kohta partnerlusnõukogule, et pooled saaksid seda 
teavet kaaluda.  
IV. Vahekohtunike ülesanded  
10. Vahekohtunikuks nimetamisega nõustudes kinnitab vahekohtunik, et on valmis oma 
ülesandeid täitma ja et ta täidab neid põhjalikult, kiire sti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.  
11. Vahekohtunik käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse 
tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet ühelegi muule isikule.  
12. Vahekohtunik võtab kõik vajalikud me etmed tagamaks, et tema assistendid ja 
haldustöötajad on teadlikud käesoleva käitumisjuhendi II, III, IV ja VI osas sätestatud vahekohtuniku 
kohustustest ning täidavad neid.  
V. Endiste vahekohtunike kohustused  
13. Kõik endised vahekohtunikud väldivad tege vust, mis võib jätta mulje, et nad olid oma 
ülesannete täitmisel erapoolikud või said vahekohtu otsusest kasu.  
14. Kõik endised vahekohtunikud peavad täitma käesoleva käitumisjuhendi VI osas sätestatud 
kohustusi.  
VI.  Konfidentsiaalsus  
15. Vahekohtunik ei avalikusta kunagi talle määratud menetlusega seotud või sellise menetluse 
käigus saadud mitteavalikku teavet. Ta ei avalikusta ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet selleks, 
et saada isiklikku kasu, luua kasu kellelegi teisele või kahju stada teiste isikute huve.  
16. Vahekohtunik ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osi enne selle avalikustamist 
käesoleva lepingu kuuenda osa I jaotise [Vaidluste lahendamine] sätete kohaselt.  
17. Vahekohtunik ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupida miste ega ühegi vahekohtuniku 
seisukohtade kohta ega tee avaldusi talle määratud menetluse kohta või menetletavate 
vaidlusküsimuste kohta.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1070  
 VII.  Kulud  
18. Iga vahekohtunik peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab 
nende kohta l õpparuande, samuti peab ta arvestust oma assistentide ja haldustöötajate tööaja ja 
kulude kohta.  
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1071  
 KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖÖ TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST 
NING MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT 
VASTASTIKUST A BI KÄSITLEV PROTOKOLL  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  
Artikkel 1. Eesmärk  
Käesoleva protokolli eesmärk on luua liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahelise halduskoostöö 
raamistik, et võimaldada nende ametiasutustel abistada üksteist käibemaksualaste õigusaktide 
järgim ise tagamisel ja käibemaksutulu kaitsmisel ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete 
sissenõudmisel.  
Artikkel 2. Kohaldamisala  
1. Käesolevas protokollis on sätestatud normid ja menetluskord, mis on seotud koostööga 
järgmistes valdkondades:  
(a) teabevahetus,  mis võib aidata käibemaksu õigesti arvutada, kontrollida käibemaksu õiget 
kohaldamist ja võidelda käibemaksupettuste vastu, ning  
(b) järgmiste nõuete sissenõudmine:  
i) nõuded, mis on seotud käibemaksu, tollimaksude ja aktsiisiga, mida koguvad riigid või 
nende  territoriaalsed või halduslikud allüksused (v.a kohaliku omavalitsuse asutused) 
või mida kogutakse nende nimel või mida kogutakse liidu nimel ; 
ii) halduskaristused, trahvid, teenustasud ja lisamaksud, mis on seotud punktis i osutatud 
nõuetega, mille on ke htestanud haldusasutused, kes on pädevad koguma kõnealuseid 
makse või tollimakse või viima nendega seoses läbi haldusuurimusi, või mille on 
kinnitanud haldus - või õigusasutused nimetatud haldusasutuste taotlusel; ning  
iii) punktides i ja ii osutatud nõuete ga seotud intressid ja kulud.  
2. Käesolev protokoll ei mõjuta käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd, pettuste 
vastast võitlust ega nõuete sissenõudmisel liikmesriikide vahel antavat abi reguleerivate normide 
kohaldamist.  
3. Käesolev protokoll ei mõjuta kriminaalasjades antavat vastastikust abi käsitlevate normide 
kohaldamist.  
Artikkel 3. Mõisted  
Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „haldusuurimine“ – kõik kontrolli -, järelevalve - ja muud meetmed, mida riigid võtavad oma 
ülesannete  täitmisel, et tagada käibemaksualaste õigusaktide nõuetekohane kohaldamine;  
(b) „taotlev asutus“ – selle riigi teabevahetuse keskasutus või teabevahetuse asutus, kes esitab 
III jaotise [Sissenõudmisabi] kohase taotluse;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1072  
 (c) „automaatne teabevahetus“ – eelnevalt m ääratletud teabe korrapärane edastamine teisele 
riigile eelneva taotluseta;  
(d) „elektroonilisel teel“ – elektrooniliste vahendite abil andmete töötlemine (sh digitaalne 
pakkimine) ja salvestamise ning juhtmete kaudu või raadioedastuse teel, optiliselt või muu l 
elektromagnetilisel viisil toimuv teabevahetus;  
(e) „CCN -/CSI-võrk“ – ühine platvorm, mis põhineb ühisel teabevõrgul (CCN) ja ühisel 
süsteemiliidesel (CSI), mille liit on välja töötanud selleks, et tagada elektrooniline 
teabevahetus pädevate asutuste vahel m aksustamise valdkonnas.  
(f) „teabevahetuse keskasutus“ – artikli  4 [Korraldus] lõike  2 kohaselt määratud asutus, kes 
kannab põhivastutust suhtlemise eest II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste 
vastane võitlus] või III jaotise [Sissenõudmisabi] kohalda misel;  
(g) „pädev asutus“ – artikli  4 [Korraldus] lõike  1 kohaselt määratud asutus;  
(h) „pädev ametnik“ – artikli 4 [Korraldus] lõike 4 kohaselt määratud ametnik, kes saab II jaotise 
[Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] alusel vahetada otse teavet ; 
(i) „tollimaks“ – maks, mida tasutakse kummagi poole tolliterritooriumile sisenevatelt või sealt 
lahkuvatelt kaupadelt vastavalt kummagi poole tolliõigusaktidega kehtestatud normidele;  
(j) „aktsiis“ – maksud ja tasud, mis on nii määratletud selle riigi õiguses, kus asub taotlev asutus;  
(k) „teabevahetuse asutus“ – asutus, kes ei ole teabevahetuse keskasutus ning kes on artikli  4 
[Korraldus] lõike  3 kohaselt määratud II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane 
võitlus] või III jaotise [Sissenõudmisabi] alu sel vastastikust abi taotlema või andma;  
(l) „isik“ – käesoleva lepingu teise osa XVII jaotise [MUUD SÄTTED] artikli OTH.1 punktis m 
määratletud isik 160; 
(m) „taotluse saanud asutus“ – teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või II jaotise 
[Halduskoostöö ja k äibemaksupettuste vastane võitlus] alusel toimuva koostöö puhul pädev 
ametnik, kes võtab vastu taotluse esitanud asutuse või taotleva asutuse taotluse;  
(n) „taotluse esitanud asutus“ – teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või pädev 
ametnik, kes esita b II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] alusel 
pädeva asutuse nimel abitaotluse;  
(o) „üheaegne kontroll“ – ühe või mitme omavahel seotud maksukohustuslase maksukohustise 
koordineeritud kontroll, mida teeb vähemalt kaks riiki, kellel on ühine või vastastikku täiendav 
huvi;  
                                                            
160 Suurema selguse huvides ja eelkõige käe soleva peatüki kohaldamisel mõistetakse, et mõiste „isik“ hõlmab 
igasugust isikute ühendust, millel puudub juriidilise isiku õiguslik seisund, kuid kellel on kohaldatava õiguse 
kohaselt õigus teha õigustoiminguid. Samuti hõlmab see mis tahes muud laadi või  muus vormis õiguslikke 
üksusi, millel on juriidilise isiku staatus või millel pole juriidilise isiku staatust, kui ta teeb käibemaksuga 
maksustatavaid tehinguid või vastutab käesoleva protokolli artikli 2 [Kohaldamisala] lõike 1 punktis b 
nimetatud nõuete  tasumise eest.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1073  
 (p) „erikomitee“ – käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude 
sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee;  
(q) „omaalgatuslik teabevahetus“ – teabe mittekorrapärane edastamine teisele riigile mis tahes 
ajal ja eelneva taotluseta;  
(r) „riik“ – sõltuvalt kontekstist liikmesriik või Ühendkuningriik;  
(s) „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liikmesriik ega Ühendkuningriik;  
(t) „käibemaks“ – käibemaks vastavalt nõukogu direktiivile 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist 
käibemaksusüst eemi) liidu puhul ja käibemaks vastavalt 1994. aasta käibemaksuseadusele  
Ühendkuningriigi puhul.  
Artikkel 4. Korraldus  
1.  Iga riik määrab pädeva asutuse, kes vastutab käesoleva lepingu kohaldamise eest.  
2. Iga riik määrab:  
(a) teabevahetuse keskasutuse, kes k annab põhivastutust käesoleva protokolli II jaotise 
[Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] kohaldamise eest, ning  
(b) teabevahetuse keskasutuse, kes kannab põhivastutust käesoleva protokolli III jaotise 
[Sissenõudmisabi] kohaldamise eest.  
3. Iga pädev asutus võib otse või volituste alusel määrata:  
(a) teabevahetuse asutused, kes vahetavad käesoleva protokolli II jaotise [Halduskoostöö ja 
käibemaksupettuste vastane võitlus] alusel otse teavet;  
(b) teabevahetuse asutused, kes taotlevad või annavad vastasti kust abi käesoleva protokolli III 
jaotise [Sissenõudmisabi] alusel seoses oma territoriaalse pädevuse või erialase 
tegevuspädevusega.  
4. Iga pädev asutus võib otse või volituste alusel määrata pädevad ametnikud, kes vahetavad 
käesoleva protokolli II jaotis e [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] alusel otse 
teavet.  
5. Teabevahetuse keskasutused ajakohastavad teabevahetuse asutuste ja pädevate ametnike 
loetelu ja teevad selle kättesaadavaks teistele teabevahetuse keskasutustele.  
6. Kui teabeva hetuse asutus või pädev ametnik saadab või võtab vastu käesoleva protokolli 
kohase abitaotluse, teavitab ta sellest oma teabevahetuse keskasutust.  
7. Kui teabevahetuse keskasutus, teabevahetuse asutus või pädev ametnik võtab vastu 
vastastikuse abi taotluse , mis eeldab tegutsemist väljaspool tema pädevust, edastab ta sellise 
taotluse viivitamata pädevale teabevahetuse keskasutusele või teabevahetuse asutusele ja teatab 
sellest taotluse esitanud asutusele või taotlevale asutusele. Sel juhul algab artiklis  8 [Teabe esitamise 
tähtaeg] sätestatud tähtaeg järgmisel päeval pärast abitaotluse edastamist pädevale teabevahetuse 
kaskasutusele või pädevale teabevahetuse asutusele.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1074  
 8. Kumbki pool teavitab erikomiteed  ühe kuu jooksul pärast käesoleva lepingu allkirjastamist 
käesoleva protokolli kohaldamiseks nimetatud pädevast asutusest ning viivitamata igast sellega 
seotud muudatusest. Erikomitee  ajakohastab pädevate asutuste nimekirja.  
Artikkel 5. Teenustaseme kokkul epe 
Teenustaseme kokkulepe, millega tagatakse side - ja teabevahetussüsteemide toimimiseks vajalike 
teenuste tehniline kvaliteet ja maht, sõlmitakse erikomitee kehtestatud korras.  
Artikkel 6. Konfidentsiaalsus  
1. Teavet, mille riik käesoleva protokolli alus el saab, käsitatakse konfidentsiaalsena ja seda 
kaitstakse samal viisil nagu tema siseriikliku õiguse alusel saadavat teavet.  
 2. Sellise teabe võib avalikustada isikutele või asutustele (sealhulgas kohtutele ja haldus - või 
järelevalveasutustele), mille ü lesandeks on käibemaksualaste õigusaktide kohaldamine, ning 
käibemaksu õige arvutamise eesmärgil ja artikli 2 [Kohaldamisala] lõike 1 punktis b osutatud nõuete 
maksmapaneku, sealhulgas sissenõudmismeetmete ja ettevaatusabinõude rakendamise eesmärgil.  
3. Lõikes 1 osutatud teavet võib kasutada ka muude maksude kindlaksmääramiseks ning 
kohustuslike sotsiaalkindlustusmaksetega seotud nõuete hindamiseks ja maksmapanekuks, 
sealhulgas sissenõudmismeetmete või ettevaatusabinõude võtmiseks. Kui vahetatud teabe abil 
avastatakse või tõendatakse maksuõiguse rikkumine, võib teavet kasutada ka haldus - või 
kriminaalkaristuste määramiseks. Üksnes lõikes  2 nimetatud isikud või asutused võivad teavet 
kasutada ning seda üksnes käesoleva lõike eelnevates lausetes sätestatud ots tarbel. Nad võivad 
teavet avalikustada avalikel kohtumenetlustel või kohtuotsustes.  
4. Olenemata lõigetest 1 ja 2 lubab teavet andev riik seda teavet põhjendatud taotluse alusel 
kasutada teabe saanud riigis muuks kui artikli 2 [Kohaldamisala] lõikes 1 osut atud otstarbeks, kui 
teavet andva riigi õigusaktide kohaselt võib seda teavet kasutada sarnaseks otstarbeks. Taotluse 
saanud asutus rahuldab taotluse või keeldub taotlust rahuldamast ühe kuu jooksul.  
5. Aruandeid, õiendeid ja muid dokumente või nende tõest atud koopiaid või väljavõtteid, mille 
riik on omandanud käesoleva lepingu alusel osutatud abi tulemusena, võib kõnealuses riigis 
kasutada tõenditena samadel alustel kui kõnealuse riigi mõne muu asutuse esitatud samalaadseid 
dokumente.  
6. Ühe riigi teisele riigile esitatud teavet võib viimane edastada muule riigile, kui pädev asutus, 
kellelt teave pärineb, on selleks eelneva loa andnud. Teabe päritoluriik võib sellise teabe jagamise 
vaidlustada kümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil ta sai teavet jaga da sooviva riigi teatise.  
7. Riigid võivad käesoleva lepingu kohaselt saadud teavet edastada kolmandatele riikidele 
järgmistel tingimustel:  
(a) kõnealuse edastamisega on nõustunud pädev asutus, kellelt teave pärineb, ning  
(b) edastamine on lubatud teavet edastava riigi ja kõnealuse kolmanda riigi vahel sõlmitud 
abistamiskokkuleppega.  
8. Kui riik saab teavet kolmandalt riigilt, siis võivad riigid nimetatud teavet vahetada, kui see on 
lubatud kõnealuse kolmanda riigiga sõlmitud abistamiskokkuleppega.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1075  
 9. Riigid teatav ad viivitamata teistele asjaomastele riikidele konfidentsiaalsusnõude 
rikkumisest ning sanktsioonidest ja parandusmeetmetest, mis sellest tulenevalt kehtestati.  
10. Isikutel, keda on nõuetekohaselt volitanud Euroopa Komisjoni turvalisuse akrediteerimise 
asutus, on sellele teabele juurdepääs üksnes osas, milles see on vajalik Euroopa Komisjoni 
hostitavate elektrooniliste süsteemide, mida liikmesriigid kasutavad käesoleva määruse 
rakendamisel, hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.  
II JAOTIS. HALDUSKOO STÖÖ JA KÄIBEMAKSUPETTU STE VASTANE VÕITLUS  
Esimene peatükk. Teabevahetus taotluse alusel  
Artikkel 7. Teabevahetus ja haldusuurimised  
1. Taotluse esitanud asutuse palvel edastab taotluse saanud asutus artikli 2 [Kohaldamisala] 
lõike 1 punktis a osutatud teabe,  sealhulgas konkreetset juhtumit või konkreetseid juhtumeid 
käsitleva teabe.  
2. Lõikes  1 osutatud teabe edastamiseks korraldab taotluse saanud asutus selle teabe 
saamiseks kõik vajalikud haldusuurimised.  
3. Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjenda tud taotlust korraldada teatav 
haldusuurimine. Vajaduse korral viib taotluse saanud asutus haldusuurimise läbi taotluse esitanud 
asutusega konsulteerides. Kui taotluse saanud asutuse arvates ei ole haldusuurimist vaja, teatab ta 
taotluse esitanud asutusele  viivitamata selle põhjused.  
4. Kui taotluse saanud asutus keeldub tegemast haldusuurimist summade kohta, mille taotluse 
saanud asutuse riigis asuv maksukohustuslane on deklareerinud või oleks pidanud deklareerima 
seoses kõnealuse maksukohustuslase tehtud kaubatarnete või teenuste osutamise ja kaupade 
impordiga, mis on taotluse esitanud asutuse riigis maksustatavad, teatab taotluse saanud asutus 
taotluse esitanud asutusele vähemalt kuupäevad ja väärtused kõnealuse maksukohustuslase 
asjakohaste tarnete ja im pordi kohta, mis on toimunud taotluse esitanud asutuse riigis eelneva kahe 
aasta jooksul, välja arvatud juhul kui taotluse saanud asutusel ei ole ja ei peagi seda teavet olema 
riigi õigusaktide kohaselt.  
5. Soovitava teabe saamiseks või taotletava haldusuu rimise teostamiseks peab taotluse saanud 
asutus või haldusasutus, kelle poole taotluse saanud asutus pöördub, toimima nii, nagu tegutseks ta 
oma huvides või mõne muu oma liikmesriigi asutuse taotlusel.  
6. Taotluse esitanud asutuse palvel edastab taotluse s aanud asutus talle kogu asjakohase 
teabe, mille ta saab või mis on tema valduses, ja haldusuurimiste tulemused aruannete, õiendite või 
muude dokumentide või nende tõestatud koopiate või väljavõtete vormis.  
7. Originaaldokumendid esitatakse üksnes juhul, ku i see ei ole vastuolus taotluse saanud 
asutuse riigis kehtivate sätetega.  
Artikkel 8. Teabe esitamise tähtaeg  
1. Taotluse saanud asutus esitab artiklis  7 osutatud teabe võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme 
kuu möödudes taotluse kättesaamise päevast. Kui  see teave on juba taotluse saanud  asutuse 
valduses, on selle tähtaja pikkuseks siiski kõige rohkem üks kuu.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1076  
 2. Teatavatel erijuhtudel võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus omavahel kokku 
leppida lõikes  1 sätestatutest erinevad tähtajad.  
3. Kui taotluse saanud asutus ei saa taotlusele vastata lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegade 
jooksul, teatab ta taotluse esitanud asutusele sellest ja selle põhjustest viivitamata kirjalikult ning 
ütleb ka kuupäeva, mil ta tõenäoliselt saab vastuse anda.  
Teine p eatükk. Teabevahetus ilma eelneva taotluseta  
Artikkel 9. Teabevahetuse liigid  
Eelneva taotluseta toimuv teabevahetus on kas artikli  10 kohaselt omaalgatuslik või artikli  11 
kohaselt automaatne.  
Artikkel 10. Omaalgatuslik teabevahetus  
Riigi pädev asutus eda stab eelneva taotluseta teise riigi pädevale asutusele artikli  2 [Kohaldamisala] 
lõike  1 punktis a osutatud teabe, mida ei ole edastatud artiklis  11 [Automaatne teabevahetus] 
osutatud automaatse teabevahetuse korras ning millest ta on teadlik, järgmistel j uhtudel:  
(a) maksustamiskohana käsitatakse teist riiki ja teavet on vaja selle riigi kontrollisüsteemi 
tõhusaks toimimiseks;  
(b) riigil on alust arvata, et teises riigis on toime pandud või on tõenäoliselt toime pandud 
käibemaksualaste õigusaktide rikkumine;  
(c) on olemas oht, et teises riigis võib maksutulu saamata jääda.  
Artikkel 11. Automaatne teabevahetus  
1. Automaatselt vahetatava teabe kategooriad määrab kindlaks erikomitee vastavalt artiklile 
39 [Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sisse nõudmisega tegelev 
kaubanduse erikomitee].  
2. Riik võib ühe või mitme lõikes  1 osutatud teabekategooriaga seotud automaatsest 
teabevahetusest loobuda, kui selliseks teabevahetuseks teabe kogumine nõuaks 
käibemaksukohustuslastele uute kohustuste kehtestamis t või kui see tooks kõnealusele riigile kaasa 
ebaproportsionaalse halduskoormuse.  
3. Iga riik teatab erikomiteele kirjalikult oma otsusest, mis on tehtud vastavalt eelmisele 
lõikele.  
Kolmas peatükk. Muud koostöövormid  
Artikkel 12. Halduslik teatamine  
1. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutuse taotlusel ja kooskõlas taotluse 
saanud asutuse riigis kehtivate sarnastest dokumentidest teatamise eeskirjadega saajale kõikidest 
taotluse esitanud asutuste dokumentidest ja otsustest, mis käsitlevad käibemaksualaste õigusaktide 
kohaldamist taotluse esitanud asutuse riigi territooriumil.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1077  
 2. Teatamistaotlustes märgitakse teatatava dokumendi või otsuse sisu ning saaja nimi, aadress 
ja muud vajalikud tunnusandmed.  
3. Taotluse saanud asutus teavitab teatam istaotluse esitanud asutust viivitamata 
teatamistaotluse alusel võetud meetmetest ja eelkõige otsusest või dokumendist saajale teatamise 
kuupäevast.  
Artikkel 13. Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes  
1. Taotluse esitanud ja t aotluse saanud asutuse kokkuleppel ja viimase kehtestatud korras võib 
taotluse saanud asutus lubada taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikel viibida artikli  2 
[Kohaldamisala] lõike  1 punktis a osutatud teabe vahetamiseks taotluse saanud asutuse 
ametir uumides või muus kohas, kus nimetatud asutused oma ülesandeid täidavad. Kui taotletud 
teave sisaldub dokumentides, millele taotluse saanud asutuse ametnikel on juurdepääs, esitatakse 
taotluse esitanud asutuse ametnikele selliste dokumentide koopiad.  
2. Taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja viimase kehtestatud korras võib 
taotluse saanud asutus lubada taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikel viibida artikli  2 
[Kohaldamisala] lõike  1 punktis a osutatud teabe vahetamiseks taotluse sa anud asutuse riigi 
territooriumil toimetatavate haldusuurimiste juures. Selliseid haldusuurimisi teevad üksnes taotluse 
saanud asutuse ametnikud. Taotluse esitanud asutuse ametnikud ei kasuta taotluse saanud asutuse 
ametnikele antud inspekteerimisvolitusi.  Neil on siiski juurdepääs samadele ruumidele ja 
dokumentidele kui viimastel, seda aga taotluse saanud asutuse ametnike vahendusel ja ainuüksi 
käimasoleva haldusuurimise eesmärgil.  
3. Taotluse esitanud ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ja viimase keht estatud korras 
võivad taotluse esitanud asutuse volitatud ametnikud osaleda artikli  2 [Kohaldamisala] lõike  1 
punktis a osutatud teabe kogumiseks ja vahetamiseks taotluse saanud riigi territooriumil 
toimetatavate haldusuurimistes. Sellised haldusuurimised viiakse läbi ühiselt taotluse esitanud ja 
taotluse saanud asutuste ametnike poolt ning taotluse saanud liikmesriigi juhtimisel ja selle riigi 
õiguse alusel. Taotluse esitanud asutuste ametnikel on juurdepääs samadele ruumidele ja 
dokumentidele nagu taotlus e saanud asutuse ametnikel ning neil on ka õigus maksukohustuslasi 
küsitleda, kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt asjaomase liikmesriigi ametnikele 
lubatud.  
Kui see on taotluse saanud liikmesriigi õiguse kohaselt lubatud, on taotluse es itanud liikmesriikide 
ametnikel samad inspekteerimisvolitused nagu taotluse saanud liikmesriigi ametnikel.  
Taotluse esitanud asutuste ametnike inspekteerimisvolitusi kasutatakse üksnes haldusuurimise 
eesmärgil.  
Taotluse esitanud asutuste ja taotluse saanud  asutuse kokkuleppel ja taotluse saanud asutuse 
kehtestatud korra kohaselt võivad osalevad asutused koostada ühise uurimisaruande.  
4. Lõigete  1, 2 ja 3 kohaselt mõnes muus riigis viibivad taotluse esitanud asutuse ametnikud 
peavad igal ajal suutma esitada volikirja, millest nähtuvad nende isik ja ametikoht.  
Artikkel 14. Üheaegsed kontrollid  
1. Riigid võivad kokku leppida, et teevad kontrolle üheaegselt, kui nad leiavad, et sellised 
kontrollid on tõhusamad võrreldes ainult ühe riigi tehtavate kontrollidega.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1078  
 2. Riik otsustab sõltumatult, milliseid maksukohustuslasi ta kavatseb üheaegseks kontrolliks 
välja pakkuda. Kõnealuse riigi pädev asutus teatab teiste asjaomaste riikide pädevatele asutustele 
üheaegseks kontrolliks väljapakutud juhtumitest. Ta põhjendab om a valikut võimaluste piires, 
esitades teabe, mis ajendas teda sellist otsust tegema. Ta märgib tähtaja, mille jooksul sellised 
kontrollid tuleks teha.  
3. Üheaegse kontrolli ettepaneku saanud riigi pädev asutus teatab oma vastaspooleks olevale 
asutusele oma  nõusolekust või põhjendatud keeldumisest üldjuhul kahe nädala jooksul pärast 
ettepaneku saamist, kuid hiljemalt ühe kuu jooksul pärast ettepaneku saamist.  
4. Kõik asjaomased pädevad asutused määravad esindaja, kes vastutab kontrolli juhtimise ja 
kooskõlas tamise eest.  
Neljas peatükk. Üldsätted  
Artikkel 15. Teabevahetuse tingimused  
1. Taotluse saanud asutus esitab taotluse esitanud asutusele artikli  2 [Kohaldamisala] lõike  1 
punktis a osutatud teabe  või artiklis  12 [Halduslik teatamine] osutatud haldusliku t eate, tingimusel 
et: 
(a) taotluse esitanud asutuse teabetaotluste hulk  ja laad ei põhjusta taotluse saanud asutusele 
ebaproportsionaalset halduskoormust ning  
(b) taotluse esitanud asutus on kasutanud kõiki tavapäraseid teabeallikaid, mida ta kõnealustel 
tingimust el taotletava teabe saamiseks kasutada sai, ohustamata soovitud tulemuse 
saavutamist.  
2. Käesoleva lepinguga ei kohustata toimetama konkreetset juhtumit käsitlevaid uurimisi ega 
andma konkreetse juhtumi kohta teavet, kui õigusaktid või haldustavad, mis keh tivad selles riigis, 
kes peaks teavet andma, ei võimaldaks tal oma tarbeks nimetatud uurimist toimetada või nimetatud  
teavet koguda või kasutada.  
3. Taotluse saanud asutus võib teabe esitamisest keelduda, kui taotluse esitanud asutus ei saa 
õiguslikel põhj ustel esitada samalaadset teavet. Taotluse saanud asutus teavitab erikomiteed 
taotluse rahuldamata jätmise põhjustest.  
4. Teabe esitamisest võib keelduda, kui see tooks kaasa äri -, tööstus - või ametisaladuse või 
ärivõtte avalikustamise või kui teabe avalik ustamine oleks vastuolus avaliku korraga.  
5. Lõikeid  2, 3  ja 4 ei tõlgendata mingil juhul nii, et taotluse saanud asutusel oleks õigus 
keelduda teabe esitamisest vaid põhjusel, et kõnealune teave on panga, muu finantsasutuse, tema 
nimel tegutseva, volitatu d või usaldusisiku valduses või et see on seotud juriidilise isiku 
omandihuvidega.  
6. Taotluse saanud asutus teatab taotluse esitanud asutusele abitaotluse rahuldamata jätmise 
põhjustest.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1079  
 Artikkel 16. Tagasiside  
Kui pädev asutus esitab teavet vastavalt artiklile  7 [Teabevahetus ja haldusuurimised] või artiklile 10 
[Omaalgatuslik teabevahetus], võib ta taotleda, et teabe saanud pädev asutus annaks selle kohta 
tagasisidet. Sellise taotluse korral annab teabe saanud pädev asutus tagasisidet nii kiiresti kui  
võimalik, tingimusel et see ei piira asjaomases riigis kehtivate maksusaladust ja andmekaitset 
käsitlevate normide kohaldamist ning et see ei too talle kaasa ebaproportsionaalset halduskoormust.  
Artikkel 17. Keel  
Abitaotlused, sealhulgas teatamistaotlused , ja lisatavad dokumendid koostatakse taotluse saanud ja 
taotluse esitanud asutuse vahel kokkulepitud keeles.  
Artikkel 18. Statistilised andmed  
1. Iga aasta 30.  juuniks edastavad pooled erikomiteele elektrooniliselt statistiliste andmete 
loetelu käesoleva jaotise kohaldamise kohta.  
2. Lõike  1 kohaselt edastatavate statistiliste andmete sisu ja vormingu määrab kindlaks 
erikomitee.  
Artikkel 19. Teabevahetuse tüüpvormid ja vahendid  
1. Artiklite 7 [Teabevahetus ja haldusuurimised], 10 [Omaalgatuslik teabevahetu s], 11 
[Automaatne teabevahetus], 12 [Halduslik teatamine] ja 16 [Tagasiside] kohaselt edastatav teave 
ning artikli 18 [Statistilised andmed] kohaselt edastatav statistika esitatakse artikli 39 
[Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude si ssenõudmisega tegelev 
kaubanduse erikomitee] lõike 2 punktis d osutatud standardvormi kasutades, välja arvatud artikli 6 
[Konfidentsiaalsus] lõigetes 7 ja 8 osutatud juhtudel või erijuhtudel, mille puhul asjaomased pädevad 
asutused peavad asjakohasemaks mu id turvalisi vahendeid ja lepivad kokku nende kasutamises.  
2. Tüüpvormid edastatakse võimaluse korral elektrooniliselt.  
3. Juhul kui taotlust ei ole esitatud täielikult elektrooniliste süsteemide kaudu, annab taotluse 
saanud asutus taotluse saamise kohta v iivitamata ja igal juhul mitte hiljem kui viis tööpäeva pärast 
selle kättesaamist elektrooniliselt kinnituse.  
4. Juhul kui asutus on saanud taotluse või teabe, mille puhul ta ei olnud kavandatud saaja, 
saadab ta selle kohta saatjale viivitamata ja igal juh ul mitte hiljem kui viis tööpäeva pärast selle 
kättesaamist elektrooniliselt teate.  
5. Seni, kuni erikomitee artikli  39 [Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja 
tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee] lõikes  2 osutatud otsused vas tu 
võtab, kasutavad pädevad asutused käesoleva protokolli lisas sätestatud norme, sealhulgas 
tüüpvorme.  
III JAOTIS. SISSENÕU DMISABI  
Esimene peatükk. Teabevahetus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1080  
 Artikkel 20. Teabenõue  
1. Taotleva asutuse palvel esitab taotluse saanud asutus mis tahes teab e, mis võib olla 
taotlevale asutusele eeldatavalt asjakohane artikli  2 [Kohaldamisala] lõike  1 punktis b osutatud 
nõuete sissenõudmiseks. Teabenõudes esitatakse asjaomase isiku nimi ja muud tema 
identifitseerimiseks vajalikud andmed, kui need on kättesaada vad.   
 
Nimetatud teabe esitamiseks korraldab taotluse saanud asutus kõigi teabe saamiseks vajalike 
haldusuurimiste läbiviimise.  
2. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud esitama teavet:  
(a) mida ta ei oleks võimeline hankima enda huvides samasuguste nõuete sissenõudmiseks;  
(b) mis avalikustaks mis tahes äri -, tootmis - või ametisaladusi või  
(c) mille avalikustamine ohustaks taotluse saanud asutuse riigi julgeolekut või kahjustaks selle 
avalikku korda.  
3. Lõiget  2 ei tõlgendata mingil juhul nii, et taotluse saanud asu tusel on õigus keelduda isikut 
käsitleva teabe esitamisest vaid põhjusel, et kõnealune teave on panga, muu finantsasutuse, tema 
nimel tegutseva, volitatud või usaldusisiku valduses või on seotud juriidilise isiku omandihuvidega.  
4. Taotluse saanud asutus t eatab taotlevale asutusele teabe andmisest keeldumise põhjused.  
Artikkel 21. Teabevahetus ilma eelneva taotluseta  
Kui maksude või tollimaksude tagasimaksmine on seotud isikuga, kelle asu - või elukoht on teises 
riigis, võib riik, kellelt tagasimakse tuleb t eha, teatada asu - või elukohariigile tagasimaksmise ootel 
olevast summast.  
Artikkel 22. Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes  
1. Taotleva asutuse ja taotluse saanud asutuse kokkuleppel ning viimase kehtestatud korras 
võivad taotleva asutuse volitatud ametnikud käesolevas jaotises ettenähtud vastastikuse abi 
andmise edendamiseks teha järgmist:  
(a) viibida ametiruumides, kus taotluse saanud riigi ametnikud täidavad oma ülesandeid;  
(b) olla kohal taotluse saanud riigi territooriumil toimetatava haldusuurimise ajal; ning  
(c) abistada taotluse saanud riigi pädevaid ametnikke kõnealuses riigis toimuva kohtumenetluse 
ajal. 
2. Kui see on lubatud taotluse saanud riigis kohaldatavate õigusaktidega, võib lõike  1 punktis b 
osutatud kokkuleppega et te näha, et taotleva asutuse ametnikud võivad küsitleda üksikisikuid ja 
kontrollida dokumente.  
3. Taotleva asutuse volitatud ametnikud, kes kasutavad lõigetes  1 ja 2 sätestatud võimalust, 
peavad suutma igal ajal esitada kirjaliku volituse, mis kinnitab nen de isikut ja ametialaseid volitusi.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1081  
 Teine peatükk. Abi seoses dokumentidest teavitamisega  
Artikkel 23. Teatavatest nõuetega seotud dokumentidest teatamise taotlus  
1. Taotleva asutuse taotlusel teatab taotluse saanud asutus saajale kõigist dokumentidest, 
sealhulgas kohtudokumentidest, mis on saadetud taotleva asutuse riigist ning on seotud artikli  2 
[Kohaldamisala] lõike  1 punktis b osutatud nõude või selle sissenõudmisega.  
Teatamistaotlusele lisatakse tüüpvorm, mis sisaldab vähemalt järgmisi andmeid:  
(a) nimi, aadress ja muud saaja tuvastamiseks vajalikud andmed;  
(b) teatamise eesmärk ja ajavahemik, mille jooksul teatamine peaks toimuma;  
(c) lisatud dokumendi kirjeldus ning asjaomase nõude laad ja maht; ning  
(d) nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:  
i) lisatud  dokumendi/dokumentide eest vastutav asutus ning  
ii) asutus, kust saab lisateavet teatatud dokumendi või maksekohustuse vaidlustamise 
võimaluste kohta, kui see erineb eelnevalt nimetatud asutusest.  
2. Taotlev asutus esitab käesoleva artikli kohase teatamis taotluse ainult juhul, kui tal ei ole 
võimalik teatada vastavalt normidele, mis reguleerivad asjaomastest dokumentidest teavitamist 
asutuse enda riigis, või kui selline teatamine tekitaks ebaproportsionaalseid raskusi.  
3. Taotluse saanud asutus teatab kohe  taotlevale asutusele kõigist teatamistaotluse alusel 
võetud meetmetest ning eelkõige kuupäeva, millal saajat teavitati dokumendist.  
Artikkel 24. Teavitamise viisid  
1. Taotluse saanud asutus tagab, et teatamine taotluse saanud riigis toimub kohaldatavate 
õigusnormide ja haldustavade kohaselt.  
2. Lõike  1 kohaldamine ei mõjuta muu teatamisvormi kasutamist, mille on koostanud taotleva 
riigi pädev asutus vastavalt kõnealuses riigis kehtivatele eeskirjadele.  
Taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus võib teavi tada teise liikmesriigi territooriumil elavat isikut 
mis tahes dokumendist otse tähitud kirjaga või elektroonilisel teel.  
Kolmas peatükk. Sissenõudmismeetmed ja ettevaatusabinõud  
Artikkel 25. Sissenõudmistaotlus  
1. Taotleva asutuse taotlusel nõuab taotluse  saanud asutus sisse nõuded, mille suhtes on 
olemas taotleva asutuse riigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument.  
2. Kui taotlev asutus saab teabe sissenõudmistaotluse põhjuste kohta, edastab ta taotluse 
saanud asutusele viivitamata kogu asjakoh ase teabe.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1082  
 Artikkel 26. Sissenõudmistaotlust reguleerivad tingimused  
1. Taotlev asutus ei või sissenõudmist taotleda, kui/kuni nõue või selle täitmisele pööramist 
lubav juriidiline dokument on taotleva asutuse riigis vaidlustatud, välja arvatud juhul, kui 
kohaldatakse artikli  29 [Vaidlustatud nõuded ja täitemeetmed] lõike  4 kolmandat lõiku.  
2. Enne kui taotlev asutus esitab sissenõudmistaotluse, tuleb kohaldada taotleva asutuse riigis 
kehtivat asjakohast sissenõudmismenetlust, välja arvatud järgmistel juhtu del: 
(a) kui on ilmne, et kõnealuses riigis ei ole sissenõudmise rahuldamiseks vara või et sellise 
menetlusega ei kaasne nõude täielik tasumine ja taotleval asutusel on konkreetne teave, mis 
näitab, et asjaomasel isikul on taotluse saanud asutuse riigis vara;  
(b) kui selliste menetluste kasutamine taotleva asutuse riigis tekitaks ebaproportsionaalseid 
raskusi.  
Artikkel 27. Taotluse saanud asutuse riigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument ning 
muud lisadokumendid  
1. Igale sissenõudmistaotlusele lisataks e ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele 
pööramist taotluse saanud asutuse riigis.  
Ühtne juriidiline dokument, mis lubab täitmisele pööramist, kajastab taotleva asutuse riigis 
täitmisele pööramist lubava esmase dokumendi sisu ning see on ainus al us taotluse saanud asutuse 
riigis võetavatele sissenõudmismeetmetele ja ettevaatusabinõudele. Seda ei pea kõnealuses riigis 
tunnustama, täiendama ega asendama.  
Täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument sisaldab vähemalt järgmist teavet:  
(a) täitmis ele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi identifitseerimiseks asjakohane 
teave, nõude kirjeldus, sealhulgas nõude laad, nõudega hõlmatud ajavahemik, kõik täitmisele 
pööramise seisukohast olulised kuupäevad ning nõude suurus ja selle eri komponendi d, 
näiteks maksmisele kuuluv põhisumma, intressid jne;  
(b) nimi ja muud võlgniku tuvastamiseks vajalikud andmed ning  
(c) nimi, aadress ja muud kontaktandmed järgmise kohta:  
i) nõude hindamise eest vastutav asutus ning  
ii) asutus, kust saab lisateavet nõude või mak sekohustuse vaidlustamise võimaluste 
kohta, kui see erineb eelnevalt nimetatud asutusest.  
2. Nõude sissenõudmistaotlusele võib lisada muid taotleva asutuse riigi väljastatud ja nõudega 
seotud dokumente.  
Artikkel 28. Sissenõudmistaotluse täitmine  
1. Taotlus e saanud asutuse riigis käsitletakse nõuet, mille suhtes on taotletud sissenõudmist, 
kõnealuse riigi nõudena, kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti. Taotluse saanud asutus 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1083  
 kasutab volitusi ja menetluskorda, mis on ette nähtud kõnealuse riigi  õigus - või haldusnormidega, 
mida kohaldatakse selle riigi nõuete suhtes, kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti.  
Taotluse saanud asutuse riik ei ole kohustatud andma nõuetele, mille kohta on esitatud 
sissenõudmistaotlus, eelisõigusi, mis antakse taotluse saanud asutuse riigis tekkivatele sarnastele 
nõuetele, kui ei ole teisiti kokku lepitud või kui kõnealuse riigi õi gusnormidega ei ole teisiti ette 
nähtud.  
Taotluse saanud asutuse riik nõuab nõude sisse oma riigi vääringus.  
2. Taotluse saanud asutus teatab taotlevale asutusele nõuetekohase hoolsusega kõik 
sissenõudmistaotluse alusel võetud meetmed.  
3. Alates sissenõudmistaotluse saamise kuupäevast nõuab taotluse saanud asutus hilinenud 
maksete eest intressi tema enda nõuete suhtes kohaldatavate õigus - ja haldusnormide kohaselt.  
4. Kui kohaldatavad õigus - või haldusnormid seda võimaldavad, võib taotluse saanud asutus 
anda võlgnikule makseaega või lubada tal maksta osade kaupa, mille eest ta võib küsida intressi. 
Igast sellisest otsusest annab ta teada taotlevale asutusele.  
5. Ilma et see piiraks artikli  35 [Kulud] lõike  1 kohaldamist, kannab taotluse saanud asut us 
nõudega seoses sisse nõutud summad ning käesoleva artikli lõigetes  3 ja 4 osutatud intressid üle 
taotlevale asutusele.  
Artikkel 29. Vaidlustatud nõuded ja täitemeetmed  
1. Nõuet, taotleva asutuse riigis täitmisele pööramist lubavat esmast juriidilist dok umenti või 
taotluse saanud asutuse riigis täitmisele pööramist lubavat ühtset juriidilist dokumenti ning taotleva 
asutuse esitatud teate kehtivust käsitlevad vaidlused kuuluvad taotleva asutuse riigi pädevate 
organite pädevusse. Kui huvitatud isik vaidlust ab sissenõudmismenetluse jooksul nõude, taotleva 
asutuse riigis täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi või taotluse saanud asutuse 
riigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi, teavitab taotluse saanud asutus 
kõnealust i sikut sellest, et vaidlustamiseks peab ta pöörduma taotleva asutuse riigi pädeva organi 
poole vastavalt seal kehtivatele õigusaktidele.  
2. Vaidlustega, mis käsitlevad taotluse saanud asutuse riigis võetud täitemeetmeid või taotluse 
saanud riigi asutuse esi tatud teate kehtivust, tuleb pöörduda kõnealuse riigi pädeva organi poole 
vastavalt seal kehtivatele õigusnormidele.  
3. Kui on võetud lõikes  1 osutatud meede, teavitab taotlev asutus sellest taotluse saanud 
asutust ning määrab kindlaks, millises ulatuses n õue ei ole vaidlustatud.  
4. Niipea, kui taotluse saanud asutus on taotlevalt asutuselt või huvitatud isikult saanud 
lõikes  3 osutatud teabe, peatab ta täitemenetluse nõude vaidlustatud osa suhtes kuni pädev organ 
teeb selles küsimuses otsuse, välja arvatud  taotleva asutuse vastupidise taotluse korral.  
Taotleva asutuse taotlusel või kui taotluse saanud asutus peab seda muul viisil vajalikuks ning ilma et 
see piiraks artikli  31 [Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus] kohaldamist, võib taotluse saanud 
asutus võtta sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid kohaldatavate õigusnormidega lubatud 
määral.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1084  
 Taotlev asutus võib kooskõlas tema riigis kehtivate õigus - ja haldusnormidega paluda taotluse 
saanud asutusel sisse nõuda vaidlustatud nõude või vaidlustatud osa nõudest sel määral, mil 
taotluse saanud asutuse riigis kehtivad õigus - ja haldusnormid seda lubavad. Kõiki selliseid taotlusi 
tuleb põhjendada. Kui vaidlustamise tulemus on seejärel võlgnikule soodne, vastutab taotlev asutus 
kõikide sissenõutud summade hüv itamise ja tasumisele kuuluvate hüvitiste maksmise eest vastavalt 
taotluse saanud asutuse riigis kehtivatele õigusnormidele.  
Kui taotleva asutuse ja taotluse saanud asutuse riigi pädevad asutused on algatanud vastastikuse 
kokkuleppe menetluse ning menetlus e tulemus võib mõjutada nõuet, millega seoses on abi 
taotletud, siis katkestatakse või peatatakse sissenõudmismeetmete rakendamine kuni nimetatud 
menetluse lõpuni, välja arvatud juhul, kui pettuse või maksejõuetuse tõttu on tegemist 
kiireloomulise juhuga. Kui sissenõudmismeetmete rakendamine katkestatakse või peatatakse, 
kohaldatakse teist lõiku.  
Artikkel 30. Sissenõudmisabi taotluse muutmine või tagasivõtmine  
1. Taotlev asutus teavitab taotluse saanud asutust kohe kõikidest tema 
sissenõudmistaotlusesse teh tavatest hilisematest muudatustest või oma taotluse tagasivõtmisest, 
esitades muutmise või tagasivõtmise põhjused.  
2. Kui taotluse muutmise aluseks on artikli  29 [Vaidlustatud nõuded ja täitemeetmed] lõikes  1 
osutatud pädeva organi otsus, edastab taotlev a sutus nimetatud otsuse koos taotluse saanud 
asutuse riigis täitmisele pööramist lubava muudetud ühtse juriidilise dokumendiga. Seejärel võtab 
taotluse saanud asutus läbivaadatud juriidilise dokumendi põhjal täiendavad sissenõudmismeetmed.  
Taotluse saanud a sutuse riigis täitmisele pööramist lubava algse ühtse juriidilise dokumendi alusel 
juba võetud sissenõudmismeetmeid või ettevaatusabinõusid võib muudetud juriidilise dokumendi 
alusel jätkuvalt võtta, välja arvatud juhul, kui taotluse muutmine on tingitud t aotleva asutuse riigis 
täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi või taotluse saanud asutuse riigis 
täitmisele pööramist lubava algse juriidilise dokumendi kehtetusest.  
Muudetud juriidilise dokumendi suhtes kohaldatakse artiklit  27 [Taotluse  saanud asutuse riigis 
täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument ning muud lisadokumendid] ja artiklit  29 
[Vaidlustatud nõuded ja täitemeetmed].  
Artikkel 31. Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus  
1. Taotleva asutuse taotlusel rakendab taotluse saanu d asutus ettevaatusabinõusid, kui see on 
tema siseriiklike õigusnormidega lubatud ja tema haldustavadega kooskõlas, et tagada nõude 
sissenõudmine juhul, kui nõue või taotleva asutuse riigis täitmisele pööramist lubav juriidiline 
dokument vaidlustatakse tao tluse sissenõudmise ajal või kui nõude kohta ei ole veel tehtud taotleva 
asutuse riigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti, sel määral, mil ettevaatusabinõud 
on sarnases olukorras võimalikud ka taotleva asutuse riigi õigusnormide ja haldust avade kohaselt.  
Taotleva asutuse riigis ettevaatusabinõude rakendamist lubav dokument, mis on seotud nõudega, 
mille jaoks vastastikust abi taotletakse, lisatakse vajaduse korral taotluse saanud asutuse riigis 
ettevaatusabinõusid käsitlevale taotlusele. Kõn ealust dokumenti ei pea taotluse saanud asutuse 
riigis tunnustama, täiendama ega asendama.  
2. Ettevaatusabinõude rakendamise taotlusele võib lisada teisi nõudega seotud dokumente.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1085  
 Artikkel 32. Ettevaatusabinõude rakendamise taotlust reguleerivad normid  
Artikli 31 [Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus] jõustamiseks kohaldatakse artikli 25 
[Sissenõudmistaotlus] lõiget 2, artikli 28 [Sissenõudmistaotluse täitmine] lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 29 
[Vaidlustatud nõuded ja täitemeetmed] ja artiklit 30 [Sissenõud misabi taotluse muutmine või 
tagasivõtmine] mutatis mutandis . 
Artikkel 33. Taotluse saanud asutuse kohustuste piirid  
1. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklites  25 [Sissenõudmistaotlus] kuni 31 
[Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus] säte statud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks 
võlgniku seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi taotluse saanud asutuse riigis, 
juhul kui selles riigis kehtivad õigusnormid ja haldustavad võimaldavad selliseid erandeid 
samalaadsete s iseriiklike nõuete puhul.  
2. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklites  25 [Sissenõudmistaotlus] kuni 31 
[Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus] sätestatud abi, kui taotluse saanud riigi kulud või 
halduskoormus oleksid selgelt ebaproportsio naalsed võrreldes taotleva riigi saadava rahalise kasuga.  
3. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud andma artiklis 20 [Teabenõue] ning artiklites 22 
[Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes] kuni 31 
[Ettevaatusabinõude raken damise taotlus] sätestatud abi, kui artiklite 20 [Teabenõue], 22 [Viibimine 
haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes], 23 [Teatavatest nõuetega seotud 
dokumentidest teatamise taotlus], 25 [Sissenõudmistaotlus] või 31 [Ettevaatusabinõude 
rakendamise taotlus] kohane esmane abitaotlus on esitatud nõuete kohta, mis on vanemad kui viis 
aastat ja mille kuupäev jääb taotleva asutuse riigis nõude maksetähtpäeva ja esmase abitaotluse 
kuupäeva vahele.  
Kui nõue või taotleva asutuse riigis täitmisele pööramist lubav esmane juriidiline dokument 
vaidlustatakse, hakatakse viieaastast ajavahemikku arvestama siiski hetkest, kui taotleva asutuse 
riigis tehakse kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei saa enam 
vaidlustada.  
Lisaks hakatakse siis, kui taotleva asutuse riik on võimaldanud makse tähtaja edasilükkamist või 
osade kaupa maksmist, arvestama viieaastast ajavahemikku hetkest, kui kogu pikenenud 
makseperiood on lõppenud.  
Sellistel juhtudel ei ole taotluse saanud asutus  siiski kohustatud abi andma seoses nõuetega, mille 
puhul on möödunud üle kümne aasta kuupäevast, mil nõue taotleva asutuse riigis tegelikult 
tasumisele kuulus.  
4. Riik ei ole kohustatud andma abi, kui kogusumma, millega seoses abi taotletakse, on väiksem 
kui 5000  naela.  
5. Taotluse saanud asutus teatab taotlevale asutusele abitaotluse tagasilükkamise põhjused.  
Artikkel 34. Aegumisega seotud küsimused  
1. Aegumistähtaega käsitlevaid küsimusi reguleerivad ainult taotleva asutuse riigis kehtivad 
õigusaktid.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1086  
 2. Nõuete sissenõudmisel taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel abitaotluse täitmiseks 
võetud meetmetel, mille tulemusena taotluse saanud asutuse riigi kehtivate õigusaktide kohaselt 
aegumistähtaeg peatatakse, katkestatakse või seda pikendatakse, on ae gumistähtaegade 
peatamisele, katkestamisele või pikendamisele sama toime taotleva asutuse riigis, tingimusel et 
sama toime on ette nähtud taotleva asutuse riigi õiguse kohaselt.  
Kui aegumistähtaja peatamine, katkestamine või pikendamine ei ole võimalik taotluse saanud 
asutuse riigis kehtivate õigusaktide alusel, siis taotluse saanud asutuse poolt või tema nimel nõuete 
sissenõudmisel abitaotluse täitmiseks võetud meetmeid, mis juhul, kui neid oleks võtnud taotlev 
asutus oma riigis või need oleks võetud te ma nimel, oleksid põhjustanud aegumistähtaja peatamise, 
katkestamine või pikendamise vastavalt kõnealuse riigi õigusaktidele, käsitletakse nende toime 
seisukohalt taotleva asutuse riigis võetud meetmetena.  
Esimene ja teine lõik ei mõjuta taotleva asutuse r iigi õigust võtta meetmeid aegumistähtaja 
peatamiseks, katkestamiseks või pikendamiseks vastavalt kõnealuses riigis kehtivatele õigusaktidele.  
3. Taotlev asutus ja taotluse saanud asutus teatavad teineteisele kõigist meetmetest, mis 
aegumistähtaega peatava d, katkestavad või pikendavad sellise nõude korral, mille suhtes taotleti 
sissenõudmismeetmete võtmist või ettevaatusabinõude rakendamist, või millel võib olla selline 
toime.  
Artikkel 35. Kulud  
1. Lisaks artikli  28 [Sissenõudmistaotluse täitmine] lõikes  5 osutatud summadele nõuab 
taotluse saanud asutus asjaomaselt isikult sisse ja peab kinni kõik talle sissenõudmisega seoses 
tekkinud kulud kooskõlas tema riigi õigusnormidega. Riigid loobuvad vastastikku kõigist nõuetest 
seoses käesoleva lepingu kohaselt tei neteisele antavast vastastikusest abist tulenevate kulutuste 
hüvitamisega.  
2. Ent kui sissenõudmine põhjustab mõne eriprobleemi või on seotud väga suurte kulude või 
organiseeritud kuritegevusega, võivad taotluse esitanud ja taotluse saanud asutus selliste juhtumite 
puhul kokku leppida erilise hüvitamiskorra.  
3. Olenemata lõikest  2 vastutab taotleva asutuse riik taotluse saanud asutuse riigi ees 
põhjendamatuks osutunud toimingutest tulenevate kulude ja kahju eest, kui toimingute 
põhjendamatus oli seotud nõud e sisuga või taotleva asutuse väljastatud täitemeetmete võtmist 
ja/või ettevaatusabinõude rakendamist lubava juriidilise dokumendi kehtivusega.  
Neljas peatükk. Üldsätted kõigi sissenõudmisabi taotluste kohta  
Artikkel 36. Kasutatavad keeled  
1. Kõik abitaotl used, teatamise tüüpvormid ning taotluse saanud asutuse riigis 
ettevaatusabinõude rakendamist lubavad ühtsed juriidilised dokumendid edastatakse taotluse 
saanud asutuse riigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või tõlgitakse kõnealusesse keelde.  
Asjaolu, et taotluse või dokumendi teatud osad on mõnes muus keeles kui kõnealuse riigi ametlik 
keel või üks ametlikest keeltest, ei mõjuta nende kehtivust või menetluse kehtivust, kui asjaomased 
riigid on kõnealuse teise keele kasutamises kokku leppinud.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1087  
 2. Dokumendid, mille puhul nõutakse teatamist vastavalt artiklile  23 [Teatavatest nõuetega 
seotud dokumentidest teatamise taotlus], võib edastada taotluse saanud asutusele taotleva asutuse 
riigi ametlikus keeles.  
3. Kui taotlusele on lisatud muud dokumend id lisaks lõigetes  1 ja 2 osutatutele, võib taotluse 
saanud asutus vajaduse korral nõuda taotlevalt asutuselt kõnealuste dokumentide tõlkimist taotluse 
saanud asutuse riigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või muusse keelde, milles 
asjaomased riigid on omavahel kokku leppinud.  
Artikkel 37. Statistilised andmed  
1. Iga aasta 30.  juuniks edastavad pooled erikomiteele elektrooniliselt statistiliste andmete 
loetelu käesoleva jaotise kohaldamise kohta.  
2. Lõike  1 kohaselt edastatavate statistiliste a ndmete sisu ja vormingu määrab kindlaks 
erikomitee . 
Artikkel 38. Teabevahetuse tüüpvormid ja vahendid  
1. Artikli  20 [Teabenõue] lõike  1 kohased teabenõuded, artikli  23 [Teatavatest nõuetega seotud 
dokumentidest teatamise taotlus] lõike  1 kohased teatamista otlused, artikli  25 
[Sissenõudmistaotlus] lõike  1 kohased sissenõudmistaotlused või artikli  31 [Ettevaatusabinõude 
rakendamise taotlus] lõike  1 kohased ettevaatusabinõude rakendamise taotlused ning artikli 37 
[Statistilised andmed] kohaste statistiliste an dmete edastamise taotlused edastatakse tüüpvormi 
kasutades elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik teha. 
Võimaluse korral kasutatakse neid vorme ka nõudega seotud täiendava teabevahetuse käigus.  
Taotluse saanud  asutuse riigis täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument ning taotleva 
asutuse riigis ettevaatusabinõude rakendamist lubav dokument ning teised artiklites  27 [Taotluse 
saanud asutuse riigis täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument ning muud lisadokumendid] ja 
31 [Ettevaatusabinõude rakendamise taotlus] osutatud dokumendid edastatakse samuti 
elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik teha.  
Vajaduse korral võib tüüpvormidele lisada aruandeid, aval dusi ja muid dokumente või nende 
tõestatud koopiaid või väljavõtteid, mis edastatakse samuti elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui 
seda ei ole tehnilistel põhjustel võimalik teha.  
Tüüpvorme ja elektroonilist teabevahetust võidakse kasutada ka artikli  21 [Teabevahetus ilma 
eelneva taotluseta] kohase teabevahetuse korral.  
2. Lõiget  1 ei kohaldata teabe ja dokumentide suhtes, mis on saadud ametnike teises riigis 
haldusasutuste ametiruumides viibimise või teises riigis haldusuurimistes osalemise tulemusena  
vastavalt artiklile  22 [Viibimine haldusasutuste ametiruumides ja osalemine haldusuurimistes].  
3. Kui teabevahetus ei toimu elektroonilisel teel või selleks ei kasutata tüüpvorme, ei mõjuta 
see saadud teabe või abitaotluse täitmisel võetud meetmete kehtiv ust. 
4. Käesoleva lepingu rakendamiseks kasutusele võetud elektroonilise side võrku ja tüüpvorme 
võib kasutada ka sissenõudmisabi puhul, mis on seotud muude kui artikli  2 [Kohaldamisala] lõike  1 
punktis b osutatud nõuetega, kui sellise sissenõudmisabi andm ine on võimalik muude kahe - või 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1088  
 mitmepoolsete õiguslikult siduvate instrumentide alusel, mis käsitlevad riikidevahelist 
halduskoostööd.  
5. Seni, kuni erikomitee artikli  39 [Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja 
tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee] lõikes  2 osutatud otsused vastu 
võtab, kasutavad pädevad asutused käesoleva protokolli lisas sätestatud norme, sealhulgas 
tüüpvorme.  
6. Olenemata eelmisest lõigust kasutab taotluse saanud  asutuse riik sissenõutud summade 
taotleva asu tuse riigile ülekandmiseks eurosid, kui asjaomased riigid ei ole kokku leppinud teisiti.  
IV JAOTIS. RAKENDAMI NE JA KOHALDAMINE  
Artikkel 39. Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja tollimaksude sissenõudmisega tegelev 
kaubanduse erikomitee  
1. Erikomi tee  
(a) peab korrapärast dialoogi ning  
(b) vaatab käesoleva protokolli toimimise ja tulemuslikkuse läbi vähemalt iga viie aasta järel.   
2. Erikomitee võtab vastu otsuseid või soovitusi, selleks et:  
(a) määrata kindlaks artiklis  11 [Automaatne teabevahetus] osutatud automaatselt vahetatava 
teabe täpsed kategooriad ning teabevahetuse sagedus ja praktiline kord;  
(b) vaadata läbi lõike 2 punkti a kohaselt kindlaks määratud iga kategooriaga seotud automaatse 
teabevahetuse tulemused, tagamaks et seda laadi teabevahetust kasuta takse ainult juhul, kui 
see on tõhusaim teabe vahetamise viis;  
(c) määrata kindlaks uued artikli  11 [Automaatne teabevahetus] kohaselt vahetatava teabe 
kategooriad, kui automaatne teabevahetus on sellise teabe puhul tõhusaim koostööviis;  
(d) näha ette tüüpvormid a rtikli 19 [Teabevahetuse tüüpvormid ja vahendid] lõike 1 ja artikli 38 
[Teabevahetuse tüüpvormid ja vahendid] lõike 1 kohaseks teabe edastamiseks;  
(e) vaadata läbi artiklites  18 [Statistilised andmed] ja 37 [Statistilised andmed] osutatud 
statistiliste andmete  kättesaadavus, kogumine ja töötlemine, tagamaks, et nimetatud 
artiklitega kehtestatud kohustused ei tekitaks pooltele ebaproportsionaalselt suurt 
halduskoormust;  
(f) määrata kindlaks, millist teavet edastatakse CCN/CSI võrgu kaudu ja muude vahenditega;  
(g) määrat a kindlaks Ühendkuningriigi poolt liidu üldeelarvesse seoses tema osalemisega Euroopa 
infosüsteemides kaasnevate kuludega makstava rahalise osaluse suurus ja üksikasjad, võttes 
arvesse punktides d ja f osutatud otsuseid;  
(h) kehtestada artikli  4 [Korraldus] lõ igetes  2 ja 3 osutatud teabevahetuse keskasutuste ja 
teabevahetuse asutuste vaheliste kontaktide organiseerimisega seotud praktilist korda 
käsitlevad eeskirjad;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1089  
 (i) kehtestada teabevahetuse keskasutuste vaheline praktiline kord artikli  4 [Korraldus] lõike  5 
rakendamiseks;  
(j) kehtestada III  jaotise [Sissenõudmisabi] rakendusnormid, sealhulgas sissenõutavate summade 
ümberarvestamist ja ülekandmist käsitlevad normid, ning  
(k) kehtestada kord artiklis  5 [Teenustaseme kokkulepe] osutatud teenustaseme kokkuleppe 
sõlmimiseks  ja sõlmida nimetatud teenustaseme kokkulepe.  
V JAOTIS. LÕPPSÄTTED  
Artikkel 40. Pooleliolevate taotluste täitmine  
1. Kui määruse (EL) nr 904/2010 kohaselt edastatud teabe - ja haldusuurimiste taotlusi, mis on 
seotud väljaastumislepingu artikli 99 lõikega 1 hõlmatud tehingutega, ei ole veel lõpetatud nelja 
aasta jooksul pärast üleminekuperioodi lõppu, tagab taotluse saanud riik nende täitmise kooskõlas 
käesoleva protokolli normidega.  
2. Kui direktiivi 2010/24/EL kohaselt edastatud abitaotlusi, mis puudutavad käesoleva 
protokolli artikli  2 kohaldamisalasse kuuluvaid makse ja tollimakse ning mis on seotud 
väljaastumislepingu artikli 100 lõikes 1 osutatud nõuetega, ei ole lõpetatud viie aasta jooksul pärast 
üleminekuperioodi lõppu, tagab taotluse saanud riik nend e täitmise kooskõlas käesoleva protokolli 
normidega. Teatamise tüüpvorm või taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubav juriidiline 
dokument, mis on kehtestatud käesolevas lõigus viidatud õigusaktide kohaselt, säilitab sellise 
täitmise võimaldamiseks  oma kehtivuse. Taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubava 
kohandatud ühtse juriidilise dokumendi võib koostada pärast mainitud viie aasta pikkuse perioodi 
möödumist seoses nõuetega, mille puhul abi taotleti enne seda aega.  Kohandatud ühtses jurii dilises 
dokumendis viidatakse esialgse abitaotluse õiguslikule alusele.  
Artikkel 41. Seos muude kokkulepetega  
Käesolev protokoll on ülimuslik kõigi teiste käibemaksu valdkonnaga seotud halduskoostööd ja 
käesoleva protokolli kohaldamisalasse kuuluvate nõuete sissenõudmist käsitlevate kahepoolsete või 
mitmepoolsete kokkulepete sätete suhtes, mis on sõlmitud liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel, 
juhul kui nende sätted ei ole kooskõlas käesoleva protokolli sätetega.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1090  
 KÄIBEMAKSU VALDKONNAS HALDUSKOOSTÖ Ö TEGEMIST JA MAKSUPETTUSTE TÕKESTAMIST NING 
MAKSUDE JA TOLLIMAKSUDEGA SEOTUD NÕUETE SISSENÕUDMISEL ANTAVAT VASTASTIKUST ABI 
KÄSITLEVA PROTOKOLLI LISA  
Seni, kuni erikomitee käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist 
ning maks ude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlev 
protokolli (edaspidi „protokoll“) artikli  39 [Käibemaksualase halduskoostöö ning maksude ja 
tollimaksude sissenõudmisega tegelev kaubanduse erikomitee] lõikes  2 osutatud o tsused vastu 
võtab, kohaldatakse järgmisi norme ja tüüpvorme.  
1. jagu. Kontaktide organiseerimine  
1.1.  Kuni seda ei muudeta, on teabevahetuse keskasutused, kes kannavad põhivastutust 
käesoleva protokolli II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste va stane võitlus] kohaldamise 
eest,  
(a) Ühendkuningriigis: Her Majesty’s Revenue and Customs, UK VAT Central Liaison Office;  
(b) liikmesriikides: käibemaksu valdkonnas liikmesriikidevahelise halduskoostöö tarbeks määratud 
teabevahetuse keskasutused.  
1.2. Kuni seda ei muudeta, on teabevahetuse keskasutused, kes kannavad põhivastutust 
käesoleva protokolli III jaotise [Sissenõudmisabi] kohaldamise eest,  
(a) Ühendkuningriigis: Her Majesty’s Revenue and Customs, Debt Management;  
(b) liikmesriikides: liikmesriikidevahelise sissen õudmisabi tarbeks määratud teabevahetuse 
keskasutused.  
2. jagu. Halduskoostöö ja maksupettuste vastane võitlus käibemaksu valdkonnas  
2.1. Teabevahetus  
Käesoleva protokolli II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] kohane teabe 
vahet amine toimub võimaluse korral elektrooniliselt ja ühise teabevõrgu (CCN) kaudu riikide poolt 
halduskoostöö raame teabevahetuse jaoks sisseseatud postkastide või käibemaksu valdkonnas 
maksupettuste vastase võitluse tarbeks sisseseatud postkastide vahel.  
2.2. Tüüpvorm  
Käesoleva protokolli II jaotise [Halduskoostöö ja käibemaksupettuste vastane võitlus] kohaseks 
teabe vahetamiseks kasutavad riigid järgmist näidist.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1091  
 Tüüpvorm ELi liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vaheliste teabenõuete, omaalgatusliku 
teabevahetuse ja tagasiside jaoks vastavalt protokollile, mis käsitleb halduskoostööd ja 
maksupettuste vastast võitlust käibemaksu valdkonnas  
Teabevahetuse viide:  
A) PÕHITEAVE  
A1 
Taotluse esitanud riik:   Taotluse saanud riik:  
Taotluse esitanud asutus:   Taotluse saanud asutus:   
A2  
Taotluse/teabevahetusega tegelev ametnik taotluse esitanud 
asutuses:  Taotluse/teabevahetusega tegelev ametnik taotluse saanud 
asutuses:  
Nimi:  Nimi:  
E-post:  E-post:  
Telefon:   Telefon:   
Keel:  Keel:  
A3  
Taotluse esitanud asutuse riiklik viitenumber:  
 Taotluse saanud asutuse riiklik viitenumber:  
 
Taotluse esitanud asutuse jaoks ettenähtud ruum  
 
 Taotluse saanud asutuse jaoks ettenähtud ruum  
 
A4  
Taotluse esitamise / teabevahetuse kuupäev:  Vastuse edastamise k uupäev:   
A5  
Taotluse/teabevahetuse lisade arv:  Vastuse lisade arv:   
A6 A7 
○ Üldine taotlus/teabevahetus  □ Mina, taotluse saanud asutuse esindaja, ei saa vastata 
järgmiste tähtaegade jooksul:  
 ○ Teabenõue      ○ Kolm kuud  
 ○ Omaalgatuslik teabevahetus      ○ Üks kuu teabe puhul, mis on juba minu valduses  
        □ Omaalgatusliku teabevahetuse kohta soovitakse 
tagasisidet  Viivituse põhjus:  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1092  
    ○ Pettustevastase võitluse alane taotlus/teabevahetus  
 ○ Teabenõue  
   ○ Varifirmadega seotud pettus – registreerimise kontroll / 
äritegevus  
   ○ Omaalgatuslik teabe andmine   
 
 
 
       □ Omaalgatusliku teabe kohta soovitakse tagasisidet  
  
  
  □ Vastamise eeldatav aeg:  
 □ Taotluse saanud riigi asutus annab loa edastada  teavet 
teisele riigile (käibemaksu valdkonnas halduskoostöö 
tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat 
vastastikust abi käsitlev protokolli artikli 6 lõige 6.  
□ Vastuse kohta soovitakse tagasisidet  
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega seotud nõuete 
sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva protokolli artikli 6 lõike 4 kohaselt annab teavet esitav riik põhjendatud  
taotluse alusel loa kasutada saadud teavet muuks kui protokolli artikli 2 lõikes 1 osutatud otstarbeks.  
B) ÜLDISE TEABE TAOTLUS  
Taotluse esitanud asutus  Taotluse saanud asutus  Taotluse saanud asutus161 
B1 käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number (kui puudub, siis 
maksukohustuslasena registreerimise 
number)  
 
 
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:  B1 käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number (kui puudub, siis 
maksukohustuslasena registreerimise 
number)  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:   
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:  
□ Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  □ Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  □ Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  
Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   
                                                            
161 Selles kolmandas veerus esitab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse nõutud teabe (teises 
veerus märgitud lahter „Palun täitke“) või kinnitab taotluse esitanud asutuse esitatud teabe õigsust 
(märgistatud lahter „Palun kinnitag e“ ja teises veerus esitatud teave).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1093  
    
B2 Nimi  
 
 
 
 B2 Nimi  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Nimi:  
 
B3 Ärinimi  
 
 
 
 B3 Ärinimi  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Ärinimi:  
 
B4 Aadress  
 
 
 
 B4 Aadress  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Aadress:  
 
B5 Järgmised kuupäevad vormingus 
(AAAA/KK/PP):  
 
 B5 Järgmised kuupäevad vormingus 
(AAAA/KK/PP):  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage   
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri väljastamine  
 a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri väljastamine  
 a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri väljastamine  
 
b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 
c) Asutamine  
 c) Asutamine  
 c) Asutamine  
 
B6 Tegevuse alustamise kuupäev  
 B6 Tegevuse alustamise kuupäev  
○ Palun täitke   
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1094  
  
 
 ○ Palun kinnitage  
Tegevuse alustamise kuupäev  
 ○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Tegevuse alustamise kuupäev  
 
B7 Tegevuse lõpetamise kuupäev  
 
 
 
 B7 Tegevuse lõpetamise kuupäev  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
Tegevuse lõpetamise kuupäev  
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Tegevuse lõpetamise kuupäev  
 
B8 Juhtide/direktorite nimed  
 
 
 B8 Juhtide/direktorite nimed  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
 
B9 Omanike, sidusettevõtjate, 
partnerite, esindajate, sidusrühmade või 
äriühingus muid õigusi omavate isikute 
nimed  
 
 
 B9 Omanike, sidusettevõtjate, 
partnerite, esindajate, sidusrühmade või 
äriühingus muid õigusi omavate isikute 
nimed  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
  
 
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
 
B10 Tegevuse laad  
 
 
 
 B10 Tegevuse laad  
 
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage   
 
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
a) Ettevõtja õiguslik vorm  
  a) Ettevõtja õiguslik vorm  
 a) Ettevõtja õiguslik vorm  
 
b) Tegelik põhitegevus162 
  b) Tegelik põhitegevus  
 b) Tegelik põhitegevus  
 
B11 Tehingu liik  Tehingu liik  Tehingu liik  
                                                            
162 Tegelik põhitegevus on ettevõtja tegelik põhitegevus (erinevalt teisest võimalikust deklareeritud 
tegevusest).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1095  
  
 
 B11 Asjaomased kaubad/teenused  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 B11 Asjaomased kaubad/teenused  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
 
Ajavahemik ja summa, millega 
taotlus/teabevahetus on seotud  
B12 Kaubatarned ühest riigist teise   
 
  
 
 
 
Kellelt  Ajavahemik  Ajavahemik   
 
Kellele  Summa  Summa   
Allikas: □ Käibemaksuteabe 
vahetamise süsteem (VIES)  □ Muu 
    
B13 Teenuste osutamine ühest riigist 
teise   
  
 
Kellelt  Ajavahemik  Ajavahemik   
 
Kellele  Summa  Summa   
Allikas: □ VIES □ Muu 
   
  
 
C) LISATEAVE  
Registreerimine  
□ C1 Maksukohustuslane taotluse saanud riigis ( □) / maksukohustuslane taotluse esitanud riigis ( □) ei ole praegu 
käibemaksukohustuslane.  
VIESi või muude allikate kohaselt on tarned toimunud pärast tegevuse lõpetamise kuupäeva. Palun selgitage.  
 
 
 
□ C2 Maksukohustuslane taotluse saanud riigis ( □) / maksukohustuslane taotluse esitanud riigis ( □) ei ole 
käibemaksukohustuslane.  
VIESi või muude allikate kohaselt on tarned toimunud enne registreerimise kuupäeva. Palun selgitage.  □ 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1096  
  
 Tehingud  kaupade/teenustega  
Kaubad  
□ C3 VIESi või muude allikate kohaselt tegi taotluse saanud riigi maksukohustuslane kaubatarne, kuid taotluse esitanud riigi 
maksukohustuslane kas:  
     ○ ei deklareerinud kauba ostmist;  
     ○ ei tunnista kauba kättesaamist;  
     ○ deklareeris ostu muus summas ja deklareeritud summa on:   
           Palun uurige ja selgitage.   
□ Lisan koopiad minu valduses olevatest dokumentidest.  
□ C4 Maksukohustuslase poolt taotluse esitanud riigis deklareeritud soetamine ei vasta V IESist või muudest allikatest saadud 
teabele. Palun uurige ja selgitage.   
□ C5 Palun märkige aadressid, kuhu kaup toimetati.  
Aadressid:  
 
 
□ C6 Taotluse esitanud riigi maksukohustuslane väidab, et ta on tarninud kaupu või osutanud teenuseid taotluse saanud riigis 
asuvale isikule. Palun kinnitage, et kaup on kätte saadud ja kas see on:  
   □ arvele võetud:   ○ Jah  ○ Ei   
  □ deklareeritud/makstud maksukohustuslase poolt taotluse saanud riigis   ○ Jah  ○ Ei  
Maksukohustuslase nimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number taotluse saanud riigis.  
 
 
Kauba eelnev/edasine liikumine  
□ C7 Kellelt kaup osteti? Palun esitage lahtris C40 nimed, ärinimed ja käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid.  
□ C8 Kellele kaup edasi müüdi? Palun esitage lahtris C40 nimed, ärinimed ja käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbrid.  
Teenused  
□ C9 VIESi või muude allikate kohaselt osutas taotluse saanud riigi maksukohustuslane taotluse esitanud riigis teenuseid, kuid 
taotluse esitanud  riigi maksukohustuslane kas:  
     ○ ei deklareerinud teenust;  
     ○ ei tunnista teenuse saamist;  
     ○ deklareeris teenuse saamise muus summas ja deklareeritud summa on:  □ 
 □ 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1097  
            Palun uurige ja selgitage.   
□ Lisan koopiad minu valduses olevatest doku mentidest.  
□ C10 Maksukohustuslase poolt taotluse esitanud riigis deklareeritud soetamine ei vasta VIESist või muudest allikatest saadud 
teabele. Palun uurige ja selgitage.   
□ C11 Palun märkige aadressid, kus teenus osutati.  
Aadressid:  
 
 
□ C12 Taotluse esitanud riigi maksukohustuslane väidab, et ta on tarninud kaupu või osutanud teenuseid taotluse saanud riigis 
asuvale isikule. Palun kinnitage, et teenus on osutatud ja kas see on:  
   □ arvele võetud:   ○ Jah               ○ Ei   
 □ deklareeritud/makstud maksukohustuslase poolt taotluse saanud riigis   ○ Jah  ○ Ei  
Maksukohustuslase nimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number taotluse saanud riigis.  
 
 
Kaubavedu  
□ C13 Palun märkige vedaja nimi/käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aadress.  
Nimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aadress:  
 
 
□ C14 Kes tellis kauba veo ja tasus selles eest?  
Nimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aadress:  
 
 
□ C15 Kes on kasutatud transpordivahendi omanik?  
Nimi ja/või käibemaksukohustuslasena registreerimise number ja aadress:  
 
 
Arved  
□ C16 Palun märkige arve summa ja vääring.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1098  
  
 
Maksmine  
□ C17 Palun märkige makstud summa ja vääring.  
 
 
□ C18 Palun märkige pangakonto omaniku nimi ja selle konto number, millelt ja/või millele makse tehti.  
Kellelt:  
   Kontoomaniku nimi:   
  IBAN -number või kontonumber:  
  Pank:  
Kellele:  
  Kontoomaniku nimi:   
  IBAN -number või kontonumber:  
  Pank:  
□ C19 Palun esitage järgmised andmed, kui makse tehti sularahas:  
   □ Kes, kellele, kus ja millal raha üle andis?    
   □ Milline makset kinnitav dokument (kviitung jne) väljastati?    
□ C20 Kas on tõendeid kolmandate isikute maksete kohta? Kui jah, esitage lisateavet lahtris C40   ○ Jah               ○ Ei 
Tellimuse esitamine  
□ C21 Palun esitage kõik kättesaadavad andmed tellimuse esitanud isiku, tellimuse esitamise viisi ja kontakti loomise viisi 
kohta  
tarnija ja kliendi vahel.   
Erikordade/eriprotseduuridega hõlmatud kaubad  
Palun märgistage vastav kastike ja sisestage oma küsimus lahtrisse C40  
□ C22 Kolmnurktehingud.  
□ C23 Kasuminormi maksustamise kord.  
□ C24 Kaupade kaugmüük  
□ liidu korra alusel  
□ impordikorra alusel  
□ C25 Mittemaksukohustuslastele müüdud uued transpordivahendid.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1099  
 □ C26 Tolliprot seduuri 42XX/63XX alusel tehtud erand.  
□ C27 Gaas ja elekter.  
□ C28 Nõudmiseni varude kord.  
□ C29 Muud:  
 
 
Erisätetega hõlmatud teenused   
Palun märgistage vastav kastike ja sisestage oma küsimus lahtrisse C40  
□ C30 Vahendaja osutatud teenuste osutamine.  
□ C31 Kinnisasjaga seotud teenuste osutamine.  
□ C32 Reisijateveo teenuste osutamine.  
□ C33 Kaubavedude osutamine.  
□ C34 Kultuuri -, kunsti -, spordi -, teadus -, haridus -, meelelahutusteenuste ja muude sarnaste teenuste osutamine, veoga 
seotud kõrva lteenuste osutamine ning vallasasja hindamine või töö vallasasjaga.  
□ C35 Restorani - ja toitlustusteenuste osutamine, välja arvatud lahtris C37 nimetatud teenused.  
□ C36 Renditava veoteenuse osutamine.  
□ C37 Restorani - ja toitlustusteenuste osutamine laeva  või õhusõiduki pardal või rongis tarbimiseks.  
□ C38 Teenuste osutamine  
□ liiduvälise korra alusel  
□ liidu korra alusel  
□ C39 Teenused, mille suhtes kohaldatakse tegeliku kasutamise ja sellest kasusaamise eeskirju.  
C40 Taustteave ja täiendavad küsimused  
 
 
C41 Vastus vaba tekstina  
 
 
D) DOKUMENTIDE TAOTLEMINE  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1100  
 Palun esitage järgmiste dokumentide koopiad (vajaduse korral vt B12 ja B13 lahtris esitatud summa ja ajavahemik)  
□ D1 Arved  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D2 Lepingud  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D3 Tellimused  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D4 Tõendid maksete kohta  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D5 Veodokumendid  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D6 Võlausaldajate register taotluse esitanud riigi 
maksukohustuslase kohta  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D7 Võlgnike register taotluse esitanud riigi 
maksukohustuslase kohta  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D8 Nõudmiseni varude register  
    Kellelt                                       Kellele  ○ Esitatud  ○ Ei ole  kättesaadavad  
□ D9 Ühtse kontaktpunkti/impordi ühtse kontaktpunkti kirjed  
    Kellelt                                       Kellele  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D10 Pangakonto väljavõtted  
    Kellelt                                       Kellele  ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
□ D11 Muud  
 
 ○ Esitatud  ○ Ei ole kättesaadavad  
 
E) OMAALGATUSLIK TEABE ESITAMINE (ÜLDINE)  
□ E1 Maksukohustuslase andmete põhjal lähetavas riigis näib, et ta tuleks registreerida vastuvõtvas riigis.  
□ E2 Maksukohustuslase andmete põhjal lähetavas riigis tarniti □ kaubad /  □ osutati teenused talle vastuvõtva riigi 
maksukohustuslase poolt, kuid VIESis/Tollis või muudes andmeallikates sellist infot ei ole.  
□ E3 Maksukohustuslase andmete kohaselt lähetava s riigis tuleb vastuvõtvas riigis tarnitud kaupadelt tasuda käibemaksu, kuid 
VIESis/Tollis või muudesse allikatesse ei ole andmeid sisestatud.  
□ E4 VIESi või muude allikate kohaselt osutas taotluse saanud riigi maksukohustuslane taotluse esitanud riigis t eenuseid, kuid 
taotluse esitanud riigi maksukohustuslane kas:  
 □ ei deklareerinud  □ kaupade soetamist / □ teenuste saamist;  
         □ ei tunnista  □ kaupade soetamist / □ teenuste saamist;  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1101  
 □ E5 Maksukohustuslase andmete kohaselt lähetavas riigis tuleb vastuvõtvas riigis osutatud teenustelt tasuda käibemaksu.  
□ E6 Taust ja lisateave:  
□ E7 Lisan koopiad minu valduses olevatest arvetest.  
F) VARIFIRMADEGA SEOTUD PETTUS: REGISTREERIMISE KONTROLL / ÄRITEGEVUS  
(A) Ettevõtja tuvastamine  
Taotluse esitanud asutus  Taotluse saanud asutus  Taotluse saanud asutus163 
F1 käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number (kui puudub, siis 
maksukohustuslasena registreerimise 
number)  
 
 
 
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:  F1 käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number (kui puudub, siis 
maksukohustuslasena registreerimise 
number)  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:   
 
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number:  
□ Käibema ksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  □ Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  □ Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise number ei ole 
kättesaadav  
Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   
 Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   
 Maksukohustuslasena registreerimise 
number:   
 
F2 Nimi  
 
 
 
 F2 Nimi  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
 
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Nimi:  
 
F3 Aadress  
 
 
 F3 Aadress  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage  
  
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
Aadress:  
                                                            
163 Selles kolmandas veerus esitab taotluse saanud asutus taotluse esitanud asutuse nõutud teabe (teises 
veerus märgitud lahter „Palun täitke“) või kinnitab taotluse esitanud asutuse esitatud teabe õigsust 
(märgistatud lahter „Palun kinnitage“ ja teises veerus esitatud teave).  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1102  
    
F4 Järgmised kuupäevad vormingus 
(AAAA/KK/PP):  
 
 F4 Järgmised kuupäevad vormingus 
(AAAA/KK/PP):  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage   
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
 
a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri väljastamine  
 a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri väljastamine  
 a) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimi se numbri väljastamine  
 
b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 b) Käibemaksukohustuslasena 
registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena 
registreerimise numbri tühistamine  
 
c) Asutamine  
 c) Asutamine  
 c) Asutamine  
 
F5 Omanikud, sidusettevõtjad, 
partnerid, esindajad, sidusrühmad või 
äriühingus muid õigusi omavad isikud  
 
 F5 Omanikud, sidusettevõtjad, 
partnerid, esindajad, sidusrühmad või 
äriühingus muid õigusi omavad isikud  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage   
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
(a) Nimi  
  (a) Nimi   
 (a) Nimi   
 
(b) Aadress  
  (b) Aadress  
 (b) Aadress  
 
(c) Sünnikuupäev  
  (c) Sünnikuupäev  
 (c) Sünnikuupäev  
 
(d) Kodakondsus  
  (d) Kodakondsus  
 (d) Kodakondsus  
 
F6 Juhid/direktorid  
 
 
 F6 Juhid/direktorid  
○ Palun täitke  
○ Palun kinnitage   
 
○ Kinnitan    ○ Ei kinnita  
(a) Nimi  (a) Nimi   (a) Nimi  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1103  
     
(b) Aadress  
  (b) Aadress  
 (b) Aadress  
 
(c) Sünnikuupäev  
  (c) Sünnikuupäev  
 (c) Sünnikuupäev  
 
(d) Kodakondsus  
  (d) Kodakondsus  
 (d) Kodakondsus  
 
B) Taotletav teave  
□ F7 Kas lahtrites F5 ja F6 osutatud isikud (sünniajaga, kui 
see on teada) on mõnes teie andmebaasis?   
○ Jah  ○ Ei  
□ F8 Kas lahtrites F5 ja F6 osutatud isikuid (sünniajaga, kui 
see on teada) on karistatud majanduskuritegude eest?  □ Õiguslikel põhjustel ei saa teavet esitada.  
○ Jah  ○ Ei 
□ F9 Kas  lahtrites F5 ja F6 osutatud isikud on varem 
osalenud varifirmadega seotud pettuses või muud liiki 
pettuses?  □ Õiguslikel põhjustel ei saa teavet esitada.  
○ Jah  ○ Ei 
□ F10 Kas lahtrites F5 ja F6 osutatud isikud elavad esitatud 
aadressil või on sellega seotud?   
○ Jah  ○ Ei 
□ F11 Kas esitatud aadress on eluase/ettevõte/ajutine 
majutus/raamatupidaja asukoht/muu?  
 ○ Jah 
○ Ei 
 
□ F12 Mis on äritegevuse liik?   
 
□ F13 Kas ettevõtja maksukuulekus on kahtluse all?   
○ Jah ○ Ei 
□ F14 Mis on käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbri tühistamise põhjus?   
 
□ F15 Palun teavitage seotud ettevõtjatest,164 sealhulgas 
nende käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid,  ja 
esitage arvamus nende usaldusväärsuse kohta.   
 
                                                            
164 Mis tahes ettevõte, millel on rubriigis A osutatud ettevõtjatega ühised juhid või mu ud õiguslikud, 
majanduslikud või finantssidemed.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1104  
 □ F16 Palun esitage andmed ettevõtja ja kõigi seotud 
ettevõtjate teadaolevate pangakontode kohta taotluse saanud 
riigis.   
 
□ F17 Palun esitage teave koondaruannetest või 
tollideklaratsioonidest kaupade tarnimise/teenuste osutamise 
kohta aasta(te)l:  
 
  
 
 
□ F18 Palun esitage teave 
käibemaksudeklaratsioonidest/maksetest aastatel:  
 
  
□ F19 Täiendavad märkused:  
 
  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1105  
 G) OMAALGATUSLIK TEABE ESITAMINE (VARIFIRMADEGA SEOTUD PETTUS)  
Saatev asutus  Vastuvõttev asutus  
Ettevõtja tuvastamine  
G1 käibemaksukohustuslasena registreerimise number  (kui 
puudub, siis maksukohustuslasena registreerimise number)   
 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  Ettevõtja tuvastamine  
G1 käibemaksukohustuslasena registreerimise number (kui 
puudub, siis maksukohustuslasena registreerimise number)   
 
Käibe maksukohustuslasena registreerimise number:  
□ Käibemaksukohustuslasena registreerimise number ei ole 
kättesaadav  □ Käibemaksukohustuslasena registreerimise number ei ole 
kättesaadav  
Maksukohustuslasena registreerimise number:   
 Maksukohustuslasena regist reerimise number:   
 
G2 Nimi   
 G2 Nimi   
 
G3 Aadress   
 G3 Aadress  
 
G4 Järgmised kuupäevad vormingus (AAAA/KK/PP):  G4 Järgmised kuupäevad vormingus (AAAA/KK/PP):  
a) Käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena registreerimise numbri 
väljastamine  
 a) Käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena registreerimise numbri 
väljastamine  
 
b) Käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena registreerimise numbri 
tühistamine  
 b) Käibemaksukohustuslasena registreerimise 
numbri/maksukohustuslasena registreerimise numbri 
tühistamine  
 
c) Asutamine  
 c) Asutamine  
 
G5 Omanikud, sidusettevõtjad, partnerid, esindajad, 
sidusrühmad või äriühingus muid õigusi omavad isikud  
 G5 Omanikud, sidusettevõtjad, partnerid, esindajad, 
sidusrühmad või äriühingus muid õigusi omavad isikud  
(a) Nimi  
 (a) Nimi  
 
(b) Aadress  
 (b) Aadress  
 
(c) Sünnikuupäev  
 (c) Sünnikuupäev  
 
(d) Kodakondsus  (d) Kodakondsus  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1106  
   
G6 Juhid/direktorid  
 G6 Juhid/direktorid  
 
(a) Nimi  
 (a) Nimi  
 
(b) Aadress  
 (b) Aadress  
 
(c) Sünnikuupäev  
 (c) Sünnikuupäev  
 
(d) Kodakondsus  
 (d) Kodakondsus  
 
Täiendavad märkused  
 
 
 
H) TAGASISIDE165 
Esitatud teabega seotud tulemused : 
1) Esitatud teabe:  
□ tulemuseks oli käibemaksu või muude maksude täiendav määramine. Palun esitage üksikasjad määratud maksu liigi ja 
summa kohta:  
    Maksu liik:   
 
    Täiendav hindamine:  
 
    Karistus:   
□ tulemuseks oli käibemaksukohustuslasena registreeri mine.  
□ tulemuseks oli käibemaksukohustuslaste registrist kustutamine.  
□ tulemuseks oli käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kustutamine VIESist või käibemaksukohustuslaste 
andmebaasist.  
□ tulemuseks oli käibedeklaratsioonide parandamine.  
□ tulemuseks oli dokumentide uurimine.  
□ tulemusena võeti kasutusele uus auditimenetlus või kasutati seda käimasoleva auditi osana.  
                                                            
165 Esitab teabe saanud pädev asutus.”  □ 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1107  
 □ tulemuseks oli pettuse uurimine.  
□ tulemuseks oli teabetaotlus.  
□ tulemuseks oli viibimine haldusasutuste ametiruumides või  osalemine haldusuurimises.  
□ tulemuseks oli mitmepoolne kontroll (MLC).  
□ tulemuseks olid muud meetmed:  
 
 
□ tulemusena ei võetud olulisi meetmeid.  
2) Muud märkused:  
 
 
Edastamise kuupäev:  
 
3. jagu. Abi sissenõudmisel  
Artikkel 3.1. Teabevahetus  
Protokolli III  jaotise kohaldamisel elektrooniliselt saadetav taotlus saadetakse nende CCN -võrgu 
postkastide vahel, mis on sisse seatud seda liiki maksu või tollimaksu jaoks, mida taotlus puudutab, 
välja arvatud juhul, kui taotleva ja taotluse saanud riigi  teabevahetuse keskasutused on kokku 
leppinud, et ühte neist postkastidest võib kasutada eri liiki makse ja tollimakse puudutavate 
taotluste jaoks.  
Ent kui dokumentidest teatamise taotlus puudutab rohkem kui ühte liiki maksu või tollimaksu, 
saadab taotlev asutus taotluse postkasti, mis on sisse seatud vähemalt ühe nendes dokumentides 
mainitud nõuete liigi jaoks, millest palutakse teatada.  
Artikkel 3.2. Taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendiga seotud 
rakendusnormid  
1. Protokolli artikli 2 lõike 1 punkti b kohased halduskaristused, trahvid, teenustasud ja 
lisamaksud, mis taotlevas riigis kehtivate normide kohaselt võivad kuuluda tasumisele alates 
täitmisele pööramist lubava esmase juriidilise dokumendi kuupäevast kuni ku upäevani, mis eelneb 
sissenõudmistaotluse saatmisele, võidakse lisada taotluse saanud riigis täitmisele pööramist 
lubavasse ühtsesse juriidilisse dokumenti.  
2. Taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi võib välja 
anda m itme nõude ja mitme isiku kohta vastavalt taotlevas riigis täitmisele pööramist lubavale 
esmasele juriidilisele dokumendile või esmastele juriidilistele dokumentidele.  
3. Kui taotlevas riigis mitut nõuet hõlmavad täitmisele pööramist lubavad esmased juriid ilised 
dokumendid on juba asendatud asjaomases riigis kõigi kõnealuste nõuete täitmisele pööramist 
lubava üldise juriidilise dokumendiga, võib taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubav ühtne 
juriidiline dokument põhineda taotlevas riigis täitmisele  pööramist lubaval esmasel juriidilisel 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1108  
 dokumendil või taotlevas riigis täitmisele pööramist lubaval üldisel juriidilisel dokumendil, millesse 
on koondatud kõnealused esmased juriidilised dokumendid.  
4. Kui lõikes 2 osutatud esmane juriidiline dokument või  lõikes 3 osutatud üldine juriidiline 
dokument sisaldab mitut nõuet, millest vähemalt ühe puhul on summad juba kogutud või sisse 
nõutud, mainitakse taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubavas ühtses juriidilises 
dokumendis üksnes neid nõudeid, mill e puhul taotletaks sissenõudmisabi.  
5. Kui lõikes 2 osutatud esmane juriidiline dokument või lõikes 3 osutatud üldine juriidiline 
dokument sisaldab mitut nõuet, võib taotlev asutus loetleda need nõuded taotluse saanud riigis 
täitmisele pööramist lubavas ro hkem kui ühes ühtses juriidilises dokumendis kooskõlas taotluse 
saanud riigis sissenõudmisega tegelevate asutuste pädevuste jaotusega lähtuvalt maksuliigist.  
6. Kui taotlust ei ole võimalik edastada CCN -võrgu kaudu ja see edastatakse posti teel, kirjutab 
taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubavale ühtsele juriidilisele dokumendile alla taotleva 
asutuse nõuetekohaselt volitatud ametnik.  
Artikkel 3.3. Sissenõutavate summade ümberarvestamine  
1. Taotlev asutus märgib sissenõutava summa nii taotleva rii gi vääringus kui ka taotluse saanud 
riigi vääringus.  
2. Kui taotlus saadetakse Ühendkuningriiki, on sissenõudmisabi puhul kasutatav vahetuskurss 
viimane vahetuskurss, mille Euroopa Keskpank avaldas üks päev enne taotluse saatmise kuupäeva. 
Kui kõnealuse ku upäeva kursi kohta andmed puuduvad, kasutatakse viimast Euroopa Keskpanga 
vahetuskurssi, mis avaldati enne taotluse saatmise kuupäeva.  
Kui taotlus saadetakse liikmesriiki, on sissenõudmisabi puhul kasutatav vahetuskurss viimane 
vahetuskurss, mille Inglisma a keskpank ( Bank of England ) avaldas üks päev enne taotluse saatmise 
kuupäeva. Kui kõnealuse kuupäeva kursi kohta andmed puuduvad, kasutatakse viimast Inglismaa 
keskpanga vahetuskurssi, mis avaldati enne taotluse saatmise kuupäeva.  
3. Selleks et arvutada p rotokolli artikli 30 lõikes 2 osutatud kohandamisest tulenev nõude 
summa ümber taotluse saanud asutuse riigi vääringusse, kasutab taotlev asutus oma esmases 
taotluses kasutatud vahetuskurssi.  
Artikkel 3.4. Sissenõutud summade ülekandmine  
1. Sissenõutud sum mad kantakse üle kahe kuu jooksul alates sissenõudmise kuupäevast, v.a 
juhul, kui riigid on kokku leppinud teisiti.   
2. Kui taotluse saanud asutuse kohaldatud sissenõudmismeetmed vaidlustatakse põhjusel, mis 
ei kuulu taotleva riigi pädevusse, võib taotluse  saanud asutus oodata taotleva riigi nõudega seotud 
sissenõutud summade ülekandmisega seni, kuni vaidlus on lahendatud, kui üheaegselt on täidetud 
järgmised tingimused:  
(a) taotluse saanud asutuse arvates on tõenäoline, et sellise vaidlustamise tulemus on asja osalise 
jaoks soodne; ning  
(b) taotlev asutus ei ole teatanud, et ta maksab juba üle kantud summad tagasi, kui kõnealune 
vaidlustamine on asjaosalise jaoks soodne.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1109  
 3. Kui taotlev asutus on teatanud, et ta maksab summad tagasi kooskõlas teise lõigu punktiga 
b, tagastab ta taotluse saanud asutuse poolt juba üle kantud sissenõutud summad ühe kuu jooksul 
alates tagasimaksmistaotluse saamisest. Mis tahes muu tasumisele kuuluva hüvitise katab sel juhul 
üksnes taotluse saanud asutus.  
Artikkel 3.5.  Sissenõutud summade  hüvitamine  
Kõikidest meetmetest, mis on võetud taotluse saanud riigis sissenõutud summade tagasimaksmiseks 
või hüvitamiseks seoses vaidlustatud nõuete sissenõudmisega, teatab taotluse saanud asutus 
taotlevale asutusele kohe, kui taotluse saanud asutust on  sellistest meetmetest teavitatud.  
Võimaluste piires kaasab taotluse saanud asutus taotleva asutuse summa tagasimaksmise ja hüvitise 
tasumise menetlusse. Taotluse saanud asutuse põhjendatud taotluse korral kannab taotlev asutus 
tagasimakstud summad ja tasu tud hüvitised üle kahe kuu jooksul alates selle taotluse saamisest.  
Artikkel 3.6. Tüüpvormid  
1. Protokolli artiklis  23 osutatud teatamistaotlusega kaasasoleva ühtse teavitamisvormi jaoks 
kasutavad riigid vormi, mis on koostatud kooskõlas näidisega A.  
2. Sissenõudmistaotluse või ettevaatusabinõude rakendamise taotlusega kaasasoleva taotluse 
saanud riigis täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi jaoks, millele on osutatud 
protokolli artiklis 27, või taotluse saanud riigis täitmisele pööramist l ubava kohandatud ühtse 
juriidilise dokumendi jaoks, millele on osutatud protokolli artikli 30 lõikes 2, kasutavad riigid vormi, 
mis on koostatud kooskõlas näidisega B.  
3. Protokolli artiklis  20 osutatud teabenõude jaoks kasutavad riigid vormi, mis on koostatud 
kooskõlas näidisega C.  
4. Protokolli artiklis  23 osutatud teatamistaotluse jaoks kasutavad riigid vormi, mis on 
koostatud kooskõlas näidisega D.  
5. Protokolli artiklites  25 ja 31 osutatud sissenõudmistaotluse ja ettevaatusabinõude 
rakendamise tao tluse jaoks kasutavad riigid vormi, mis on koostatud kooskõlas näidisega E.  
6. Kui vorme edastatakse elektrooniliselt, siis võib nende struktuuri ja paigutust kohandada 
elektroonilise suhtlussüsteemi nõuetele ja võimalustele, eeldusel et see ei muuda vormi s sisalduvat 
informatsiooni oluliselt, võrreldes allpool esitatud näidistega.  
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1110  
 Näidis A  
Ühtne teavitamisvorm, milles antakse teavet teatatud dokumendi või dokumentide kohta  
(edastatakse teate adressaadile)  (1) 
Käesolev dokument on lisatud dokumendile/doku mentidele, millest on teatanud [taotluse saanud 
riigi nimi] pädev asutus.  
Teade hõlmab [taotleva riigi nimi] pädeva asutuse dokumente, kes taotles abi seoses teavitamisega 
kooskõlas käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist  ning 
maksude ja tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa 
Liidu ja Ühendkuningriigi vahelise protokolli artikliga  23. 
A.   TEAVITAMISE ADRESSAAT  
- nimi:  
- aadress (teadaolev või eeldatav):  
- muud adressaadi tuv astamiseks vajalikud andmed:  
B.   TEAVITAMISE EESMÄRK  
Käesoleva teavitamise eesmärk on:  
□ teavitada adressaati sellest dokumendist/nendest dokumentidest, millele on lisatud käesolev 
teabedokument.  
□ katkestada teatatud dokumendis/dokumentides nimetatud nõude/nõuete aegumistähtaeg.  
□ kinnitada adressaadile, et ta on kohustatud maksma punktis D nimetatud summa.  
Palun võtke teadmiseks, et maksmatajätmise korral võivad ametiasutused kohaldada täitemeetmeid 
ja/või ettevaatusabinõusid, et tagada nõude/nõuete  sissenõudmine. See võib adressaadi jaoks 
tähendada lisakulusid.  
Olete käesoleva teatise adressaat, kuna teid käsitatakse:  
☐ põhivõlgnikuna   
☐ kaasvõlgnik   
☐ isikuna, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kes vastutab maksude ja maksete ning teiste meetmetega 
seotud nõuete tasumise eest või nende maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud muude 
nõuete rahuldamise eest taotluse esitanud riigis kehtivate seaduste kohaselt   
☐ isikuna, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kelle valduses on (kaas)võlgnikule või mis tah es muule 
vastutavale isikule kuuluv vara või kes on võlgu (kaas)võlgnikule või mis tahes muule vastutavale 
isikule   
☐ kolmanda isikuna, keda muudele isikutele suunatud sissenõudmismeetmed võivad mõjutada   
(Järgnev teave ilmub, kui teatise adressaat on isik, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kelle valduses on 
(kaas)võlgnikule või mis tahes muule vastutavale isikule kuuluv vara või kes on võlgu (kaas)võlgnikule 
või mis tahes muule vastutavale isikule või kui adressaat on kolmas isik, keda muudele isikutele 
suunatud sissenõudmismeetmed võivad mõjutada:   
Teatatud dokumentides käsitletakse nõudeid seoses maksude või maksetega, mille eest vastutab 
järgmine isik / vastutavad järgmised isikud:   
☐ põhivõlgnikuna [nimi ja aadress (teadaolev või eeldatav)]   
☐ kaasvõlgnikuna [nimi ja aadress (teadaolev või eeldatav)]   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1111  
 ☐ isikuna, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kes vastutab maksude, maksete ja teiste meetmete tasumise 
eest või nende maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud muude nõuete rahuldamise eest 
taotlu se esitanud riigis kehtivate seaduste kohaselt [nimi ja aadress (teadaolev või eeldatav)].   
Taotleva riigi (nimi) taotlev asutus palus taotluse saanud riigi (nimi) pädeval asutusel esitada 
käesolev teade enne [kuupäev]. Palun võtke teadmiseks, et see kuup äev ei ole konkreetselt seotud 
ühegi aegumistähtajaga.  
C. TEATATUD DOKUMENDI/DOKUMENTIDE EEST VASTUTAV(AD) ASUTUS(ED)  
Lisatud dokumendi/dokumentide eest vastutav asutus:  
— Nimi:  
— Aadress:   
— muud kontaktandmed:   
— keel/keeled, milles asjaomase asutuse poole võib pöörduda:   
Lisateavet ☐ teatatud dokumendi/dokumentide kohta  ☐ ja/või maksukohustuse vaidlustamise 
võimaluste  kohta annab:  
☐ i. lisatud dokumendi/dokumentide eest vastutav asutus;   
☐ järgmine asutus:   
— Nimi:   
—  Aadress:   
— muud kontaktandmed:   
— keel/keeled, milles asjaomase asutuse poole võib pöörduda:   
 
D. TEATATUD DOKUMENDI/DOKUMENTIDE KIRJELDUS  
Dokument [number]:  
— Viitenumber:  
— Kindlaksmääramise kuupäev  
— Teatatud dokumendi laad:  
☐ maksuotsus   
☐ maksekorraldus   
☐ halduskaebusele järgnev otsus   
☐ muu haldusdokument:   
☐ kohtulahend/kohtuotsus   
☐ muu juriidiline dokument:   
 
— Asjaomase nõude / asjaomaste nõuete nimetus (taotleva riigi keeles):  
— Asjaomase nõude/asjaomaste nõuete laad:  
 
— Asjaomase nõude/asjaomaste nõuete summa:   
☐ põhisumma:   
☐ halduskaristused ja -trahvid:   
☐ intressid [kuupäev] seisuga:   
☐ kulud [kuupäev] seisuga:   
☐ teenustasud tõendite ja samalaadsete dokumentide väljaandmise eest punkti [x] kohase 
nõudega seotud haldustoimingute puhul:   
☐ Asjaomase nõude/asjaomaste nõuete kogusumma:   
 
— Punktis [x] nimetatud summa tuleks maksta:   
☐ enne   
☐ [arv] kalendripäeva jooksul alates käesoleva teate kuupäevast   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1112  
 ☐ viivitamata   
 
— Kõnealune makse tuleks teha:   
— pangakonto omanik:   
— rahvusvaheline kontonumber (IBAN):   
— panga tunnuskood (BIC):   
— panga nimi:   
 
— makse viitenumber:   
— Adressaadil on võimalik teatatud dokumendile/dokumentidele vastata:   
☐ vastamise tähtpäev:   
☐ vastamiseks ettenähtud ajavahemik:   
— selle asutuse nimi ja aadress, kellele vastuse võib saata:   
 
— vaidlustamise võimalus:   
☐ nõude või teatatud dokumendi/dokumentide vaidlustamise aeg on juba möödas   
☐ vaidlustamise tähtpäev:   
☐ nõude vaidlustamise ajavahemik: [arv] kalendripäeva jooksul alates   
☐ teate saatmise kuupäevast   
☐ teatatud dokumendi/dokumentide koostamisest   
☐ muu kuupäev:   
 
— Selle asutuse nimi ja aadress, kellele vaie tuleb esitada:   
Palun võtke teadmiseks, et vaided, mis on seotud nõudega, täitmisele pööramist lubava juriidilise 
dokumendiga või taotleva riigi (nimi) mis tahes muu dokumendiga, kuuluvad taotleva riigi (nimi) 
pädevate organite pädevusse kooskõlas Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelise protokolli 
artikliga 29.   
Sellist vaiet  reguleerivad taotlevas riigis (nimi) kohaldatavad menetlus - ja keelenormid.   
☐ Palun võtke teadmiseks, et sissenõudmine võib alata enne vaide vaidlustamisaja lõppu.   
 
— Muu teave.   
’ 
 
(1)  Kaldkirjas olevad väljad ei ole kohustuslikud.  
 
  
Näidis B  
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa Liidu ja 
Ühendkuningriigi vahelise protokolli artikliga 27 hõlmatud nõuete täit misele pööramist lubav 
ühtne juriidiline dokument  (1)  
☐ NÕUETE TÄITMISELE PÖÖRAMIST LUBAV ÜHTNE JURIIDILINE DOKUMENT  
— väljaandmise kuupäev:   
— viitenumber:   
☐ NÕUETE TÄITMISELE PÖÖRAMIST LUBAV MUUDETUD ÜHTNE JURIIDILINE DOKUMENT  
— täitmisele pööramist lubava esialgse ühtse juriidilise dokumendi väljaandmise kuupäev:   
— muutmise kuupäev:   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1113  
 — muutmise põhjus:   
☐ [kohtu nimi] [kuupäeva] kohtulahend/kohtuotsus   
☐ [kuupäeva] haldusotsus   
— Viitenumber:   
Riik, kus käesolev dokument välja anti:   [taotleva riigi nimi]  
Taotluse saanud riigi võetavad sissenõudmismeetmed põhinevad:  
☐ täitmisele pööramist lubaval ühtsel juriidilisel dokumendil kooskõlas eelnimetatud protokolli 
artikliga 27.   
☐ täitmisele pööramist lubaval muudetud ühtsel juriidilise l dokumendil kooskõlas eelnimetatud 
protokolli artikliga 30 (et võtta arvesse nimetatud protokolli artikli 29 lõikes 1 osutatud pädeva 
asutuse otsust).   
Käesolev dokument on täitmisele pööramist (ka ettevaatusabinõusid) lubav ühtne juriidiline 
dokument. S ee hõlmab allpool nimetatud nõuet/nõudeid, mis jäi/jäid maksmata taotlevas riigis 
(nimi). Selle nõude/nende nõuete täitmisele pööramist lubavast esmasest juriidilisest dokumendist 
on taotleva riigi (nimi) õigusaktide nõuetest tulenevalt teatatud.  
Nõude/nõu etega seotud vaided kuuluvad eranditult taotleva riigi (nimi) pädevate organite 
pädevusse kooskõlas eelnimetatud protokolli artikliga 29. Mis tahes sellisest meetmest tuleb neid 
teavitada kooskõlas taotlevas riigis (nimi) kehtivate menetlus - ja keelenormid ega.  
NÕUDE/NÕUETE JA ASJAOSALISE/ASJAOSALISTE KIRJELDUS  
Nõude/nõuete kindlakstegemine [number]  
1. Viide:  
2. Asjaomase nõude/asjaomaste nõuete laad:  
3. Asjaomase maksu/makse nimetus:  
4. Asjaomane tähtaeg või -päev:  
5. Nõude esitamise kuupäev:  
6. Kuupäev, millest alates on täitmisele pööramine võimalik:  
7. Nõude/nõuete tasuda jääv summa:  
☐ põhisumma:   
☐ halduskaristused ja -trahvid:   
☐ intressid enne seda kuupäeva, mil taotlus saadeti:   
☐ kulud enne seda kuupäeva, mil taotlus saadeti:   
  
☐ käesoleva nõude kogusumma:  
 
8. Kuupäev, mil teatati esmasest juriidilisest dokumendist, mis lubab nõude täitmisele pööramist 
taotlevas riigis: [taotleva riigi nimi]:  
☐ kuupäev:   
☐ andmed kuupäeva kohta puuduvad   
 
9. Nõude hindamise eest vastutav asutus:  
— nimi:  
— aadress:   
— muud kontaktandmed:   
— keel/keeled, milles asjaomase asutuse poole võib pöörduda:   
 
10. Lisateavet nõude kohta või maksekohustuse vaidlustamise võimaluste kohta annab:  
☐ eespool märgitud asutus   
☐ täitmisele pööramist lubava ühtse juriidilise dokumendi eest vastutav järgmine asutus:   
— nimi:   
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1114  
 — aadress:   
— muud kontaktandmed:   
— keel/keeled, milles asjaomase asutuse poole võib pöörduda:   
  
Asjaomase isiku / asjaomaste isikute kindlakstegemine siseriiklikus täitmisele pööramist lubavas 
dokumendis / siseriiklikes täitmisele pööramist lubavates dokumentides  
a) Siseriiklikus täitmisele pööramist lubavas dokumendis / siseriiklikes täitmisele pööramist lubavates 
dokumentides on mainitud järgmist isikut  
☐ füüsiline isik  
☐ muu  
— nimi:  
— aadress (teadaolev või eeldatav)   
— muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed   
☐ Õigusesindaja   
— nimi:  
— aadress (teadaolev või eeldatav)   
— muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed   
Vastutuse põhjus:   
☐ põhivõlgnik   
☐ kaasvõlgnik   
☐ isik, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kes vastutab maksude, maksete ja teiste meetmete tasumise 
eest või nende maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud muude nõuete rahuldamise eest 
taotluse esitanud riigis kehtivate seaduste kohaselt   
 
b) siseriiklikus täitmisele pööramist lubavas dokumendis/siseriiklikes täitmisele pööramist lubavates 
dokumentides on mainitud järgmist isikut/järgmisi isikuid:   
☐ füüsiline isik  
☐ muu  
— nimi:   
— aadress (teadaolev või eeldatav):   
— muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed:   
☐ Õigusesindaja   
— nimi:   
— aadress (teadaolev või eeldatav):   
— muud adressaadi tuvastamiseks vajalikud andmed:   
Vastutuse põhjus:   
☐ põhivõlgnik   
☐ kaasvõlgnik   
☐ isik, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kes vastutab maksude, maksete ja teiste meetmete tasumise 
eest või nende maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud muude nõuete rahuldamise eest 
taotluse esitanud riigis keh tivate seaduste kohaselt   
 
Muu teave   
Nõude/nõuete kogusumma kokku  
— taotleva riigi vääringus:  
— taotluse saanud riigi vääringus:  
  
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1115  
 (1)  Kaldkirjas olevad väljad ei ole kohustuslikud.  
 
 
 
 
 
 
  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1116  
 Näidisvorm C – teabenõue  
TEABENÕUE   
  
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa Liidu ja 
Ühendkuningriigi vahelise protokolli artikli  20 alusel   
Viide: AA_RA_aaaaaaaaaaa_ rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RI  
Nõude(nõuete) olemus:  
 
1. TAOTLEVA ASUTUSE RIIK  
 
A. Taotlev asutus  
 
Riik:  
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide : 
Nõudega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus    
  
B. Nõude algatanud talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Nõudega tegeleva ametniku nimi:  
 
2. TEABENÕUDE SAANUD ASU TUSE RIIK  
 
A. Teabenõude saanud asutus  
 
Riik:  
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide : 
Nõudega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus    
  
B. Nõudega tegelev talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Nõudega tegeleva ametniku nimi:  
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1117  
 3. TEAVE NÕUDE KOHTA  
 
 
 Taotlev asutus palub teabenõude saanud asutusel asjaomast isikut/asjaomaseid isikuid käesolevast 
nõudest mitte teavitada.  
 
 Taotlev asutus kinnitab, et saadava teabe suhtes kohaldatakse salastatuse sätteid, mis on kindlaks 
määratud eespool viidatud õiguslikus aluses.  
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1118  
 4. TEAVE ASJAOMASE ISIKU KOHT A 
A. Teavet taotletakse järgmiste isikute kohta:  
 Füüsiline isik:  
Eesnimi ( -nimed):  
Perekonnanimi : 
Sünninimi:  
Sünnikuupäev:  
Sünnikoht:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Isiku aadress:  teadaolev –  eeldatav  
- tänav ja majanumber:  
- aadressi üksikasjad:  
- sihtnumber ja asula:  
- riik: 
 
 Juriidiline isik:  
Äriühingu nimi : 
Õiguslik seisund : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Kõnealuse juriidilise isiku aadress:  teadaolev –  eeldatav  
- tänav ja majanumber:  
- aadressi üksikasjad:  
- sihtnumber ja asula:  
- riik: 
 
 Õigusesindaja  
Nimi:  
Õigusesindaja aadress:  teadaolev —  eeldatav  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
Riik:  
 
B. Vastutus: asjaomane isik on:  
 põhivõlgnik  
 kaasvõlgnik  
 isik, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kes vastutab maksude, maksete ja teiste meetmete tasumise 
eest või nende maksude, maksete ja teiste meetmetega seotud muude nõuete rahuldamise eest 
taotluse esitanud riigis kehtivate seaduste kohaselt  
 isik, kes ei ole (kaas)võlgnik, kuid kelle valduses on (kaas)võlgnikule või mis tahes muule 
vastutavale isikule kuuluv vara või kes on võlgu (kaas)võlgnikule või mis tahes  muule vastutavale 
isikule  
 kolmas isik, keda võivad mõjutada muudele isikutele suunatud sissenõudmismeetmed  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1119  
 C. Muu asjakohane teave eespool osutatud isikute kohta:  
 Pangakonto number(numbrid)  
- pangakonto number (IBAN):  
- panga tunnuskood (BIC):  
- panga nimi:  
 Teave auto kohta 20AA/KK/PP  
- auto numbrimärk:  
- auto mark:  
- auto värv:  
 Nõude/nõuete hinnanguline või esialgne või  täpne summa:  
 Muu:       
 
5. TAOTLETAV TEAVE  
 Andmed, mis on vajalikud selle isiku tuvastamiseks, kelle kohta päring esitati (kui tegemist on füüsilise 
isikuga, siis täisnimi, sünnikuupäev ja -koht; kui tegemist on juriidilise isikuga, siis äriühingu nimi ja õiguslik seisund)  
 Teave aadressi kohta  
 Teave sissetuleku ja varade kohta sissenõudmise eesmärgil  
 Teave pärijate ja/või õigusjärglaste kohta  
 Muu:       
 
6. TEABENÕUDELE JÄRGNEVA D MEETMED  
Kuupäev  Nr Sõnum  Taotlev asutus  Teabenõude saanud asutus  
kuupäev  1 
 Teabenõude saanud asutus teatab teabenõude kättesaamisest.  
kuupäev  
 Ühitada teabenõude 
kättesaamisest 
teatamisega  2 
 Teabenõude saanud asutus palub taotleval asutusel lisada nõudele järgmine lisateave:       
kuupäev  3 
 Teabenõude saanud asutus ei ole veel saanud vajalikku lisateavet ja sulgeb 
teabenõude, kui ta ei saa seda teavet enne 20AA/KK/PP.  
kuupäev   4 Taotlev asutus  
  a esitab vastuseks palvele järgmise lisateabe:  
      
  b ei ole võimeline palutud lisateavet esitama  
(sest:      ) 
kuupäev  5 
 Teabenõude saanud asutus teatab lisateabe kättesaamisest ja saab nüüd menetlust 
jätkata.  
kuupäev  
 
 6 
 Teabenõude saanud asutus ei osuta abi ja lõpetab juhtumi, sest:  
 a tal puudub pädevus teabenõudes käsitletud nõuete osas.  
 b nõue on vanem kui protokolliga ette nähtud.  
 c nõude summa on piirmäärast väiksem.  
 d puudub võimalus seda teavet hankida samalaadsete riigisiseste nõuete 
sissenõudmiseks.  
 e sellega kaasneks äri -, tootmis - või ametisaladuse avalikustamine.  
 f selle teabe avalikustamine ohustaks riigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku 
korda.  
  g taotlev asutus ei esitanud nõutud lisateavet.  
  h muu põhjus:        
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1120  
 kuupäev   7 
 Palun teavitada taotlevat asutust teabenõude hetkeseisust.  
kuupäev  8 Teabenõude saanud asutus ei saa teavet praegu esitada, sest   
 teavet on palutud teistelt ametiasutustelt  
 teavet on palutud kolmandalt isikult  
 teiega võetakse isiklikult ühendust  
 muu põhjus:       
kuupäev  9 Taotletud teavet ei ole võimalik saada, sest:  
 a asjaomane isik on tundmatu.  
 b asjaomase isiku tuvastamiseks ei ole piisavalt andmeid.  
 c asjaomane isik on ära kolinud ja tema aadress on teadmata.  
 d taotletud teave ei ole kättesaadav.  
 e muu põhjus:       
kuupäev  10
 Teabenõude saanud asutus saadab järgmise osa taotletud teabest:  
kuupäev  11 Teabenõude saanud asutus saadab kogu taotletud teabe (või viimase osa sellest):  
 a Isikuandmed kinnitatud  
 b Aadress kinnitatud  
 c Järgmised asjaomase isiku isikuandmed on muutunud (või lisandunud):  
Füüsilise isiku puhul:  
 eesnimi ( -nimed):  
 perekonnanimi:  
 sünninimi:  
 sünnikuupäev:  
 sünnikoht:  
Juriidilise isiku puhul:  
 õiguslik seisund:  
 äriühingu nimi:  
 d Järgmised aadressiandmed on muutunud (või lisandunud):  
 Tänav ja majanumber:  
 aadressi üksikasjad:  
 sihtnumber ja asula:  
 riik: 
 telefon:  
 faks:  
 e-post:  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1121  
  e 
 Finantsolukord:  
 teadaolev(ad) pangakonto(d):  
pangakonto number (IBAN): …  
panga tunnuskood (BIC): …  
panga nimi: …  
 andmed töötamise ko hta:  töötaja –  füüsilisest isikust ettevõtja –  
töötu  
 asjaomasel isikul ei tundu olevat võla tasumiseks vahendeid/sissenõude katteks 
vara  
 asjaomane isik on pankrotis/maksejõuetu:  
- pankrotiotsuse kuupäev:  
- pankrotimenetluse lõpetamise kuupäev:  
- andmed likvideerijate kohta:  
...nimi:  
...tänav ja majanumber:  
...aadressi üksikasjad:  
...sihtnumber ja asula:  
...riik:  
 asjaomasel isikul tundub olevat:  
 piiratud hulgal vahendeid, et võlg osaliselt tasuda  
 piisavalt vahendeid/vara sissenõudmiseks  
 märkused:  
 f Võlg on vaidlustatud  
 asjaomasel isikul on soovitatud vaidlustada nõue taotleva asutuse liikmesriigis  
 viited vaidluse kohta, kui need on kättesaadavad:  
 täiendavad üksikasjad lisatud  
 g Võlgnik suri AAAA/KK/PP  
 h Pärijate/testamenditäitja nimi ja aadress:  
 i Muud märkused:  
  j Soovitan sissenõudemenetlust jätkata  
  k Soovitan sissenõudemenetlust mitte jätkata  
kuupäev   12 
 Taotlev asutus võtab teabenõude tagasi.  
kuupäev  13 
 Muu:   taotleva asutuse või  taotluse saanud asutuse märkus   
      
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1122  
 Näidisvorm D – teatamistaotlus  
TEATAMISTAOTLUS   
  
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega 
seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi vahelise 
protokolli artikli  23 alusel   
Viide: AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RN  
Nõude(nõuete) olemus:  
 
1. TAOTLEVA ASUTUSE RIIK  
 
A. Taotlev asutus  
 
Riik:  
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide : 
 
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus:    
  
B. Taotluse algatanud talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
 
2. TAOTLUSE SAANUD ASUTU SE RIIK  
 
A. Taotluse saanud asutus  
 
Riik: 
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide : 
 
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus:    
  
B. Taotlusega tegelev talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
 
3. TEAVE TAOTLUSE KOHTA  
 Asjaomastest dokumentidest teatamise viimane kuupäev, et hoida ära probleemid seoses 
aegumistähtajaga (kui see on vajalik) : 20AA/KK/PP  
 
 Muud märkused:       
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1123  
  
4. TEATE ADRESSAADI ANDM ED 
A. Teavitada tuleks järgmisi isikuid:  
 Füüsiline isik:  
Eesnimi ( -nimed) : 
Perekonnanimi : 
Sünninimi:  
Sünnikuupäev:  
Sünnikoht:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Isiku aadress:   teadaolev —  eeldatav  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
Riik:  
 Juriidiline isik:   
Äriühingu nimi : 
Õiguslik seisund : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Kõnealuse juriidilise isiku aadress:   teadaolev —  eeldatav  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
Riik:  
 Õigusesindaja  
Nimi:  
Õigusesindaja aadress:  teadaolev —  eeldatav  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
Riik:  
 
B. Muu asjakohane teave eespool osutatud isikute kohta:       
  
 
5 TEATAMISE EESMÄRK: vt lisatud ühtne teavitamisvorm  
 
 
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1124  
 6 TEATATUD DOKUMENDI/DOKUMENTIDE KIRJELDUS: vt lisatud ühtne teavitamisvorm   
 
 
 
7. TEATAMISTAOTLUSELE JÄ RGNEVAD MEETMED  
Kuupäev  Nr Sõnum  Taotlev asutus  Taotluse saanud asutus  
kuupäev  1 
 Taotluse saanud asutus teatab taotluse kättesaamisest.  
 
kuupäev  
 2 
 Taotluse saanud asutus palub taotleval asutusel lisada taotlusele järgmine lisateave:       
 
kuupäev  3 
 Taotluse saanud asutus ei ole veel saanud vajalikku lisateavet ja sulgeb taotluse, kui ta ei 
saa seda teavet enne 20AA/KK/PP.  
kuupäev   4 Taotlev asutus  
  a esitab vastuseks palvele järgmise lisateabe:  
      
  b ei ole võimeline palutud lisateavet esitama  
(sest:      ) 
 
kuupäev  5 
 Taotluse saanud asutus teatab lisateabe kättesaamisest ja saab nüüd menetlust jätkata.  
 
kuupäev  
 6 
 
 
 
 
 Taotluse saanud asutus ei osuta abi ja lõpetab juhtumi, sest:  
a tal puudub pädevus taotluses käsitletud maksude osas.  
b nõue(nõuded) on vanem(ad) kui protokolliga ette nähtud.  
c nõude(nõuete) summa on piirmäärast väiksem.  
d taotlev asutus ei esitanud nõutud lisateavet.  
e muu põhjus:        
kuupäev   7 
 Palun teavitada taotlevat asutust taotluse hetkeseisust.   
kuupäev  8 Taotluse saanud asutus kinnitab, et:  
  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 a eespool nimetatud dokumendist/dokumentidest on 20AA/KK/PP teatatud 
adressaadile ning teatamisel on taotluse saanud asutuse riigi õigusaktidest tulenev 
õiguslik mõju kuupäev.  
 
Teatamine toimus järgmisel viisil:  
 adressaadile isiklikult  
 kirja teel  
 e-posti teel  
 tähitud kirjaga  
 kohtutäituri kaudu  
 muul viisil  
b asjaomast isikut ei olnud võimalik teavitada eespool nimetatud 
dokumendist/dokumentidest järgmisel põhjusel:  
 adressaat on tundmatu/adressaadid on tundmatud  
 adressaat/adressaadid on surnud  
 adressaat/adressaadid on riigist lahkunud Tema/nende uus aadress on:  
 muu:       
kuupäev   9 
 Taotlev asutus võtab taotluse tagasi.  
Euroopa Liit ja Ühendkuningriik on kokku leppinud käesolevas tekstis, mis esitatakse üksnes teavitamise eesmärgil. Enne 
lepingu kohaldamise alguskuupäeva ei tulene sellest mingeid õigusi. Artiklite numeratsioon on esialgne.  
 
1125  
 kuupäev  10 
 Muu:  taotleva asutuse või  taotluse saanud asutuse märkus  
      
 
 
 
 Näidisvorm E – sissenõudmistaotlus ja ettevaatusabinõude rakendamise taotlus  
. 
SISSENÕUDMISMEETMETE  TAOTLUS   
 
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa Liidu ja 
Ühendkuningriigi vahelise protokolli artikli  25 alusel  
JA/VÕI  ETTEVAATUSABINÕUDE R AKENDAMISE TAOTLUS   
Käibemaksu valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ni ng maksude ja 
tollimaksudega seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitleva Euroopa Liidu ja 
Ühendkuningriigi vahelise protokolli artikli  31 alusel  
Viide: (AA_RA_aaaaaaaaaaa_rrrrrrrrrrrr_20YYMMDD_xxxxxxx_RR.)  
Nõude(nõuete) olemus:  
 
1. TAOT LEVA ASUTUSE RIIK  
 
A. Taotlev asutus  
 
Riik:  
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide:  
 
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus:    
  
B. Taotluse algatanud talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
 
 
2. TAOTLUSE SAANUD ASUTU SE RIIK  
 
A. Taotluse saanud asutus  
 
Riik: 
Nimi : 
Telefon:  
Toimiku viide : 
 
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
Keelteoskus:    
  
B. Taotlusega tegelev talitus  
 
Nimi:  
Aadress:  
Sihtnumber:  
Linn:  
Telefon:  
E-post:  
Toimiku viide:  
Taotlusega tegeleva ametniku nimi:  
 
 
 
1127  3. TEAVE TAOTLUSE KOHTA  
 
 Nõude/nõuete suhtes on kohaldatud taotlevas riigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist 
dokumenti.  
 
 Nõude/nõuete suhtes ei ole veel kohaldatud taotlevas riigis täitmisele pööramist lubavat juriidilist 
dokumenti.  
 
 Nõue/nõuded ei ole vaidlustatud.  
 
 Nõuet/nõudeid ei saa enam vaidlustada halduskaebusega/kohtule esitatava kaebuse teel.  
 
 Nõue/nõuded on vaidlustatud, kuid taotleva asutuse  
riigis kehtivatele õigus - ja haldusnormidele toetudes on võimalik vaidlustatud nõue sisse 
nõuda.  
 
 
 Nende nõuete kogusumma, millega seoses abi taotletakse, ei ole väiksem kui 5000  naela.  
 Taotluses nimetatud nõuded vastavad protokolli kohaselt kohaldatavale vanusenõudele.  
 Ettevaatusabinõusid käsitlev taotlus põhineb taotlusele lisatud dokumendis kirjeldatud asj aoludel.  
 
 Käesolevale taotlusele on lisatud taotlevas riigis ettevaatusabinõude võtmist lubav juriidiline 
dokument.  
 
 Võlglast/muud asjaomast isikut palutakse mitte informeerida enne, kui ettevaatusabinõud on 
rakendatud.  
 
 Palun võtke minuga ühendust, kui ilmneb järgmine olukord (kasutage vaba teksti välja taotluse 
vormi lõpus):        
 
 Taotlev asutus maksab juba üle kantud summad tagasi, kui kõnealune vaidlustamine on 
asjaosalise jaoks soodne.  
 Delikaat ne juhtum:       
 
4. MAKSEJUHISED  
A. Palun sissenõutud nõude summa üle kanda järgmisele kontole:  
- pangakonto number (IBAN) : 
- panga tunnuskood (BIC):  
- panga nimi:  
- kontoomaniku nimi :  
- kontoomaniku aadress:   
- raha ülekandmisel kasutatavad makse viiteandmed:  
B. Osade kaupa maksmine : 
 on lubatud ilma täiendava konsulteerimiseta  
 on lubatud üksnes pärast konsulteerimist (palun kasutage selleks lahtr i 7 punkti 20)  
 ei ole lubatud  
 
 
 
1128  5. TEAVE TAOTLUSES NIMETATUD ISIKU KOHTA  
A Sissenõudmist/ettevaatusabinõude võtmist taotletakse:  
 Füüsiline isik:  
Eesnimi ( -nimed) : 
Perekonnanimi : 
Sünninimi:  
Sünnikuupäev:  
Sünnikoht:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Kõnealuse füüsilise/juriidilise isiku aadress:  teadaolev —  eeldatav   
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
 
  
 Juriidiline isik:   
Õiguslik seisund : 
Äriühingu nimi : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Muud tunnusandmed:  
Kõnealuse füüsilise/juriidilise isiku aadress:  teadaolev —  eeldatav   
Tänav ja majanumber:  
Aadressi ük sikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
 
- muu teave selle isiku kohta:       
 
-  Õigusesindaja  
Nimi:  
Aadressi üksikasjad:  teadaolev —  eeldatav  
Tänav ja majanumber:  
Sihtnumber ja asula:  
Riik:  
 
 
B Muu asjakohane teave selle taotluse ja/või i siku kohta  
 
1129   1
 Järgmine(järgmised) isik(ud) on kaasvõlgnik(ud): [siia peaks olema võimalik lisada rohkem 
kui ühe isiku nime]  
- Isiku andmed:  
 Füüsiline isik:  
Nimi : 
Sünnikuupäev:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
  
 Juriidiline isik:   
Õiguslik seisund : 
Äriühingu nimi : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnum ber ja asula:  
 
- muu teave selle(nende) kaasvõlgniku(kaasvõlgnike) kohta:       
 2
 Järgmis(t)e isiku(te) valduses on taotluses nimetatud isiku vara: [siia peaks olema võimalik 
lisada rohkem kui ühe isiku nime]  
- Isiku andmed:  
 Füüsiline isik:  
Nimi : 
Sünnikuupäev:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
  
 Juriidiline isik:   
Õiguslik seisund : 
Äriühingu nimi : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnum ber ja asula:  
 
- selle isiku valduses olev vara:       
 
 
1130   3
 Järgmine(järgmised) isik(ud) on taotluses nimetatud isikule võlgu: [siia peaks olema võimalik 
lisada rohkem kui ühe isiku nime]  
- Isiku andmed:  
 Füüsiline isik:  
Nimi : 
Sünnikuupäev:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
  
 Juriidiline isik:   
Õiguslik seisund : 
Äriühingu nimi : 
ID number  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
 
- selle isiku (tulevased)  võlad:       
 
 4
 Teine(teised) isik(ud), kes vastutab( -vad) lisaks käesolevas taotluses nimetatud isikule 
maksude, maksete ja teiste meetmete tasumise eest või nende maksude, maksete ja teiste 
meetmetega seotud mu ude nõuete rahuldamise eest taotlevas riigis kehtivate seaduste 
kohaselt [siia peaks olema võimalik lisada rohkem kui ühe isiku nime]  
- Isiku andmed:  
 Füüsiline isik:  
Nimi : 
Sünnik uupäev:  
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnumber ja asula:  
  
 Juriidiline isik:   
Õiguslik seisund : 
Äriühingu nimi : 
Käibemaksukohustuslasena registreerimise number:  
Maksukohustuslasena registreerimise number:  
Tänav ja majanumber:  
Aadressi üksikasjad:  
Sihtnum ber ja asula:  
- teise isiku vastutuse põhjused või laad:       
 
6. NÕUDE(NÕUETE) KIRJELDUS: vt taotluse saanud riigis täitmisele pööramist lubav ühtne juriidiline dokument 
(lisatud)  
 
 
 
1131  7. TAOTLUSELE JÄRGNEVAD MEETMED  Taotlev asutus  Taotluse saanud asutus  
kuupäev  1 
 Taotluse saanud asutus teatab taotluse kättesaamisest.  
kuupäev  
 Ühitada 
teabenõude 
kättesaamisest 
teatamisega  2 
 Taotluse saanud asutus palub taotleval asutusel lisada taotlusele jä rgmine lisateave:   
       
kuupäev  3 
 Taotluse saanud asutus ei ole veel saanud vajalikku lisateavet ja sulgeb taotluse, kui ta ei 
saa seda teavet enne 20AA/KK/PP.   
kuupäev  4 Taotlev asutus  
 a esitab vastuseks palvele järgmise lisateabe:  
 b ei ole võimeline palutud lisateavet esitama  
(sest:       ) 
kuupäev  5 
 Taotluse saanud asutus teatab lisateabe kättesaamisest ja saab nüüd menetlust jätkata.  
kuupäev  
 6 
 
 
 
 
 
 Taotluse saanud asutus ei osuta abi ja lõpetab juhtumi, sest:  
a tal puudub pädevus taotluses käsitletud nõuete osas.  
b tal puudub pädevus taotluses käsitletud järgmis(t)e nõude(nõuete) osas.  
c nõue(nõuded) on vanem(ad) kui protokolliga ette nähtud.  
d nõuete kogusumma on väiksem kui protokolliga ettenähtud piirmäär.  
e taotlev asutus ei esitanud nõutud lisateavet.  
f muu põhjus:        
kuupäev   7 
 Palun teavitada taotlevat asutust taotluse hetkeseisust.   
kuupäev  8 Taotluse saanud asutus ei võta taotletud meedet/meetmeid järgmisel põhjusel:  
 a  taotluse saanud asutuse riigi õigusaktid ja tava ei luba võtta sissenõudmismeetmeid 
nõuete puhul, mis on vaidlustatud.  
 b
  taotluse saanud asutuse riigi õigusaktid ja tava ei luba võtta ettevaatusabinõusid nõuete 
puhul, mis on vaidlustatud.  
 9 Taotluse saanud asutus on läbi viinud järgmise menetluse seoses sissenõudmist ja/või 
ettevaatusabinõusid käsitlevate meetmetega:  
kuupäev   a võttis võlgnikuga ühendust ja nõudis makse tegemist 20AA/KK/PP . 
kuupäev   b peab läbirääkimisi osade kaupa maksmise küsimuses.  
kuupäev   c algatas täitmisele pööramise menetluse 20AA/KK/PP . 
Võetud on järgmised meetmed:       
 
 d algatas ettevaatusabinõud 20AA/KK/PP . 
Võetud on järgmised meetmed:       
 
 e Taotluse saanud asutus teatab taotlevale asutusele, et tema võetud meetmetel 
(kirjeldatud eespool punktis c ja/või d) on aegumistähtajale järgmine mõju:  
 tähtaja kulgemine peatub  
 tähtaja kulgemine katkeb  
 tähtaeg pikeneb  kuni 20AA/KK/PP  −  xx aasta/kuu/nädala/päeva  võrra  
Taotleval riigil palutakse teatada, kui taotlevas riigis kehtivate õigusnormide kohaselt ei 
ole sellist mõju ette nähtud . 
 f Taotluse saanud asutus teatab taotlevale asutusele, et taotluse saanud riigi 
õigusnormide kohaselt ei ole aegumistähtaja kulgemise peatumine või katkemine või 
aegumistähtaja pikenemine võimali k.  
Taotleval riigil palutakse teada anda sellest, kas minu meetmed (kirjeldatud eespool 
punktides c ja/või d) on sissenõudmise tähtaja kulgemise katkestanud või peatanud või 
tähtaega pikendanud, ja kui see on nii, siis milline on uus tähtaeg.  
 
1132  kuupäev  10 
 Menetlus on pooleli. Taotluse saanud asutus teavitab taotlevat asutust, kui asjaolud 
muutuvad.  
kuupäev  11 
  
a Taotlev asutus kinnitab, et:  
punktis  9 nimetatud meetme tõttu on aegumistähtaeg muutunud. Uus tähtpäev on: …  
 b Taotleva riigi õigusnormidega ei ole aegumistähtaja kulgemise peatumist, katkemist ega 
aegumistähtaja pikenemist ette nähtud.  
 12 Taotluse saanud asutus teavitab taotlevat asutust sellest, et: 
kuupäev   a nõue nõuti täielikult sisse 20AA/KK/PP  
- järgmine summa (märkige summa taotluse saanud asutuse riigi vääringus)  on seotud 
taotluses nimetatud nõudega:  
- järgmine summa on seotud taotluse saanu d asutuse riigi õigusnormide kohaselt 
võetava viivisega:  
kuupäev   b nõue nõuti osaliselt sisse 20AA/KK/PP . 
- järgmises summas (märkige summa taotluse saanud asutuse riigi vääringus) : 
- järgmine summa on seotud taotluses nimetatud nõudega:  
 
- järgmine summa on seotud taotluse saanud asutuse riigi õigusnormide kohaselt 
võetava viivisega:  
 muid meetmeid ei võeta.  
 sissenõudmismenetlust jätkatakse.  
kuupäev   c ettevaatusabinõud on võetud.  
(Taotluse saanud asutusel palutakse märkida kõnealuste meetmete laad:       ) 
kuupäev   d kokku on lepitud järgmine osade kaupa maksmise kord:  
 
kuupäev  13 Taotluse saanud asutus kinnitab, et nõuet või osa sellest ei olnud võimalik sisse 
nõuda/ettevaatusabinõusid ei võeta ja juhtum  lõpetatakse järgmisel põhjusel:  
 
 
 
 
 
 
 a asjaomane isik on tundmatu.  
b asjaomane isik on teada, kuid ta on kolinud järgmisele aadressile:  
c asjaomane isik on teada, kuid ta on kolinud teadmata aadressile.  
d asjaomane isik suri AAAA/KK/PP.  
e võlgnik/kaasvõlgnik on maksejõuetu.  
f võlgnik/kaasvõlgnik on pankrotis ja  pankrotiavaldus on esitatud.  
pankrotiotsuse kuupäev:       --- pankrotimenetluse lõpetamise kuupäev :       
g võlgnik/kaasvõlgnik on pankrotis/sissenõudmine ei ole võimalik.  
h muu:        
kuupäev  14 
 Taotlev asutus kinnitab, et juhtum on lõpetatud.  
kuupäev  15 
 Taotluse saanud asutus teavitab taotlevat asutust sellest, et on saanud teate selle kohta, et 
nõude või selle täitmisele pööramist võimaldava dokumendi vaidlustamiseks on esitatud 
hagi, ning et ta peatab täitmisele pööramise menetluse.  
Lisaks sellele  
 
 
 a on nõude sissenõudmise tagamisek s võetud ettevaatusabinõud       
b palutakse taotleval asutusel teatada, kas nõue tuleks sisse nõuda.  
c teatatakse taotlevale asutusele, et taotluse saanud asutuse asukoha riigis kehtivate 
õigus - ja haldusnormide kohaselt ei ole lubatud nõuet sisse nõuda/nõude sissenõudmist 
jätkata, kuni nõue on vaidlustamisel.  
kuupäev  16 Taotlevale asutusele, on teatatud, et nõude või selle täitmisele pööramist võimaldava 
dokumendi vaidlustamiseks on algatatud menetlus, ning  
 a  taotluse saanud asutusel palutakse peatada mis tahes meetmed, mis ta on võtnud.  
 b taotluse saanud asutusel palutakse võtta ettevaatusabinõud, et tagada nõude 
sissenõudmine.  
 c taotluse saanud as utusel palutakse nõue sisse nõuda/jätkata nõude sissenõudmist.  
 
1133  kuupäev  17 
 Taotluse saanud asutus teatab taotlevale asutusele, et taotluse saanud asutuse asukoha 
riigis kehtivate õigus - ja haldusnormide kohaselt ei ole lubatud võtta meedet, mida on 
nimetatud  
 punkti 16 alapunktis b.  
 punkti 16 alapunktis c.  
kuupäev  
 18 Taotlev asutus  
 a muudab sissenõudmist/ettevaatusabinõusid käsitlevat taotlust  
 vastavalt otsusele vaidlustatud nõude kohta [teave otsuse kohta märgitakse 
lahtrisse 6A]  
 kuna osa nõudest maksti otse taotlevale asutusele.  
 muul põh jusel:      . 
 
 b palub taotluse saanud asutusel jätkata täitmisele pööramise menetlust, kuna 
vaidlustamise tulemus ei olnud võlgnikule soodne (selles asjas pädeva asutuse otsus 
kuupäevaga      ).  
kuupäev  
 19 Taotlev asutus võtab sissenõudmist/ettevaatusabinõusid käsitleva taotluse tagasi, sest:  
 a summa maksti otse taotlevale asutusele.  
 b sissenõudmismeetme tähtaeg on lõppenud.  
 c siseriiklik kohus või haldusasutus on nõude(d) tühistanud.  
 d täitmisele pööramist võimaldav dokument on tühistatud.  
 e muu põhjus:        
 
kuupäev  20 
 Muu:  taotleva asutuse või  taotluse saanud asutuse märkus  
      (palun märkige i ga märkuse algusse kuupäev)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
1134  PROTOKOLL VASTASTIKUSE HALDUSABI KOHTA TOLLIKÜSIMUSTES  
Artikkel 1. Mõisted  
1. Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „taotluse esitanud asutus” – pädev haldusasutus, kelle pool on selleks määranud ja kes  taotleb 
abi käesoleva protokolli alusel;  
(b) „tollialaseid õigusakte rikkuv toiming“ – igasugune tollialaste õigusaktide rikkumine või 
rikkumise katse.  
(c) „taotluse saanud asutus“ – pädev haldusasutus, kelle pool on selleks määranud ja kes võtab 
vastu abitaotlus e käesoleva protokolli alusel;  
2. Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva protokolli suhtes 
ka käesoleva lepingu teise osa [Kaubandus, transport ja kalandus] esimese rubriigi [Kaubandus] 5. 
peatüki [Tolli ja kaubanduse lihtsustamine] mõisteid.  
Artikkel  2. Kohaldamisala  
1. Pooled abistavad teineteist oma pädevuse piires ning käesoleva protokolliga ettenähtud viisil 
ja tingimustel, et tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamine eelkõige nimetatud õigusakte 
rikkuvate toimingute ennetamise, uurimise ja tõk estamise kaudu.  
2. Käesolevas protokollis sätestatud abistamine tolliküsimustes hõlmab kõiki poolte 
haldusasutusi, kes on pädevad kohaldama käesolevat protokolli. See abi ei piira nende sätete 
kohaldamist, millega reguleeritakse vastastikuse haldusabi andmist  kriminaalasjades, ega hõlma 
teavet, mis on saadud õigusasutuse taotlusel kasutatud volituste abil, välja arvatud juhul, kui 
nimetatud asutused on andnud loa sellise teabe edastamiseks.  
3. Tollimaksude, maksude ja trahvide sissenõudmisel abistamist käsitletak se käibemaksu 
valdkonnas halduskoostöö tegemist ja maksupettuste tõkestamist ning maksude ja tollimaksudega 
seotud nõuete sissenõudmisel antavat vastastikust abi käsitlevat protokolli . 
Artikkel 3. Abistamine taotluse korral  
1. Taotluse esitanud asutuse palvel  esitab taotluse saanud asutus talle kogu asjakohase teabe, 
mis aitab taotluse esitanud asutusel tagada tollialaste õigusaktide õige kohaldamise, sealhulgas 
teabe, mis käsitleb täheldatud või kavandatud toiminguid, millega rikutakse või võidakse rikkuda 
neid õigusakte.  
2. Taotluse esitanud asutuse palvel teatab taotluse saanud asutus talle täpsemalt järgmise:  
(a) kas ühe poole territooriumilt eksporditud kaubad on teise poole territooriumile imporditud 
nõuetekohaselt, nimetades vajaduse korral kaupade suhtes kohal datud tolliprotseduuri;  
(b) kas ühe poole territooriumile imporditud kaubad on teise poole territooriumilt eksporditud 
nõuetekohaselt, täpsustades vajaduse korral kaupade suhtes kohaldatud tolliprotseduuri.  
3. Taotluse esitanud asutuse taotluse korral võtab taotl use saanud asutus tema suhtes 
kehtivate õigus - või haldusnormide raames vajalikke meetmeid, et tagada järgmiste isikute, asjade ja 
kohtade erijärelevalve ning esitada taotluse esitanud asutusele nende kohta teavet:  
 
1135  (a) füüsilised ja juriidilised isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud 
seotud tollialaseid õigusakte rikkuvate toimingutega;  
(b) kaubad, mida transporditakse või võidakse transportida viisil, mis annab alust arvata, et neid 
on kasutatud või kavatsetakse kasutada tollialaste õig usaktide sätteid rikkuvates toimingutes;  
(c) paigad, kuhu on ladustatud või kogutud või võidakse ladustada või koguda kaupu viisil, mis 
annab alust arvata, et nimetatud kaupu on kasutatud või kavatsetakse kasutada tollialaste 
õigusaktide sätteid rikkuvates toi mingutes;  
(d) transpordivahendid, mida kasutatakse või võidakse kasutada viisil, mis annab alust arvata, et 
neid on kasutatud või kavatsetakse kasutada tollialaste õigusaktide sätteid rikkuvates 
toimingutes; ning  
(e) tööruumid, mida taotluse esitanud asutuse arva tes on kasutatud tollialaste õigusaktide 
rikkumiste puhul.  
Artikkel 4. Abistamine omal algatusel  
Võimaluse korral abistavad pooled üksteist omal algatusel kooskõlas oma õigusnormidega, andes 
teavet lõpuleviidud, kavandatud või käimasolevate tegevuste kohta , mille puhul on tegemist või 
paistab olevat tegemist tollialaste õigusaktide rikkumisega ja mis võivad teisele poolele huvi 
pakkuda. Andmete puhul keskendutakse eelkõige järgmisele:  
(a) kaubad, mille kohta on teada, et nende puhul on rikutud tollialaseid õigu sakte;  
(b) isikud, kelle puhul on alust arvata, et nad on seotud või on olnud seotud tollialaste õigusaktide 
sätteid rikkuvate toimingutega;  
(c) transpordivahendid, mille puhul on alust arvata, et neid on kasutatud, kasutatakse või 
võidakse kasutada tollialaste õigusaktide sätteid rikkuvates toimingutes; ning  
(d) tollialaste õigusaktide sätteid rikkuvate toimingute tegemise uued viisid või meetodid.  
Artikkel 5. Abitaotluste vorm ja sisu  
1. Käesoleva protokolli kohased taotlused esitatakse kirjalikult trükitud või elektr ooniliselt kujul 
Taotlusele lisatakse selle täitmiseks vajalikud dokumendid. Kiireloomulistel juhtudel võib taotluse 
saanud asutus vastu võtta ka suulisi taotlusi, kuid taotluse esitanud asutus peab need viivitamata 
kirjalikult kinnitama.  
2. Lõike 1 kohased t aotlused sisaldavad järgmisi andmeid:  
(a) taotluse esitanud asutuse ja taotluse esitanud ametniku nimi;  
(b) taotletava teabe ja/või abi liik;  
(c)  taotluse eesmärk ja põhjus;  
(d) asjassepuutuvad õigus - ja haldusnormid ning muud õiguslikud asjaolud;  
(e) võimalikult täpsed ja t erviklikud andmed uuritavate kaupade või isikute kohta ning  
 
1136  (f) asjakohaste faktide ja juba läbi viidud uurimise kokkuvõte ning  
(g) kättesaadavad lisaandmed, mis võimaldavad taotluse saanud asutusel taotlust täita.  
3. Taotlused tuleb esitada taotluse saanud asutuse ametlikus keeles või sellele asutusele 
vastuvõetavas keeles, seejuures loetakse inglise keel alati vastuvõetavaks keeleks. Seda nõuet ei 
kohaldata lõike 1 alusel esitatud taotlusele lisatud dokumentide suhtes.  
4. Kui taotlus ei vasta lõigetes 1 –3 loetletud vo rminõuetele, võib taotluse saanud asutus nõuda 
selle parandamist või täiendamist. Kuni sellise parandamise või täiendamiseni võib võtta tarvitusele 
ettevaatusabinõusid.  
Artikkel 6. Taotluste täitmine  
1. Abitaotluse täitmiseks toimib taotluse saanud asutus oma  pädevuse ja võimaluste piires nii, 
nagu ta toimiks enda nimel või sama poole muude asutuste taotlusel, esitades juba olemasolevat 
teavet, tehes vajalikke uurimisi või korraldades nende tegemist. Käesolevat sätet kohaldatakse ka 
kõigi muude asutuste suhtes , kellele taotluse saanud asutus on taotluse adresseerinud juhul, kui ta 
ei saa ise tegutseda. Abi andmisel võtab taotluse saanud asutus asjakohaselt arvesse taotluse 
kiireloomulisust.  
2. Abitaotlusi täidetakse taotluse saanud poole vastavate õigusnormide koh aselt.  
Artikkel 7. Teabeedastuse vorm  
1. Taotluse saanud asutus teeb käesoleva protokolli kohase taotluse alusel läbiviidud uurimiste 
tulemused taotluse esitanud asutusele teatavaks kirjalikult ning lisab asjaomased dokumendid, 
dokumentide tõestatud koopiad v õi muud materjalid. Nimetatud teavet võib esitada elektroonilisel 
kujul.  
2. Originaaldokumendid edastatakse, järgides kummagi pole õiguslikke nõudeid, ainult taotluse 
esitanud asutuse palvel, juhul kui tõestatud koopiatest ei piisa. Taotluse esitanud asutus t agastab 
originaaldokumendid esimesel võimalusel.  
3. Lõikes  2 osutatud sätete kohaselt edastab taotluse saanud asutus taotluse esitanud 
asutusele infot selliste dokumentide autentsuse kohta, mis on esitatud kaubadeklaratsiooni 
kinnituseks ning mille on tema te rritooriumil välja andnud või tõestanud ametiasutused.  
Artikkel 8. Ühe poole ametnike viibimine teise poole territooriumil  
1. Poole nõuetekohaselt volitatud ametnikud võivad teise poole nõusolekul ja viimase 
kehtestatud tingimustel viibida taotluse saanud asutuse või artikli 6 lõikes 1 [Taotluste täitmine] 
osutatud muu asjaomase asutuse ruumides, et hankida teavet, mis on seotud tollialaseid õigusakte 
rikkuvate või rikkuda võivate toimingutega ja mida taotluse esitanud asutus vajab käesoleva 
protokolli koha ldamiseks.  
2. Taotluse saanud asutuse nõusolekul ja tema seatud tingimustel võivad teise poole 
nõuetekohaselt volitatud ametnikud viibida taotluse saanud riigi territooriumil toimetatava uurimise 
juures.  
 
1137  Artikkel 9. Edastamine ja teavitamine  
1. Taotluse esitanud  asutuse palvel võtab taotluse saanud asutus tema suhtes kohaldatavate 
õigus - või haldusnormide kohaselt kõik vajalikud meetmed, et edastada taotluse saanud asutuse 
territooriumil tegutsevale või seal asuvale adressaadile kõik dokumendid ja teatada talle k õikidest 
otsustest, mis pärinevad taotluse esitanud asutuselt ja kuuluvad käesoleva protokolli 
kohaldamisalasse.  
2. Dokumentide edastamise või otsuste teatavakstegemise taotlused tehakse kirjalikult 
taotluse saanud asutuse asjaajamiskeeles või sellele asutuse le vastuvõetavas keeles.  
Artikkel 10. Automaatne teabevahetus  
1. Pooled võivad vastastikusel kokkuleppel, mis on kooskõlas käesoleva protokolli artikliga  15 
[Rakendamine],  
(a) vahetada automaatselt käesoleva protokolliga ette nähtud teavet;  
(b) vahetada konkreetset t eavet enne saadetiste saabumist teise poole territooriumile.  
2. Lõike  1 punktidega a ja b ettenähtud teabevahetuse rakendamiseks võivad pooled kokku 
leppida selles, mis liiki teavet nad soovivad vahetada, ning teabe edastamise vormingus ja 
sageduses.  
Artikkel  11. Erandid abistamiskohustusest  
1. Abi andmisest võib keelduda või selle andmise võib siduda teatud tingimuste ja nõuetega 
juhul, kui pool leiab, et käesoleva protokolli kohane abi:  
(a) võib kahjustada Ühendkuningriigi või käesoleva protokolli kohase abitaotlus e saanud 
liikmesriigi suveräänsust;  
(b) tõenäoliselt kahjustab avalikku korda, julgeolekut või muid olulisi huve ega  
(c) rikub tööstus -, äri- või ametisaladust.  
2. Taotluse saanud asutus võib abi osutamise edasi lükata põhjendusel, et selline abi häirib 
käimasolevat uurimist, süüdistuse esitamist või menetlust. Sel juhul konsulteerib taotluse saanud 
asutus taotluse esitanud asutusega, et teha kindlaks, kas abi on võimalik anda selliste tingimuste ja 
nõuete alusel, mida taotluse saanud asutus vajalikuks peab.  
3. Kui taotl use esitanud asutus palub abi, mida ta ise ei suudaks taotluse korral anda, viitab ta 
sellele asjaolule oma taotluses. Sel juhul otsustab taotluse saanud asutus, kuidas sellisele taotlusele 
vastata.  
4. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud juhtudel teeb taotluse saanud a sutus oma otsuse ja selle 
põhjendused taotluse esitanud asutusele viivitamata teatavaks.  
Artikkel 12. Teabevahetus ja konfidentsiaalsus  
1. Käesoleva protokolli alusel saadud teavet kasutatakse üksnes käesoleva protokolli 
eesmärkide kohaselt.  
 
1138  2. Kui käesoleva protokolli alusel saadud teavet kasutatakse tollialaste õigusaktide rikkumise 
kohta algatatud haldus - või kohtumenetlustes, peetakse seda käesoleva protokolli kohaseks. Seega 
võivad pooled kasutada käesoleva protokolli sätete kohaselt saadud teavet ja uuri tud dokumente 
tõenditena tõendusmaterjalis, ettekannetes ja ütlustes ning kohtumenetluses ja süüdistuse 
esitamisel. Taotluse saanud asutus võib seada teabe esitamise või dokumentide kättesaadavaks 
tegemise tingimuseks enda teavitamise sellisest kasutamises t. 
3. Kui üks pool soovib seda teavet kasutada muul eesmärgil, peab tal selleks olema varem 
saanud teabe edastanud asutuselt kirjaliku nõusoleku. Teabe sellise kasutamise kohta kehtivad 
nimetatud asutuse seatud piirangud.  
4. Käesoleva protokolli kohaselt mis tah es kujul edastatud teave on salajane või piiratud 
kasutusega vastavalt kummagi poole õigusnormidele. Selle teabe suhtes kehtib ametisaladuse 
hoidmise kohustus ja kaitse, mis on samalaadsele teabele ette nähtud selle teabe saanud poole 
õigusaktides, välja a rvatud juhul, kui teabe esitanud pool annab eelneva nõusoleku kõnealuse teabe 
avaldamiseks. Pooled edastavad üksteisele teabe oma õigusruumis kohaldatavate õigusnormide 
kohta.  
Artikkel 13. Eksperdid ja tunnistajad  
Taotluse saanud asutuse ametnikul võib tal le antud volituste piires lubada esineda eksperdi või 
tunnistajana kohtu - või haldusmenetluses, mis käsitleb käesoleva protokolliga hõlmatud küsimusi, ja 
koostada/teha menetluse jaoks vajalikke esemeid, dokumente või nende konfidentsiaalseid 
eksemplare või  tõestatud koopiaid. Esinemise taotluses tuleb täpselt nimetada, millises kohtu - või 
haldusasutuses ametiisik peab esinema ning millistes küsimustes ja millise ametikoha või 
kvalifikatsiooni tõttu seda ametiisikut küsitletakse.  
Artikkel 14. Abistamiskulud  
1. Pooled loobuvad vastastikku kõigist nõuetest seoses käesoleva protokolli täitmisel kantud 
kulutuste hüvitamisega, kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti.  
2. Ekspertidele, tunnistajatele, tõlkidele ja tõlkijatele, kes ei ole avaliku teenistuse töötajad, 
maksta vate tasude ja hüvitistega seotud kulud kannab (kui on asjakohane) taotluse esitanud pool.  
3. Kui taotluse menetlemisega kaasnevad kohe või edaspidi olulised või erakorralised kulud, 
konsulteerivad pooled üksteisega, et määrata kindlaks, millistel tingimustel  taotlust menetletakse ja 
kuidas kantakse kulud.  
Artikkel 15. Rakendamine  
1. Käesoleva protokolli rakendamise eest vastutavad ühelt poolt Ühendkuningriigi tolliasutused 
ja teiselt poolt Euroopa Komisjoni pädevad talitused ning vajaduse korral liidu liikmesrii kide 
tolliasutused. Nemad otsustavad kõigi käesoleva protokolli rakendamiseks vajalike praktiliste 
meetmete ja korra üle, võttes arvesse eelkõige isikuandmete kaitse valdkonnas kehtivaid 
õigusnorme.  
2. Pool teavitab teist poolt üksikasjalikest rakendusmeetmet est, mida ta kooskõlas protokolli 
sätetega vastu võtab, eeskätt seoses nõuetekohaselt volitatud talituste ja ametnikega, kes on 
pädevad käesolevas protokollis sätestatud teateid saatma ja vastu võtma.  
 
1139  3. Liidus ei mõjuta käesoleva protokolli sätted Euroopa Komisjoni pädevate talituste ja 
liikmesriikide tolliasutuste vahelist teabevahetust mis tahes teabe korral, mis on saadud käesoleva 
protokolli alusel.  
Artikkel 16. Muud lepingud  
Käesoleva protokolli sätted on ülimuslikud kahepoolsete lepingute suhtes, mis käsitlevad 
vastastikust haldusabi tolliküsimustes ja mis on sõlmitud või võidakse sõlmida liidu mõne liikmesriigi 
ja Ühendkuningriigi vahel, kui viimaste sätted ei ole kooskõlas käesoleva protokolli sätetega.  
Artikkel 17. Konsultatsioonid  
Käesoleva protoko lli tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimused lahendatakse 
pooltevaheliste konsultatsioonide käigus tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelevas kaubanduse 
erikomitees.  
Artikkel 18. Edasine areng  
Selleks et käesoleva protokolliga ettenähtud vastastiku se abistamise võimalusi täiendada, võib 
tollikoostöö ja päritolureeglitega tegelev kaubanduse erikomitee võtta vastu otsuse laiendada 
käesolevat protokolli, kehtestades konkreetseid sektoreid või küsimusi hõlmava korra kooskõlas 
poolte vastavate tollialast e õigusaktidega.  
 
  
 
1140   
PROTOKOLL SOTSIAALKINDLUSTUSE KOORDINEERIMISE KOHTA  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  
Artikkel SSC.1.  Mõisted  
Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:  
(a) „töötamine“ – tegevus või samaväärne olukord, mida sellena käsitletakse vastavalt selle riigi 
sotsiaalkindlustusalastele õigusaktidele, kus selline tegevus või samaväärne olukord esineb;  
(b) „tegevus füüsilisest isikust ettevõtjana“ – tegevus või samaväärne olukord, mida sellena 
käsitletakse vastavalt selle riigi sotsiaalkindlustusalastele õigusaktidele, kus selline tegevus või 
samaväärne olukord esineb;  
(c) „abistatud viljastamisteenused“ – meditsiinilised, kirurgilised või sünnitusabiteenused, mille 
eesmärk on aidata isikul last kanda;  
(d) „mitterahalised hüvitised” –   
(i) III jaotise 1.  peatüki [H aigushüvitised, rasedus - ja sünnitus - ning sellega samaväärsed 
isadushüvitised] kohaldamisel mitterahalised hüvitised, mis on sätestatud riigi 
õigusaktides ning mille eesmärk on osutada või teha kättesaadavaks arstiabi ning 
sellise abiga seonduvad tooted j a teenused või maksta otse või kompenseerida nende 
kulu;  
(ii) III jaotise 2. peatüki (tööõnnetused ja kutsehaigused) kohaldamisel kõik alapunktis i 
määratletud tööõnnetuste ja kutsehaigustega seotud mitterahalised hüvitised, mis on 
ette nähtud liikmesriikide tö öõnnetusi ja kutsehaigusi hõlmavate skeemide alusel;  
(e) „lapse kasvatamise aeg” – periood, mis võetakse arvesse pensioni määramisel riigi 
pensioniseaduse alusel või mis annab lisapensioni sõnaselgelt väljendatud põhjusel, et isik on 
kasvatanud last, sõltumat a nende perioodide arvutamiseks kasutatavast meetodist ja sellest, 
kas need omandatakse lapse kasvatamise ajal või kinnitatakse need tagasiulatuvalt;  
(f) „riigiteenistuja“ – isik, keda sellisena käsitatakse või koheldakse riigis, mille subjektiks on talle 
tööd andev asutus;  
(g) „pädev võimuorgan“ – asjaomase riigi minister, ministrid või muu samaväärne organ, kes 
vastutab kogu riigis või selle territooriumi mõnel osal sotsiaalkindlustusskeemide eest;  
(h) „pädev asutus" –  
(i) asutus, kus asjaomane isik on hüvitise taotlemise ajal kindlustatud, või  
(ii) asutus, kellelt asjaomasel isikul on praegu või tulevikus õigus saada hüvitisi, kui tema 
või tema pereliige elab asutuse asukohajärgse riigi territooriumil,  või 
(iii) asutus, mille on määranud asjaomase riigi pädev võimuorgan, v õi  
(iv) kindlustusskeemi puhul , mis on seotud tööandja vastutusega artikli SSC.3 
[Kohaldamisala] lõikes 1  loetletud hüvitiste suhtes, kas tööandja või asjaomane 
 
1141  kindlustusandja või nende puudumise korral asjaomase riigi pädeva võimuorgani 
määratud organ või as utus;   
(i) „pädev riik“ - riik, kus pädev asutus asub;  
(j) „matusetoetus“ – mis tahes ühekordne makse surmajuhtumi korral, välja arvatud punktis w 
nimetatud ühekordsed hüvitised;  
(k) „perehüvitis“ – kõik mitterahalised ja rahalised hüvitised perekulude katteks;  
(l) „piir ialatöötaja“ – isik, kes tegutseb palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana ühes riigis ja 
elab mõnes teises riigis, kuhu ta korrapäraselt naaseb iga päev või vähemalt kord nädalas;  
(m) „põhibaas“ – koht, kus meeskonnaliikme tööperiood või tööperioodid  tavaliselt algavad ja 
lõppevad ning kus ettevõtja/lennuettevõtja ei vastuta tavatingimustel asjaomase 
meeskonnaliikme majutuse eest;  
(n) „asutus“ – asjaomase riigi puhul kõigi või osa õigusaktide kohaldamise eest vastutav organ või 
asutus;  
(o) „elukohajärgne asutus“ ja „viibimiskohajärgne asutus“ – vastavalt asutus, kes on pädev andma 
hüvitist asjaomase isiku elukohas, ja asutus, kes on pädev andma hüvitist asjaomase isiku 
viibimiskohas selle asutuse rakendatavate õigusaktide alusel, või sellise asutuse puudum isel 
asjaomase riigi pädeva võimuorgani määratud asutus;  
(p) „kindlustatud isik“ – III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud erisätted] 1. peatükis 
[Haigushüvitised, rasedus - ja sünnitus - ning samaväärsed isadushüvitised] ja 3. peatükis 
[Matusetoetused] sätest atud sotsiaalkindlustusliikide puhul isik, kes II jaotise [Kohaldatavate 
õigusaktide kindlaksmääramine] kohaselt on õigustatud hüvitisi saama käesoleva protokolli 
sätteid arvesse võttes;  
(q) „õigusaktid“ – iga riigi puhul õigus - ja haldusnormid ning muud raken dusmeetmed, mis on 
seotud artikli SSC.3 lõikes 1 [Kohaldamisala] käsitletud sotsiaalkindlustusliikidega, kuid mis ei 
hõlma lepingulisi sätteid, mille eesmärk ei ole rakendada käesolevas punktis osutatud 
õigusnormidest tulenevat kindlustuskohustust või mill e kohta ametiasutused on teinud 
otsuse, mis muudab need kohustuslikuks või laiendab nende kohaldamisala, tingimusel et 
asjaomane riik seda deklareerib ning teeb selle sotsiaalkindlustuse koordineerimise 
erikomiteele teatavaks. Euroopa Liit avaldab sellise deklaratsiooni Euroopa Liidu Teatajas;  
(r) „pikaajalise hoolduse hüvitis“ – mitterahaline või rahaline hüvitis, mille eesmärk on rahuldada 
sellise isiku hooldusvajadused, kes vajab puude tõttu märkimisväärset abi (muu hulgas pikema 
aja jooksul iseseisvust soo dustavat teise isiku abi oma olulistes igapäevatoimingutes); see 
hõlmab hüvitisi, mida antakse samal eesmärgil sellist abi osutavale isikule;  
(s) „pereliige“ – 
(i) A) isik, keda määratletakse või tunnistatakse pereliikmena või leibkonna liikmena 
nendes õigusaktid es, mille alusel hüvitisi antakse;  
 
B) mitterahaliste hüvitiste puhul vastavalt III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud 
erisätted] 1. peatükile [Haigushüvitised, rasedus - ja sünnitus - ning sellega 
samaväärsed isadushüvitised] isik, keda määratletakse võ i tunnistatakse 
pereliikmena või leibkonna liikmena nende riikide õigusaktides, kus ta elab;  
 
1142   
(ii) kui lõike 1 alusel kohaldatavates riigi õigusaktides ei eristata pereliikmeid ja teisi 
isikuid, kelle suhtes neid õigusakte kohaldatakse, loetakse pereliikmeteks  abikaasat, 
alaealisi lapsi ja täisealiseks saanud ülalpeetavaid lapsi;  
 
(iii) kui lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatavates õigusaktides loetakse isik pereliikmeks või 
leibkonna liikmeks üksnes siis, kui ta elab kindlustatud isiku või pensionäriga samas 
leibkonnas, loetakse see tingimus täidetuks, kui kõnealune isik põhiosas on 
kindlustatud isiku või pensionäri ülalpeetav;  
 
(t) „töötamisperiood“ ja „füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise periood“ – perioodid, mis on 
vastavalt määratletud või tunnustatud õigusaktide s, mille kohaselt need on täitunud, ja kõik 
sellistena käsitatavad perioodid, kui kõnealused õigusaktid võrdsustavad need 
töötamisperioodi või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodiga;  
(u) „kindlustusperiood“ – sissemakseperiood või töötamisperio od või füüsilisest isikust 
ettevõtjana tegutsemise periood, mis on kindlustusperioodina määratletud või tunnustatud 
õigusaktides, mille kohaselt see on täitunud või loetakse täitunuks, ning kõik selliste 
perioodidena käsitatavad perioodid, kui kõnealused õ igusaktid võrdsustavad need 
kindlustusperioodidega;  
(v) „elamisperiood“ – perioodid, mis on niimoodi määratletud või tunnustatud õigusaktides, mille 
alusel need on täitunud või täitunuks loetud;  
(w) „pension“ – hõlmab lisaks pensionitele ühekordseid hüvitisi, mill ega neid võidakse asendada, 
ja sissemaksete tagasimaksete vormis makseid ning III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud 
erisätted] sätete alusel ümberhindamise alusel suurendamisi või täiendavaid toetusi;  
(x) „eelpension“ – kõik rahalised hüvitised (v.a töötus hüvitis ja varajane vanadushüvitis), mida 
makstakse teatud vanusest alates töötajatele, kes on tasustatavat tegevust vähendanud, 
sellest loobunud või selle peatanud kuni vanaduspensioni - või ennetähtaegse vanaduspensioni 
eani; selle saamise tingimuseks pol e asjaomase isiku kättesaadavus pädeva riigi 
tööturuasutustele; „varajane vanadushüvitis“ – hüvitis, mida makstakse enne tavapärast 
pensioniõiguslikku iga ning mille maksmist pärast nimetatud ikka jõudmist jätkatakse või mille 
vahetab siis välja mõni teine  vanadushüvitis;   
(y) „pagulane“ – 28. juulil 1951 Genfis allakirjutatud pagulasseisundi konventsiooni artiklis 1 
määratletud isik;  
(z) „ettevõtja registrijärgne asukoht või tegevuskoht“ – registrisse kantud asukoht või 
tegevuskoht, kus võetakse vastu ettevõtja olulised otsused ja kus täidetakse tema juhatuse 
ülesandeid;  
(aa) „elukoht“ – koht, kus isik tavaliselt elab;  
(bb) „mitteosamakselised rahalised erihüvitised“ – mitteosamakselised rahalised erihüvitised, mis:  
(i) on kavandatud andma kas  
(A) täiendavat või asendavat kaitset  riskide vastu, mis on hõlmatud artikli SSC.3 
[Kohaldamisala] lõikes 1 osutatud sotsiaalkindlustusliikidega ning mis tagavad 
asjaomastele isikutele minimaalse toimetulekutulu, võttes arvesse majandus - ja 
sotsiaalolukorda asjaomases liikmesriigis, või  
 
1143  (B) üksne s konkreetset kaitset puuetega isikutele, olles tihedalt seotud tema 
sotsiaalse keskkonnaga asjaomases liikmesriigis, ning  
(ii) kui rahastamise allikaks on eranditult üldiseloomuga avalike kulude katmiseks 
kavandatud kohustuslikud maksud ning hüvitiste andmise ja arvutamise tingimused ei 
olene hüvitisesaaja osamaksetest. Osamakselise hüvitise täiendamiseks ettenähtud 
hüvitisi ei loeta siiski osamakselisteks hüvitisteks ainuüksi sel põhjusel,  
(cc) „riigiteenistujate eriskeem“ – sotsiaalkindlustusskeem, mis erineb asja omastes riikides 
töötajate suhtes kohaldatavast üldisest sotsiaalkindlustusskeemist ning mida kohaldatakse 
kõigi riigiteenistujate või nende teatavate kategooriate suhtes;  
(dd) „kodakondsuseta isik“ – 28. septembril 1954 New Yorgis allakirjutatud kodakondsuseta  isikute 
seisundi konventsiooni artiklis 1 määratletud isik;  
(ee) „viibimine“ — ajutiselt elamine.   
 Artikkel SSC.2.  Kohaldamisalasse jäävad isikud  
Seda protokolli kohaldatakse isikutele, kelle suhtes kohaldatakse või on kohaldatud ühe või mitme 
riigi õigusak te (sh kodakondsuseta isikud ja pagulased ning nende pereliikmed ja nende ülalpidamisel 
olnud isikud).  
Artikkel SSC.3.  Kohaldamisala  
1. Käesolevat protokolli kohaldatakse järgmiste sotsiaalkindlustusliikide suhtes:  
(a) haigushüvitised;  
(b) sünnitus - ja sellega samaväärsed isadushüvitised;  
(c) invaliidsushüvitised;  
(d) vanadushüvitised;  
(e) toitjakaotushüvitised;  
(f) hüvitised tööõnnetuste ja kutsehaiguste korral;  
(g) matusetoetused;  
(h) töötushüvitised;  
(i) eelpensionihüvitised.  
2. Kui lisas SSC -6 [Erisätted liikmesriikide ja Ühendkuningriigi  õigusaktide kohaldamise kohta] ei 
ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat protokolli üld - ja erisotsiaalkindlustusskeemide suhtes 
(osamakselistele ja mitteosamakselistele) ning tööandja või laevaomaniku kohustustega seotud 
skeemide suhtes.  
3. Käesol eva määruse III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud erisätted] sätted ei mõjuta 
laevaomaniku vastutust reguleerivaid riikide õigusnorme.  
4. Käesolevat protokolli ei kohaldata järgmise suhtes:  
 
1144  (a) SSC-1 lisa [Teatavad rahalised hüvitised, mille suhtes protokol li ei kohaldata] 1. osas 
[Mitteosamakselised rahalised erihüvitised] loetletud mitteosamakselised rahalised 
erihüvitised;  
(b) sotsiaal - ja arstiabi;  
(c) hüvitised, mille puhul riik võtab vastutuse isikutele põhjustatud kahju eest ja annab selle eest 
kompensatsioon i, näiteks hüvitised sõja ja sõjalise tegevuse ohvritele või nende sündmuste 
tagajärgede tõttu kannatanutele; kuritegude, tapmise või terroriaktide ohvritele; riigi 
esindajate ametikohustuste täitmise käigus tehtava tõttu kahju kannatavatele isikutele või 
poliitilistel, usulistel või päritoluga seotud põhjustel ebasoodsa kohtlemise all kannatavatele 
isikutele;  
(d) pikaajalise hoolduse hüvitised, mis on loetletud SSC -1 lisa [Teatavad rahalised hüvitised, mille 
suhtes protokolli ei kohaldata] 2. osas [Pikaajalise  hoolduse hüvitised];  
(e) abistatud viljastamisteenused;  
(f) maksed, mis on seotud mõne lõikes 1 loetletud sotsiaalkindlustusliigiga ning  
(i) mida makstakse küttekulude katteks külma ilma korral ning  
(ii) mis on loetletud SSC -1 lisa [Teatavad rahalised hüvitised, mille suhtes protokolli ei 
kohaldata] 3. osas [Maksed, mis on seotud artikli SSC.3 lõikes 1 [Kohaldamisala] 
loetletud sotsiaalkindlustusliigiga ja mida makstakse külma ilmaga kütmise kulude 
katmise ks (artikli SSC.3 lõike 4 punkt f [Kohaldamisala]];  
(g) perehüvitised.  
Artikkel SSC.4.  Liikmesriikidevahelise diskrimineerimise keeld  
1. Käesoleva protokolliga kehtestatud sotsiaalkindlustuse koordineerimise kord põhineb liidu 
liikmesriikide vahelise mittediskr imineerimise põhimõttel.  
2. Käesolev artikkel ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel ühise reisipiirkonna kohta  
sõlmitud kokkulepete kohaldamist.  
Artikkel SSC.5.  Võrdne kohtlemine  
1. Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti, mis puutub artikli S SC.3 [Kohaldamisala] 
lõikega 1 hõlmatud sotsiaalkindlustusliikidesse, võimaldatakse isikutele, kelle suhtes käesolevat 
protokolli kohaldatakse, iga riigi õigusaktide alusel samasuguseid soodustusi ja nende suhtes 
kehtivad samasugused kohustused kui nimetat ud riigi kodanike suhtes.  
2. Käesolevat sätet ei kohaldata artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõikes 4  osutatud küsimuste 
suhtes.  
Artikkel SSC.6. Hüvitiste, tulu, faktide või sündmustega seotud võrdne kohtlemine  
Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti , tagavad riigid hüvitiste, tulu, faktide või 
sündmustega seotud võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise järgmisel viisil:  
 
1145  (a) kui pädeva riigi õigusaktide alusel on sotsiaalkindlustushüvitiste ja muu tulu saamisel teatavad 
õiguslikud tagajärjed, kohaldatakse  nimetatud õigusakti asjakohaseid sätteid ka samaväärsete 
hüvitiste saamise suhtes, mis on saadud teise riigi õigusaktide alusel, või teises riigis saadud 
tulu suhtes;  
(b) kui pädeva riigi õigusaktide alusel võib teatavate faktide või sündmuste esinemisel olla  
õiguslikke tagajärgi, võtab kõnealune riik arvesse mis tahes riigis toimuvaid sarnaseid fakte või 
sündmusi nii, nagu need oleksid toimunud tema enda territooriumil.   
Artikkel SSC.7.  Perioodide liitmine  
Kui käesolevas protokollis ei ole sätestatud teisiti , võtab riigi pädev asutus vajalikul määral arvesse 
teise riigi õigusaktide kohaselt täitunud kindlustus -, töötamis -, füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsemise või elamisperioode nii, nagu oleksid need täitunud tema riigis kohaldatavate õigusaktide 
aluse l, kui tema riigi õigusaktid seavad kindlustus -, töötamis -, füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsemise või elamisperioodide täitumise järgmise tingimuseks:  
(a) hüvitiseõiguste saamine, säilimine, kestus või taastamine;  
(b) õigusaktidega hõlmatus  või  
(c) võimalus jä rgmisele või vabastus järgmise suhtes: kohustuslik kindlustus, kohustusliku 
kindlustuse vabatahtlik jätkamine või vabatahtlik kindlustus.  
Artikkel SSC.8. Elukohaeeskirjadest loobumine  
Riigid tagavad rahaliste hüvitiste ülekantavuse põhimõtte kohaldamise k ooskõlas punktidega a ja b:  
(a) Riigi õigusaktide või käesoleva protokolli alusel makstavate rahaliste hüvitiste puhul ei lubata 
nende vähendamist, muutmist, peatamist, tühistamist ega konfiskeerimist asjaolu tõttu, et 
hüvitisesaaja või tema pereliikmete elukoht on mõni teine riik kui hü vitiste maksmise eest 
vastutava asutuse asukohariik.  
(b) Punkti a ei kohaldata artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõike 1 punktides c ja h nimetatud rahaliste 
hüvitiste suhtes .  
Artikkel SSC.9. Hüvitiste kattumise vältimine  
Kui pole sätestatud teisiti, ei anta ega säilitata käesoleva protokolliga õigust saada mitut samaliigilist 
hüvitist ühe ja sama kohustusliku kindlustuse perioodi eest.  
II JAOTIS. KOHALDATA VATE ÕIGUSAKTIDE KIN DLAKSMÄÄRAMINE  
Artikkel SSC.10.  Üldised eeskir jad 
1. Käesoleva protokolli kohaldamisalasse kuuluvate isikute suhtes kohaldatakse üksnes ühe riigi 
õigusakte. Need õigusaktid määratakse kindlaks kooskõlas käesoleva jaotisega.  
2. Käesoleva jaotise eesmärgil käsitletakse isikuid, kes saavad rahalisi hüvitisi  seoses oma tööga 
või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega või selle tõttu , nimetatud tegevusega tegelejatena.  
See ei kehti invaliidsus -, vanadus - või toitjakaotuspensionite või tööõnnetus - või 
kutsehaiguspensionite või rahaliste haigushüvitiste koht a, mis hõlmavad piiramata kestusega ravi.  
 
1146  3. Artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] ja artikli SSC.13 [Vabatahtlik kindlustus või 
kohustusliku kindlustuse vabatahtlik jätkamine]  kohaselt   
(a) kohaldatakse riigis palgatöölisena töötava või füüsilisest is ikust ettevõtjana tegutseva isiku 
suhtes kõnelause riigi õigusakte;  
(b) kohaldatakse riigiteenistuja suhtes selle riigi õigusakte, kellele allub tema tööandjaks olev 
riigiasutus;  
(c) kõigi muude isikute suhtes, kelle suhtes ei kehti punktid a ja b, kohaldatakse el ukohajärgse 
riigi õigusakte, ilma et see piiraks teiste käesoleva protokolli sätete kohaldamist, millega talle 
tagatakse hüvitised ühe või mitme muu riigi õigusaktide alusel.  
4. Käesoleva jaotise mõistes käsitatakse palgatöötajana töötamist või füüsilisest i sikust 
ettevõtjana tegutsemist, mis tavaliselt toimub riigi lipu all merd sõitval alusel, kõnealuses riigis 
toimuva tegevusena. Siiski kohaldatakse riigi lipu all sõitval laeval töötava isiku suhtes, kes saab palka 
ettevõtjalt või isikult, kelle registrijä rgne asukoht või tegevuskoht on teises riigis, viimasena 
nimetatud riigi õigusakte, kui isik elab selles riigis. Palka maksvat ettevõtjat või isikut käsitatakse 
kõnealuste õigusaktide kohaldamisel tööandjana.  
5. Reisija - või kaubaveoteenuseid osutava lennume eskonna või salongipersonali tegevus 
loetakse toimuvaks selles riigis, kus asub põhibaas.  
Artikkel SSC.11. Lahktöötajad  
1. Erandina artikli SSC.10 [Üldeeskirjad] lõikest 3 ja üleminekumeetmena enne käesoleva 
lepingu jõustumist valitsenud olukorra suhtes kohal datakse lisa SSC -8 [ artikli SSC.11 kohaldamist 
käsitlevad üleminekusätted ] A -kategooriasse kuuluvate liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel 
järgmisi kohaldatavaid õigusakte käsitlevaid eeskirju:  
(a) isiku suhtes, kes töötab riigis tööandja heaks, kes tavaliselt seal tegutseb, ning kelle tööandja 
lähetab teise riiki selle tööandja nimel tööd tegema, kohaldatakse jätkuvalt esimese riigi 
õigusakte, tingimusel et  
(i) sellise töö kestus ei ületa 24 kuud ning  
(ii) teda ei saadeta teist lahktöötajat asendama;  
(b) isiku su htes, kes tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana riigis ja kes läheb tegelema 
sama tegevusega teise riiki, kohaldatakse jätkuvalt esimese riigi õigusakte, tingimusel et sellise 
tegevuse eeldatav kestus ei ületa 24 kuud.  
2. Käesoleva lepingu jõust umise kuupäevaks teatab liit Ühendkuningriigile, millisesse 
järgmistest kategooriatest iga liikmesriik kuulub:  
(a) A-kategooria: liikmesriik on teavitanud liitu, et soovib käesoleva artikli kohaselt kasutada 
artikliga SSC.10  [Üldised eeskirjad]  seotud erandit;  
(b) B-kategooria: liikmesriik on teavitanud liitu, et ei soovi kasutada artikliga SSC.10 [Üldised 
eeskirjad]  seotud erandit, või  
(c) C-kategooria: liikmesriik ei ole teatanud, kas ta soovib kasutada artikliga SSC.10  [Üldised 
eeskirjad]  seotud erandit või mitte.  
 
1147  3. Lõikes 2 osutatud dokument muutub käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval lisa SSC -8 
[Artikli SSC.11 kohaldamisega seotud üleminekusätted] sisuks.  
4. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval A -kategooriasse kantud liikmesriikide suhtes 
kohaldatakse lõike 1 punkt e a ja b .  
5. Käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval C -kategooriasse kantud liikmesriikide suhtes 
kohaldatakse lõike 1 punkte a ja b nii, nagu kuuluks kõnealune liikmesriik ühe kuu jooksul pärast 
käesoleva lepingu jõustumist A - kategooriasse.  Sotsiaalkindlust use koordineerimise erikomitee viib 
liikmesriigi C -kategooriast üle A -kategooriasse, kui liit teavitab sotsiaalkindlustuse koordineerimise 
erikomiteed, et kõnealune liikmesriik soovib sellist üleviimist.  
6. Üks kuu  pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäev a lakkavad B- ja C -kategooria 
eksisteerimast . Pooled avaldavad seejärel võimalikult kiiresti ajakohastatud lisa SSC -8 [Artikli SSC.11 
kohaldamist käsitlevad üleminekusätted].  Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse lisa [SSC -8] [Artikli SSC.11 
kohaldamist käsitle vad üleminekusätted] alates kõnealuse avaldamise kuupäevast üksnes A -
kategooria liikmesriike hõlmavana.   
7. Kui isik on lõikes 1 osutatud olukorras, mis hõlmab C -kategooria liikmesriiki enne 
ajakohastatud lisa SSC -8 [Artikli SSC.11 kohaldamist käsitlevad ülem inekusätted] avaldamist 
vastavalt lõikele 6, jätkatakse lõike 1 kohaldamist selle isiku suhtes kogu tema lõike 1 kohase 
tegevuse kestel.   
8. Liit teavitab sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteed, kui liikmesriik soovib enda 
väljaarvamist lisa SSC -8 [A rtikli SSC.11 kohaldamist käsitlevad üleminekusätted] A -kategooriast ning 
sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee kõrvaldab liidu taotlusel selle liikmesriigi lisa SSC -8 A-
kategooriast.  Pooled avaldavad ajakohastatud lisa SSC -8 [Artikli SSC.11 kohal damist käsitlevad 
üleminekusätted] , mida kohaldatakse alates sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteele 
taotluse laekumisele järgneva teise kuu esimesest päevast.  
9. Kui isik on lõikes 1 osutatud olukorras enne ajakohastatud lisa SSC -8 [Artikli SSC.11 
kohaldamist käsitlevad üleminekusätted] avaldamist vastavalt lõikele 8, jätkatakse lõike 1 
kohaldamist selle isiku suhtes kogu tema lõike 1 kohase tegevuse kestel.   
Artikkel SSC.12.  Tegevus kahes või enamas riigis  
1. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab palgatöötajana ühes või mitmes liikmesriigis ja samuti 
Ühendkuningriigis, kohaldatakse õigusakte järgmiselt:  
(a) elukohariigi õigusakte, kui oluline osa tema tegevusest toimub kõnealuses riigis, või  
(b) kui oluline osa tema tegevusest ei toimu elukohariigis  
(i) selle riigi õigusakte, kus on talle tööd andva ettevõtja või tööandja registrijärgne 
asukoht või tegevuskoht, kui talle annab tööd üks ettevõtja või tööandja, või  
(ii) selle riigi õigusakte, kus on talle tööd andva ettevõtja või tööandja registrijärgne 
asukoht või te gevuskoht, kui talle annavad tööd kaks või mitu ettevõtjat või tööandjat, 
kellel on registrisse kantud asukoht või tegevuskoht vaid ühes riigis, või  
(iii) selle riigi õigusakte, kus on talle tööd andva ettevõtja või tööandja registrijärgne 
asukoht või tegevuskoh t ning mis ei ole asjaomase isiku elukohariik, kui talle annavad 
tööd kaks või mitu ettevõtjat või tööandjat, kelle registrisse kantud asukoht või 
 
1148  tegevuskoht on riigis ja Ühendkuningriigis, millest üks on asjaomase isiku elukohariik, 
või 
(iv) elukohariigi õigu sakte, kui talle annavad tööd kaks või enam ettevõtjat või tööandjat, 
kellest vähemalt kahe registrijärgne asukoht või tegevuskoht on eri riikides, millest 
kumbki ei ole asjaomase isiku elukohajärgne riik.  
2. Isiku suhtes, kes tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana ühes või mitmes 
liikmesriigis ja ka Ühendkuningriigis, kohaldatakse  
(a) elukohariigi õigusakte, kui oluline osa tema tegevusest toimub kõnealuses riigis, või  
(b) selle riigi õigusakte, kus on tema tegevuste huvikese, kui ta ei ela ühes neist ri ikidest, kus 
toimub oluline osa tema tegevusest.  
3. Isiku suhtes, kes tavaliselt tegutseb palgatöötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või 
enamas riigis, kohaldatakse selle riigi õigusakte, kus ta töötab, või kui ta tegutseb kahes või mitmes 
riigis,  siis kooskõlas lõikega 1 määratletud õigusakte.  
 
4. Isiku suhtes, kes on riigiteenistuja ühes riigis ja kes töötab või tegutseb füüsilisest isikust 
ettevõtjana ühes või mitmes riigis, kohaldatakse selle riigi õigusakte, mille subjektiks on talle tööd 
andev r iigiasutus.  
 
5. Isiku suhtes, kes tavaliselt töötab palgatöötajana kahes või enamas liikmesriigis (ja mitte 
Ühendkuningriigis), kohaldatakse Ühendkuningriigi õigusakte, kui ta ei tegele olulise osaga sellest 
tegevusest elukohariigis ning  
(a) talle annavad tööd ka ks või enam ettevõtjat või tööandjat, kelle registrijärgne asukoht või 
tegevuskoht on Ühendkuningriigis;  
(b) ta elab liikmesriigis ja töötab kahe või enama ettevõtja või tööandja heaks, kelle registrijärgne 
asukoht või tegevuskoht on Ühendkuningriigis ja eluko haliikmesriigis;  
(c) ta elab Ühendkuningriigis ja töötab kahe või enama ettevõtja või tööandja heaks, kellest 
vähemalt kahe registrijärgne asukoht või tegevuskoht on eri liikmesriikides, või  
(d) ta elab Ühendkuningriigis ja töötab ühe või mitme ettevõtja või tööan dja heaks, kellest ühelgi 
ei ole registrijärgset asukohta ega tegevuskohta teises riigis.  
6. Isiku suhtes, kes tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana kahes või enamas 
liikmesriigis (ja mitte Ühendkuningriigis), ilma et ta tegeleks olulise osaga s ellest tegevusest 
elukohariigis, kohaldatakse Ühendkuningriigi õigusakte, kui tema tegevuse huvikese asub 
Ühendkuningriigis.  
 
7. Lõiget 6 ei kohaldata isiku suhtes, kes tavaliselt töötab ja tegutseb füüsilisest isikust 
ettevõtjana kahes või enamas liikmesriig is. 
 
8. Lõigetes 1 –6 nimetatud isikuid koheldakse kooskõlas käesolevate sätetega määratletud 
õigusaktide eesmärgil nii, nagu toimuks kogu nende töine tegevus või tegevus füüsilisest isikust 
ettevõtjana ja nad saaksid kogu tulu asjaomases riigis.  
 
1149  Artikkel SSC.13. Vabatahtlik kindlustus või kohustusliku kindlustuse vabatahtlik jätkamine  
1. Artikleid SSC.10 [Üldised eeskirjad] ja SSC.12 [ Tegevus kahes või enamas riigis]  ei kohaldata 
vabatahtliku kindlustuse ja kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise s uhtes, välja arvatud 
juhul, kui mõne artiklis SSC.3 [Kohaldamisala] nimetatud kindlustusliigi jaoks on mõnes liikmesriigis 
üksnes vabatahtlik kindlustus.  
2. Kui riigi õigusaktidest tulenevalt kohaldatakse asjaomase isiku suhtes kohustuslikku 
kindlustust se lles riigis, ei või tema suhtes kohaldada vabatahtlikku kindlustusskeemi ega 
kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise skeemi teises riigis. Kõigil muudel juhtudel, kui 
antud kindlustusliigi puhul on valida mitme vabatahtliku kindlustusskeemi või koh ustusliku 
kindlustuse vabatahtliku jätkamise skeemi vahel, liitub asjaomane isik üksnes skeemiga, mille ise 
valib.  
3. Invaliidsus -, vanadus - ja toitjakaotushüvitise puhul võib asjaomane isik siiski ühineda riigi 
vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku ki ndlustuse vabatahtliku jätkamise skeemiga hoolimata 
sellest, et tema suhtes kohaldatakse kohustuslikult teise riigi õigusakte, tingimusel et tema suhtes on 
tema karjääri mingil etapil kohaldatud esimese riigi õigusakte seoses palgatöö või füüsilisest isiku st 
ettevõtjana tegutsemisega, ja kui selline kattumine on esimese riigi õigusaktide alusel sõnaselgelt või 
kaudselt lubatud.  
4. Kui riigi õigusaktidest tulenevalt on vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse 
vabatahtliku jätkamise tingimuseks s elles riigis elamine või eelnev palgatöötajana töötamine või 
füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine, siis kohaldatakse artikli SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või 
sündmustega seotud võrdne kohtlemine] punkti  b vaid isikute suhtes, kelle suhtes varem o n 
kohaldatud selle riigi õigusakte palgatöö või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise alusel.  
Artikkel SSC.14.  Tööandja kohustused  
1. Tööandja, kelle registrijärgne asukoht või tegevuskoht on väljaspool pädevat riiki, täidab 
kõiki oma töötajate suhtes kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud kohustusi, eelkõige kohustust 
teha nendes õigusaktides ette nähtud sissemakseid, samamoodi kui siis, kui tema registrijärgne 
asukoht või tegevuskoht oleks pädevas riigis.  
2. Tööandja, kelle tegevuskoht ei ole selles riigis, kelle õigusakte kohaldatakse, võib töötajaga 
kokku leppida, et viimane täidab sissemaksete tegemisel tööandja kohustusi tema nimel, ilma et see 
mõjutaks tööandja aluskohustusi. Tööandja saadab kõnealuse riigi pädevale asutusele sellise 
kokku leppe kohta teate.  
III JAOTIS. ERISÄTTE D ERI KATEGOORIATE H ÜVITISTE KOHTA  
1. PEATÜKK. HAIGUSHÜVITISED, RASEDUS - JA SÜNNITUS - NING SAMAVÄÄRSED ISADUSHÜVITISED  
1. jagu.  Kindlustatud ja nende pereliikmed, välja arvatud pensionärid ja nende pereliikmed  
Artikk el SSC.15.  Elamine muus riigis kui pädev riik  
Kindlustatud isik või tema pereliikmed, kes elavad muus riigis kui pädev riik, saavad elukohariigis 
mitterahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimel annab elukohajärgne asutus kooskõlas asutuse 
kohaldatavate õigusaktide sätetega, nagu oleksid nad kindlustatud nimetatud õigusaktide alusel.  
 
1150  Artikkel SSC.16. Viibimine pädevas riigis, mis ei ole elukohajärgne riik – erieeskirjad piirialade 
töötajate perekondade kohta  
1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, on ka kindlustatud isikul ja tema artiklis SSC.15 [Elamine 
riigis, mis ei ole pädev riik] osutatud pereliikmetel pädevas riigis viibimise ajal õigus saada 
mitterahalisi hüvitisi.  Mitterahalisi hüvitisi annab pädev asutus oma kulul kooskõlas nende 
õigusaktide sätetega, mida ta kohaldab, nagu elaksid asjaomased isikud pädevas riigis.  
2. Piirialatöötaja pereliikmetel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi pädevas riigis viibimise ajal.  
Kui pädev riik on loetletud lisas SSC -2 [Piirialatöötaja pereliikme mitterahalise hüvitise saamise 
õiguste piiramine], on piirialatöötaja pereliikmetel, kes viibivad piirialatöötajaga samas riigis, õigus 
mitterahalistele hüvitistele pädevas riigis siiski ü ksnes artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat 
riiki] lõikes  1 sätestatud tingimustel.  
Artikkel SSC.17.  Viibimine väljaspool pädevat riiki  
1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, on kindlustatud isikul ja tema pereliikmetel, kes viibivad 
muus rii gis kui pädev riik, õigus mitterahalistele hüvitistele, mida viibimiskohajärgne asutus annab 
pädeva asutuse nimel vastavalt oma õigusaktidele, nii nagu oleks isik nende õigusaktide alusel 
kindlustatud, kui  
(a) mitterahalised hüvitised muutuvad mitterahaliste h üvitiste andja arvates hüvitiste laadi ja 
eeldatavat viibimise kestust arvestades nende viibimise ajal meditsiinilistel põhjustel 
vajalikuks;  
(b) isik ei reisinud sellesse riiki mitterahaliste hüvitiste saamiseks (v.a juhul, kui ta on reisija või 
meeskonnalii ge laeval või õhusõidukil, mis reisib sellesse riiki) ja mitterahalised hüvitised 
osutusid reisi või lennu ajal meditsiinilistel põhjustel vajalikuks  ning  
(c) Kehtiv õigusi tõendav dokument esitatakse kooskõlas lisa SSC -7 [Rakendusosa] artikli SSCI.22 
[Viibimi ne muus riigis kui pädev riik] lõikega 1.  
2. Liites SSCI -2 [Õigusi tõendav dokument]  on loetletud mitterahalised hüvitised, mille 
andmiseks teises riigis viibimise ajal on nõutavad praktilised põhjused või eelkokkulepe asjaomase 
isiku ja hooldust pakkuva asutuse vahel.  
Artikkel SSC.18. Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast ravi 
väljaspool elukohariiki  
1. Kui käesoleva protokolliga ei ole sätestatud teisiti, siis taotleb kindlustatud isik, kes reisib 
teise riiki eesmär giga seal viibimise ajal saada mitterahalisi hüvitisi, luba pädevalt asutuselt.  
2. Kindlustatud isik, kes on saanud pädevalt asutuselt loa minna teise riiki tema seisundile 
sobiva ravi saamiseks, saab mitterahalisi hüvitisi, mida pädeva asutuse nimel annab  
viibimiskohajärgne asutus vastavalt viimase kohaldatavate õigusaktide sätetele, nagu oleks ta 
kindlustatud nimetatud õigusaktide alusel. Luba antakse, kui kõnealune ravi kuulub kõnealuse isiku 
elukohajärgses riigis õigusaktidega sätestatud hüvitiste hulka  ning seda ravi pole võimalik talle 
pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse tema tervislikku seisundit ja 
haiguse võimalikku kulgu.  
3. Lõikeid 1  ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis  kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.  
 
1151  4. Kui kindlustatud isiku pereliikmed elavad muus riigis kui kindlustatud isiku elukohajärgne riik 
ja see riik on valinud kompenseerimise kindlaksmääratud summade alusel, kannab lõikes 2 
nimetatud mitterahaliste hüvitiste kulud pereliikmete elukohajärgne asutus. Sellisel juhul 
käsitletakse pädeva asutusena lõike 1 eesmärgil pereliikmete elukohajärgset asutust.   
Artikkel SSC.19.  Rahalised hüvitised  
1. Kindlustatud isikul ja tema pereliikmetel, kes elavad või viibivad muus riigis kui pädev riik, on 
õigus rahaliste le hüvitistele, mida maksab pädev asutus kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega. 
Pädeva asutuse ja elu - või viibimiskohajärgse asutuse vahelise kokkuleppe alusel võib selliseid 
hüvitisi maksta ka elu - või viibimiskohajärgne asutus pädeva asutuse kulul vasta valt pädeva riigi 
õigusaktidele.  
2. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette rahaliste hüvitiste arvutamise keskmise 
tulu või keskmise sissemakse alusel, määratleb sellise keskmise tulu või keskmise sissemakse üksnes 
nimetatud riigi õigusakti de alusel täitunud perioodide eest kinnitatult makstud tulude või 
rakendatud sissemaksete alusel.  
3. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette rahaliste hüvitiste arvutamise 
normtöötasu põhjal, võtab arvesse üksnes normtöötasu või vajaduse kor ral keskmist normtöötasu 
nimetatud riigi õigusaktide alusel täitunud perioodide eest.  
4. Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutandis  juhtumite suhtes, kus pädeva asutuse 
kohaldatavates õigusaktides sätestatakse konkreetne vaatlusperiood, mis kõnealuse juh tumi puhul 
vastab täielikult või osaliselt perioodidele, mis asjaomase isiku puhul on täitunud ühe või enama riigi 
õigusaktide alusel.  
Artikkel SSC.20.  Pensionitaotlejad  
1. Kindlustatud isik, kellel on õigus mitterahalistele hüvitistele viimase pädeva ri igi õigusaktide 
alusel lõpeb pensionitaotluse esitamisel või selle menetlemise ajal, säilitab õiguse mitterahalistele 
hüvitistele elukohajärgse riigi õigusaktide alusel, tingimusel et pensioni taotleja vastab lõikes 2 
osutatud riigi õigusaktidest tulenevat ele kindlustustingimustele. Õigust mitterahalistele hüvitistele 
elukohariigis kohaldatakse ka pensionitaotleja pereliikmete suhtes.  
2. Mitterahaliste hüvitiste kulud kannab selle riigi asutus, mis pensioni määramise korral oleks 
pädev artiklite SSC.21 [Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel] kuni SSC.23 
[Pensionid ühe või mitme riigi õigusaktide alusel, välja arvatud elukohajärgne riik, kui viimati 
nimetatud riigis kehtib õigus saada mitterahalisi hüvitisi] alusel.  
2. jagu.  Pensionäride ja nende pereliikmete erisätted  
Artikkel SSC.21. Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel  
Isik, kes saab pensioni või pensione kahe või mitme riigi õigusaktide alusel, millest üks on 
elukohariik, ning kellel on õigus mitterahalistele hüvitistele selle riigi õigusaktide alusel, saab koos 
pereliikmetega selliseid hüvitisi elukohajärgselt asutuselt ja selle asutuse kulul, nagu oleks ta 
pensionär, kelle pension kuulub maksmisele üksnes selle riigi õigusaktide alusel.  
Artik kel SSC.22. Õiguse puudumine mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel  
1. Isik, kes  
 
1152  (a) elab mõnes riigis;  
(b) saab pensioni või pensione ühe või mitme riigi õigusaktide alusel  ning  
(c) on elukohariigi õigusaktide alusel mitterahaliste hüvitise saam ise õiguseta,  
saab siiski selliseid hüvitisi enda ja oma pereliikmete eest, kui pensionäril oleks õigus neid saada 
tema pensioni suhtes pädeva riigi õigusaktide alusel või vähemalt ühe pädeva riigi õigusaktide alusel, 
kui kõnealune isik elas selles riigis . Mitterahalisi hüvitisi annab lõikes 2 nimetatud asutuse kulul 
elukohajärgne asutus, nii nagu asjaomasel isikul oleks õigus pensionile ja mitterahalistele hüvitistele 
selle riigi õigusaktide alusel.  
2. Lõikes 1 käsitletud juhtudel kannab mitterahaliste hü vitiste kulud asutus, mis tehakse 
kindlaks vastavalt järgmistele eeskirjadele:  
(a) kui pensionäri koheldakse nii, nagu tal oleks ühe riigi õigusaktide alusel õigus mitterahalistele 
hüvitistele, kannab nende hüvitiste kulud selle riigi pädev asutus;  
(b) kui pensionäri koheldakse nii, nagu oleks tal õigus saada mitterahalisi hüvitisi kahe või enama 
riigi õigusaktide alusel, kannab nende hüvitiste kulud selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid 
on tema suhtes kõige kauem kehtinud;  
(c) kui punktis b sätestatud  eeskirja kohaldamine tooks kaasa selle, et nende hüvitiste kulude eest 
vastutaks mitu riiki, kannab kulud selle riigi pädev asutus, kelle õigusakte pensionäri suhtes 
viimati kohaldati.  
Artikkel SSC.23. Pensionid ühe või mitme riigi õigusaktide alusel, väl ja arvatud elukohariik, kui viimati 
nimetatud riigis kehtib õigus saada mitterahalisi hüvitisi  
Kui isik, kes saab pensioni või pensione ühe või mitme riigi õigusaktide alusel, elab riigis, mille 
õigusaktide alusel ei olene õigus mitterahalistele hüvitistel e kindlustustingimustest ega 
palgatöötajana töötamisest või tegevusest füüsilisest isikust ettevõtjana, ja ta elukohariigist pensioni 
ei saa, kannab talle ja tema pereliikmetele antavad mitterahaliste hüvitiste kulud ühe tema 
pensionite suhtes pädeva riigi  asutus, mis määratakse kooskõlas artikli SSC.22 [Õiguse puudumine 
mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel] lõikega 2, sellises ulatuses, milles 
pensionäril ja tema pereliikmetel oleks õigus hüvitistele, kui nad elaksid selles riigis.   
Artikkel SSC.24. Pereliikmete elamine riigis, mis pole pensionäri elukohariik  
Kui isik  
(a) saab pensioni või pensione ühe või mitme riigi õigusaktide alusel ning  
(b) elab muus riigis kui see, kus elavad tema pereliikmed,  
on tema pereliikmetel õigus saada mittera halisi hüvitisi oma elukohajärgselt asutuselt vastavalt selle 
kohaldatavatele õigusaktidele, kui pensionäril on õigus saada mitterahalisi hüvitisi riigi õigusaktide 
alusel.  Kulud kannab pensionärile tema elukohariigis antavate mitterahaliste hüvitiste kulu de eest 
vastutav pädev asutus.  
 
1153  Artikkel SSC.25. Pensionäri või tema pereliikmete viibimine väljaspool elukohariiki – viibimine 
pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool elukohariiki  
1. Artiklit SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] kohalda takse mutatis mutandis  järgmise 
suhtes:  
(a) isiku suhtes, kes saab pensioni või pensione ühe või mitme riigi õigusaktide alusel ja kellel on 
õigus mitterahalistele hüvitistele ühe oma pensioni/pensioneid maksva riigi õigusaktide alusel,  
(b) tema pereliikmetele,   
 kes viibivad riigis, mis ei ole nende elukohariik.  
2. Artikli SSC.16 [Viibimine riigis, mis ei ole elukohajärgne riik – erieeskirjad piirialade töötajate 
perekondade kohta] lõiget 1kohaldatakse mutatis mutandis  lõikes 1 kirjeldatud isikute suhtes, kui 
nad viibivad riigis, kus asub pensionärile tema elukohariigis antavate mitterahaliste hüvitiste kulude 
eest vastutav pädev asutus, ning see riik on otsustanud selle kasuks ja on loetletud lisas SSC-3 
[Täiendavad õigused pädevasse riiki naasvate pensionäride puhul] . 
3. Artiklit SSC.18 [Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast 
ravi väljaspool elukohariiki] kohaldatakse mutatis mutandis  pensionäri või tema pereliikmete suhtes, 
kes viibivad muus riigis kui see, kus nad elavad, eesmärgiga saada selles riigis nende seisundile 
vastavat ravi.  
4. Kui lõikes 5 ei ole sätestatud teisiti, kannab lõigetes 1 –3 osutatud mitterahaliste hüvitiste 
kulud pensionärile tema elukohariigis antavate mitterahaliste hüvitiste kulude eest vastutav päd ev 
asutus.  
5. Lõikes 3 osutatud mitterahaliste hüvitiste kulud kannab pensionäri või tema pereliikmete 
elukohajärgne asutus, kui need isikud elavad riigis, mis on valinud kompenseerimise 
kindlaksmääratud summade alusel. Sellisel juhul käsitatakse pädeva a sutusena lõike 3 eesmärgil 
pensionäri või tema pereliikmete elukohajärgset asutust.  
Artikkel SSC.26.  Rahalised hüvitised pensionäridele  
1. Rahalisi hüvitisi makstakse isikule, kes saab pensioni või pensione ühe või mitme riigi 
õigusaktide alusel selle riigi pädeva asutuse poolt, kus asub pensionärile tema elukohariigis antavate 
mitterahaliste hüvitiste kulude eest vastutav pädev asutus. Artiklit SSC.19 [Rahalised hüvitised]  
kohaldatakse koos vajalike muudatustega.  
2. Lõiget 1 kohaldatakse ka pensionäri pereliikmete suhtes.  
Artikkel SSC.27.  Pensionäride sissemaksed  
1. Riigi asutus, mis kohaldatavate õigusaktide alusel vastutab haigus -, rasedus -, sünnitus - ja 
samaväärsete isadushüvitiste sissemaksete mahaarvamise eest, võib kohaldatavate õigusaktide 
alusel arvutatud mahaarvamisi taotleda ja tagasi nõuda üksnes selles ulatuses, milles nimetatud riigi 
asutus kannab hüvitiste kulusid artiklite SSC.21 [Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohariigi 
õigusaktide alusel] kuni SSC.24 [Pereliikmete elamine riigis , mis pole pensionäri elukohariik] alusel.  
2. Kui artiklis SSC.23 [Pensionid ühe või mitme riigi õigusaktide alusel, välja arvatud elukohariik, 
kui viimati nimetatud riigis kehtib õigus saada mitterahalisi hüvitisi]  osutatud juhul oleneb 
haigushüvitiste, rasedus - ja sünnitus - ning samaväärsete isadushüvitiste saamine sissemaksete või 
 
1154  samalaadsete maksete tasumisest vastavalt pensionäri elukohariigi õigusaktidele, ei tule selliseid 
sissemakseid elukoha alusel tasuda.  
3. jagu.  Üldsätted  
Artikkel SSC.28.  Üldsätted  
Artikleid SSC.21 [Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel] kuni SSC.27 
[Pensionäride sissemaksed] ei kohaldata pensionäri ega tema pereliikmete suhtes, kellel riigi 
õigusaktide alus el on õigus hüvitistele palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise 
tõttu. Sellisel juhul kohaldatakse selle isiku suhtes käesoleva peatükiga seoses artikleid SSC.15 
[Elamine muus riigis kui pädev riik] kuni SSC.19 [Rahalised hüvitised].   
Artikkel SSC.29. Prioriteetsuse eeskirjad mitterahaliste hüvitiste õiguse puhul – erieeskiri 
pereliikmete õiguse kohta hüvitistele elukohariigis  
1. Kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, siis kui pereliikmel on iseseisev õigus mitterahalistele 
hüvitiste le riigi õigusaktide või käesoleva peatüki alusel, on selline õigus tähtsam kui tuletatud õigus 
pereliikme mitterahalistele hüvitistele.  
2. Kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, siis kui iseseisev õigus on elukohariigis olemas vahetult ja 
üksnes asjaomas e isiku selles riigis elamise alusel, on tuletatud õigus mitterahalistele hüvitistele 
sõltumatu õiguse ees ülimuslik.  
3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 antakse mitterahalisi hüvitisi kindlustatud isiku pereliikmetele 
nende elukohariigi pädeva asutuse kulul, ku i 
(a) need pereliikmed elavad riigis, mille õigusaktide kohaselt ei olene õigus mitterahalistele 
hüvitistele kindlustuse või palgatöötajana töötamise või füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsemise tingimustest, ning  
(b) kindlustatud isiku abikaasa või laste eest hoolitsev isik teeb palgatööd või tegutseb füüsilisest 
isikust ettevõtjana selles riigis või saab sellest riigist pensioni palgatöö või füüsilisest isikust 
ettevõtjana tegutsemise alusel.  
Artikkel SSC.30.  Asutustevaheline kompenseerimine  
1. Mitterahalised  hüvitised, mida riigi asutus annab teise riigi asutuse eest käesoleva peatüki 
alusel, tuleb täies ulatuses kompenseerida.  
2. Lõikes 1 osutatud kompenseerimine määratakse ja jõustatakse lisas SSC -7 [Rakendusosa] 
sätestatud korras kas tegeliku kulu tõendi e sitamisel või kindlaksmääratud summade alusel nende 
riikide puhul, kelle õigus - või haldusstruktuuride tõttu pole tegeliku kulu alusel kompenseerimine 
asjakohane.  
3. Riigid ja nende pädevad võimuorganid võivad ette näha teistsuguse kompenseerimisviisi või 
loobuda igasugusest kompenseerimisest nende jurisdiktsiooni all olevate asutuste vahel.  
2. PEATÜKK. HÜVITISED TÖÖÕNNETUSE VÕI KUTSEHAIGUSE KORRAL  
 
1155  Artikkel SSC.31. Õigus mitterahalistele ja rahalistele hüvitistele  
1. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõ igete 2 ja 3 soodsamate sätete kohaldamist, 
kohaldatakse tööõnnetuste või kutsehaigustega seotud hüvitiste suhtes ka artiklit SSC.15 [Elamine 
riigis, mis ei ole pädev riik], artikli SSC.16 [Viibimine riigis, mis ei ole elukohajärgne riik – erieeskirjad 
piirialade töötajate perekondade kohta] lõiget 1, artikli SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] 
lõiget 1 ja artikli 18 [Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast 
ravi väljaspool elukohajärgset riiki]  lõiget 1.  
2. Isikul, kellega on juhtunud tööõnnetus või kes on haigestunud kutsehaigusesse ja kes elab 
või viibib muus riigis kui pädev riik, on õigus tööõnnetusi ja kutsehaigusi hõlmava skeemi alusel 
mitterahalistele erihüvitistele, mida pädeva asutuse eest annab elu - või viibimiskohajärgne asutus 
vastavalt asutuse kohaldatavatele õigusaktidele, nagu oleks isik kindlustatud nimetatud õigusaktide 
alusel.  
3. Pädev asutus ei või keelduda artikli SSC.18 [Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise 
eesmärgil – luba saada asj akohast ravi väljaspool elukohariiki] lõikes 1 sätestatud loa andmisest 
tööõnnetuse tõttu kannatada saanud või kutsehaigusesse haigestunud isikule, kellel on õigus saada 
kõnealuse asutuse kulul hüvitisi, juhul kui tema seisundile kohast ravi ei ole võimali k talle tema 
elukohariigi territooriumil pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse tema 
tervislikku seisundit ja haiguse võimalikku kulgu.  
4. Artiklit SSC.19 [Rahalised hüvitised] kohaldatakse ka käesoleva peatükiga reguleeritud 
hüvitiste suhtes.  
Artikkel SSC.32.  Transpordikulud  
1. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette isiku, kellega on juhtunud tööõnnetus 
või kes on haigestunud kutsehaigusesse, elukohta või haiglasse transportimise kulude hüvitamise, 
kannab need  kulud vastavasse kohta riigis, kus see isik elab, tingimusel et kõnealune asutus on 
andnud selliseks transportimiseks eelnevalt loa, arvestades nõuetekohaselt transportimist 
õigustavaid asjaolusid. Selline luba ei ole nõutav piirialatöötaja puhul.  
2. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktid näevad ette tööõnnetuse tagajärjel hukkunud isiku 
surnukeha matmispaika transportimise kulude hüvitamise, hüvitab vastavalt tema kohaldatavate 
õigusaktide sätetele transpordikulud samasugusesse paika riigis, kus oli k õnealuse isiku elukoht 
õnnetuse toimumise ajal.  
Artikkel SSC.33. Hüvitised kutsehaiguse puhul, kui haigestunud isik on viibinud samades 
riskitingimustes mitmes riigis  
Kui kutsehaigusesse haigestunud isik on kahe või enama riigi õigusaktide kohaselt tegutse nud alal, 
mis oma loomult võib tõenäoliselt põhjustada kõnealuse haiguse, määratakse hüvitised, mida tal või 
tema ülalpidamisel olnud isikutel on õigus taotleda, üksnes viimase tingimustele vastava riigi 
õigusaktide alusel.  
Artikkel SSC.34.  Kutsehaiguse s üvenemine  
Sellise kutsehaiguse süvenemise korral, mille tõttu sellesse haigestunud isik on saanud või saab 
hüvitisi riigi õigusaktide alusel, kohaldatakse järgmisi reegleid:  
(a) kui asjaomane isik ei ole hüvitise saamise ajal teise riigi õigusaktide alusel pa lgatöötajana 
töötanud või tegutsenud füüsilisest isikust ettevõtjana alal, mis tõenäoliselt võib põhjustada 
 
1156  või süvendada kõnealust haigust, kannab esimese riigi pädev asutus hüvitiste kulud tema 
kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse haiguse süv enemist;  
(b) kui asjaomane isik on hüvitise saamise ajal teise riigi õigusaktide alusel tegutsenud sellisel alal, 
kannab esimese riigi pädev asutus hüvitise kulud tema kohaldatavate õigusaktide alusel, 
arvestamata haiguse süvenemist. Teise riigi pädev asutus m äärab asjaomasele isikule 
lisahüvitise, mille suurus võrdub vahega pärast haiguse süvenemist makstava hüvitise suuruse 
ja hüvitise suuruse vahel, mis oleks tulnud maksta tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel 
enne haiguse süvenemist juhul, kui kõnealu ne haigus oleks tekkinud ajal, kui isiku suhtes 
kohaldati selle riigi õigusakte;  
(c) riigi õigusaktides ettenähtud vähendamis -, peatamis - või tühistamiseeskirju ei rakendata 
isikute suhtes, kes saavad kahe liikmesriigi asutuste määratud hüvitisi vastavalt punk tile b . 
Artikkel SSC.35. Eeskirjad teatavate riikide õigusaktide erijoonte arvestamiseks  
1. Kui riigis, kus asjaomane isik elab või viibib, puudub tööõnnetus - või kutsehaiguskindlustus, 
või kui selline kindlustus on olemas, kuid puudub mitterahaliste hüvit iste andmise eest vastutav 
asutus, annab selliseid hüvitisi see viibimis - või elukohajärgne asutus, kes on vastutav mitterahaliste 
hüvitiste andmise eest haiguse korral.  
2. Kui pädevas riigis puudub tööõnnetus - või kutsehaiguskindlustus, kohaldatakse selle st 
hoolimata käesoleva peatüki mitterahalisi hüvitisi käsitlevaid sätteid isiku suhtes, kellel on selle riigi 
õigusaktide alusel õigus haigus -, sünnitus - või samaväärsele isadushüvitisele, kui sel isikul on 
juhtunud tööõnnetus või ta põeb kutsehaigust teis es riigis elamise või viibimise ajal. Kulud kannab 
pädeva riigi õigusaktide alusel mitterahaliste hüvitiste puhul pädev asutus.  
3. Artiklit SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või sündmustega seotud võrdne kohtlemine] 
kohaldatakse riigi pädeva asutuse suhtes teise riigi õigusaktide alusel toimunud või seejärel 
kinnitatud tööõnnetuste ja kutsehaigustega samaväärselt ajal, kui määratakse töövõimetuse aste, 
õigus hüvitistele või nende summa, tingimusel et   
(a) hüvitist ei ole makstud tööõnnetuse või kutsehaiguse eest , mis kohalduvate õigusaktide alusel 
varem ilmnes või kinnitati, ning  
(b) hüvitist ei ole makstud tööõnnetuse või kutsehaiguse eest, mis ilmnes või kinnitati hiljem teise 
riigi õigusaktide alusel, mille põhjal tööõnnetus või kutsehaigus ilmnes või kinnitati.  
Artikkel SSC.36. Asutustevaheline kompenseerimine  
1. Artiklit SSC.30 [ Asutustevaheline kompenseerimine]  kohaldatakse ka käesoleva peatükiga 
reguleeritud hüvitiste suhtes ja kompenseeritakse tegelike kulude alusel.  
2. Riigid või nende pädevad võimuorganid võ ivad ette näha teistsuguse kompenseerimisviisi 
või loobuda igasugusest kompenseerimisest nende jurisdiktsiooni all olevate asutuste vahel.  
3. PEATÜKK. MATUSETOETUSED  
Artikkel SSC.37. Õigus toetustele, kui surmajuhtum leiab aset, või kui toetusele õigust o mav isik elab 
väljaspool pädevat riiki  
1. Kui kindlustatud isik või tema pereliige sureb muus riigis kui pädev riik, loetakse surm 
toimunuks pädevas riigis.  
 
1157  2. Pädev asutus on kohustatud andma matusetoetust tema kohaldatavate õigusaktide alusel ka 
juhul, kui isik, kellel on õigus toetusele, elab muus riigis kui pädev riik.  
3. Lõikeid 1  ja 2 kohaldatakse ka juhul, kui surm saabub tööõnnetuse või kutsehaiguse 
tagajärjel.  
Artikkel SSC.38. Hüvitiste maksmine pensionäri surma korral  
1. Kui pensionär, kellel oli  õigus saada pensioni ühe riigi õigusaktide alusel või pensione kahe 
või mitme riigi õigusaktide alusel, elas surma saabumisel muus riigis kui see, kelle pädev asutus 
vastutas pensionärile mitterahaliste hüvitiste andmise eest artiklite SSC.22 [Õiguse puud umine 
mitterahalistele hüvitistele elukohariigi õigusaktide alusel]  ja SSC.23 [Pensionid ühe või mitme riigi 
õigusaktide alusel, välja arvatud elukohariik, kui viimati nimetatud riigis kehtib õigus saada 
mitterahalisi hüvitisi]  sätete alusel, annab nimetat ud asutus oma kulul matusetoetust tema 
kohaldatavate õigusaktide alusel, nii nagu oleks kõnealune pensionär oma surma saabumise ajal 
elanud selle asutuse asukohariigis.  
2. Lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis  pensionäri pereliikmete suhtes.  
4. PEATÜKK. I NVALIIDSUSHÜVITISED  
Artikkel SSC.39. Invaliidsushüvitiste arvutamine  
Ilma et see piiraks artikli SSC.7 [Perioodide liitmine] kohaldamist, kui käesoleva protokolli II  jaotise 
[Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine] alusel pädeva riigi õigusaktide koha selt oleneb 
invaliidsushüvitise suurus kindlustus -, töötamis -, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise või 
elamisperioodide kestusest, ei pea pädev riik makstava invaliidsushüvitise summa arvutamisel 
arvesse võtma ühtegi sellist teise riigi õigusaktide  alusel täitunud perioodi.   
Artikkel SSC.40. Erisätted perioodide liitmise kohta  
Riigi pädev asutus, kelle õigusaktid seavad hüvitiste saamise õiguse omandamise, säilitamise või 
ennistamise sõltuvusse kindlustus - või elamisperioodide täitumisest, kohaldab vajaduse korral 
artiklit SSC.46 [Erisätted perioodide liitmise kohta]  mutatis mutandis .  
 Artikkel SSC.41. Invaliidsuse süvenemine  
Kui süveneb invaliidsus, mille eest isik saab hüvitist ühe või enama riigi õigusaktide alusel, antakse 
hüvitist süvenemist arvesse võttes siinse peatüki kohaselt edasi.  
Artikkel SSC.42. Invaliidushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks  
1. Kui invaliidsushüvitist maksva riigi õigusaktides on kooskõlas käesoleva protokolliga ette 
nähtud, muudetakse antavad invaliidsushüvitised vanadushüvitisteks vastavalt tingimustele, mis on 
sätestatud õigusaktides, mille alusel neid makstakse, ja kooskõlas 5. peatükiga [Vanadus - ja 
toitjakaotuspensionid].  
2. Kui invaliidsushüvitist saav isik võib esitada taotluse vanadushüvitise saamiseks ühe või 
mitme riigi õigusaktide alusel vastavalt artiklile SSC.45 [Üldsätted] , jätkab iga asutus, kes on riigi 
õigusaktide alusel vastutav invaliidsushüvitise maksmise eest, sellele isikule selliste 
invaliidsushüvitiste maksmist, millele nimetatud isikul on se lle asutuse kohaldatavate õigusaktide 
alusel õigus, seni, kuni lõike 1  sätted muutuvad selle asutuse suhtes kohaldatavaks, või seni, kuni 
asjaomane isik vastab selliste hüvitiste saamise tingimustele.  
 
1158  Artikkel SSC.43.  Riigiteenistujate erisätted  
Artikleid  SSC.7 [Perioodide liitmine], SSC.39 [Invaliidsushüvitiste arvutamine], SSC.41 [Invaliidsuse 
süvenemine], SSC.42 [Invaliidsushüvitiste muutmine vanadushüvitisteks] ning artikli SSC.55 
[Riigiteenistujate erisätted] lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse mutatis mutand is riigiteenistujate 
eriskeemiga hõlmatud isikute suhtes.  
5. PEATÜKK.  VANADUS - JA TOITJAKAOTUSPENSIONID  
Artikkel SSC.44. Lapse kasvatamise aja arvessevõtmine  
1. Kui II jaotise [Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine] kohaselt pädeva riigi 
õigusaktide s ei võeta arvesse lapse kasvatamise perioodi, on selle riigi asutus, kelle õigusaktid olid 
vastavalt II jaotisele [Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine] kohaldatavad asjaomase isiku 
suhtes sel põhjusel, et isik töötas või tegeles ettevõtlusega kuup äevani, mil nende õigusaktide alusel 
algas lapse kasvatamise periood, mida asjaomase lapse puhul arvesse võetakse, jätkuvalt kohustatud 
arvestama seda perioodi lapse kasvatamise perioodina tema kohaldatavate õigusaktide kohaselt, 
nagu oleks selline lapse k asvatamine toimunud tema territooriumil.  
2. Lõiget  1 ei kohaldata, kui asjaomase isiku suhtes kohaldatakse või hakatakse kohaldama 
teise riigi õigusakte isiku palgatöötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise tõttu.  
Artikkel SSC.45.  Üldsätted  
1. Kõik pädevad asutused määravad õiguse hüvitisele kõikide nende riikide õigusaktide alusel, 
mida on asjaomase isiku suhtes kohaldatud, kui taotlus hüvitise määramiseks on esitatud, välja 
arvatud juhul, kui asjaomane isik väljendab selgelt soovi lükata e dasi vanadushüvitiste määramine 
ühe või mitme riigi õigusaktide alusel.  
2. Kui mis tahes hetkel asjaomane isik ei vasta või enam ei vasta kõikidele nende riikide 
õigusaktides sätestatud tingimustele, mille subjektiks ta on olnud, ei arvesta asutused, mis 
kohaldavad õigusakte, mille tingimused on täidetud, kooskõlas  artikli SSC.4 7 [Hüvitiste määramine] 
lõike 1 punktidega a või b arvutusi tehes perioode, mis on täitunud selliste õigusaktide alusel, mille 
tingimusi ei täideta või enam ei täideta, kui selle tulemusena kasvaks hüvitise alammäär.   
3. Lõiget 2 kohaldatakse mutatis mutan dis, kui asjaomane isik on selgelt taotlenud 
vanadushüvitise määramise edasilükkamist.  
4. Uus arvutus tehakse automaatselt siis, kui on täidetud tingimused teiste riikide õigusaktide 
alusel, või kui isik taotleb kooskõlas lõikega 1 edasi lükatud vanadushü vitise määramist, välja arvatud 
juhul, kui teiste riikide õigusaktide alusel täitunud perioodid on juba arvesse võetud lõigete 2 ja 3 
alusel.  
Artikkel SSC.46. Erisätted perioodide liitmise kohta  
1. Kui riigi õigusaktidega on teatavate hüvitiste andmise ti ngimuseks seatud 
kindlustusperioodide täitumine üksnes erivaldkonnas palgatöötajana töötamise või füüsilisest isikust 
ettevõtjana tegutsemisega või kutsealal, mida reguleeritakse töötavate või füüsilisest isikust 
ettevõtjatena tegutsevate isikute eriskeemi ga, võtab selle riigi pädev asutus teise riigi õigusaktide 
alusel täitunud perioode arvesse üksnes siis, kui need on täitunud vastava skeemi alusel, või kui see 
nii pole, samal kutsealal, või kui see on asjakohane, samas tegevusvaldkonnas palgatöötajana 
töötades või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsedes.  
 
1159  Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta asjaomane isik eriskeemi alusel hüvitiste 
saamise tingimustele, võetakse nimetatud perioode hüvitiste andmisel arvesse üldskeemi alusel või 
kui see pole võimalik, siis vastavalt tööliste või teenistujate suhtes kohaldatava kindlustusskeemi 
alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest skeemidest.  
2. Riigi eriskeemi alusel täitunud perioode võetakse arvesse üldskeemi alusel h üvitiste 
andmisel, või kui see pole võimalik, siis vastavalt füüsilise töö tegijate või bürootöötajate suhtes 
kohaldatava kindlustusskeemi alusel, tingimusel et asjaomane isik on olnud seotud ühega nendest 
skeemidest, isegi kui neid perioode on juba arvess e võetud viimati nimetatud riigi eriskeemi alusel.  
3. Kui riigi õigusaktid või teatav skeem teevad hüvitiste saamise õiguse omandamise, 
säilitamise või ennistamise tingimuseks, et asjaomane isik on kindlustatud riski realiseerumise ajal, 
loetakse see ting imus täidetuks, kui asjaomane isik on varem olnud kindlustatud selle riigi 
õigusaktide või teatava skeemi alusel ja on riski realiseerumise ajal kindlustatud sama riski suhtes 
teise riigi õigusaktide alusel, või kui see nii ei ole, siis kui tal on õigus sa ada hüvitist sama riski suhtes 
teise riigi õigusaktide kohaselt. Artiklis  SSC.52 [Alla aasta kestvad kindlustus - või elamisperioodid]  
osutatud juhtudel loetakse viimane tingimus siiski täidetuks.   
Artikkel SSC.47.  Hüvitiste määramine  
1. Pädev asutus arvut ab makstava hüvitise suuruse  
(a) kohaldatavate õigusaktide alusel üksnes siis, kui hüvitiste määramise tingimused on täidetud 
ainult siseriiklike õigusaktide alusel (sõltumatu hüvitis);  
(b) arvutades teoreetilise suuruse ja sellest tuleneva tegeliku suuruse ( pro rata  hüvitis) järgmiselt:   
(i) hüvitise teoreetiline suurus võrdub hüvitisega, mida asjaomane isik võiks taotleda, kui 
kõik kindlustus - või elamisperioodid, mis on täitunud teiste riikide õigusaktide alusel, 
oleksid täitunud hüvitise määramise kuupäeval kohald atavate õigusaktide alusel. Kui 
nende õigusaktide alusel ei sõltu hüvitise suurus täitunud perioodide kestusest, 
loetakse selline hüvitise suurus hüvitise teoreetiliseks suuruseks;  
(ii) pädev asutus määrab seejärel kindlaks  pro rata  hüvitise tegeliku suuruse, korrutades 
teoreetilist suurust tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel enne riski 
realiseerumist täitunud perioodide kestuse ja kõikide asjaomaste riikide õigusaktide 
alusel enne riski materialiseerumist täitunud perioodide kogukestuse suhtega.  
2. Vajaduse korral kohaldab pädev asutus lõike 1 punktide a ja b kohaselt arvutatud summa 
suhtes kõiki vähendamise, peatamise või tühistamisega seotud eeskirju, mis on ette nähtud tema 
kohaldatavate õigusaktidega  artiklist SSC.48 [Kattumise välistamise normid ] kuni artiklini SSC.50 [Eri 
liiki hüvitiste kattumine]  sätestatud piirides.  
3. Asjaomasel isikul on õigus saada iga riigi pädevalt asutuselt suurim summa, mis on arvutatud 
vastavalt lõike 1 punktidele a ja b.  
4. Kui kooskõlas lõike 1 punktiga a sooritatud  arvutuse tulemusena on sõltumatu hüvitis ühes 
riigis sama suur või suurem kui pro rata  hüvitis, mis on arvutatud kooskõlas lõike 1 punktiga b, võib 
pädev asutus loobuda pro rata  arvutusest tingimusel, et  
(a) selline olukord on sätestatud lisa SSC -4 [Juhud, m il pro rata  arvutusest võib loobuda 
või seda ei kohaldata] 1. osas;  
 
1160  (b) õigusaktid, mis sisaldavad eeskirju artiklites SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine]  
ja SSC.50 [Eri liiki hüvitiste kattumine]  osutatud kattumiste vältimiseks, ei ole 
kohaldatavad, välja arvatud siis, kui on täidetud artikli SSC.50 [Eri liiki hüvitiste 
kattumine] lõikes  2 sätestatud tingimused;  ning  
(c) Konkreetsel juhul ei ole seoses teise riigi õigusaktide alusel täitunud 
kindlust usperioodidega kohaldatav artikkel  SSC.52 [Alla aasta kestvad kindlustus - või 
elamisperioodid] .  
5. Olenemata lõigete 1 , 2 ja 3 sätetest ei kohaldata pro rata  arvutust skeemide suhtes, mis 
pakuvad hüvitisi, mille arvutamisel ei ole asjakohased perioodid, tingimusel et sellised skeemid on 
loetletud lisa SSC -4 lisa [Juhud, mil pro rata  arvutusest võib loobuda või seda ei kohaldata] 2. osas. 
Sellistel juhtudel on asjaomasel isikul õigus hüvitisele, mis arvutatakse vastavalt asjaomase riigi 
õigusaktidele.  
Artikkel SSC.48.  Kattumise välistamise normid  
1. Sama isiku täitunud kindlustus - või elamisperioodide alusel arvutatud või antud vanadus - ja 
toitjakaotushüvitiste mis tahes kattumist käsitletakse samaliigiliste hüvitiste kattumisena.  
2. Selliste hüvitiste k attumist, mida ei saa käsitleda samaliigiliste hüvitistena lõike 1 
tähenduses, käsitletakse eri liiki hüvitiste kattumisena.  
3. Riigi õigusaktides ettenähtud kattumist välistavate eeskirjade kohaldamisel vanadus - või 
toitjakaotushüvitise sama liiki või er i liiki hüvitise või muu sissetulekuga kattumise korral kehtivad 
järgmised sätted:  
(a) pädev asutus võtab arvesse teises riigis saadud hüvitisi või tulu üksnes siis, kui asutuse 
kohaldatavates õigusaktides on sätestatud välisriigis saadud hüvitiste või tulu a rvessevõtmine;  
(b) pädev asutus võtab arvesse teise riigi makstavate hüvitiste suuruse lisas SSC -7 [Rakendusosa] 
sätestatud tingimustel ja korras enne maksude, sotsiaalkindlustusmaksete ja muude üksikisiku 
maksude või vähendamiste mahaarvamist, välja arvatud k ui kohaldatavates õigusaktides on 
sätestatud pärast selliseid mahaarvamisi kattumiste vältimiseks rakendatavad eeskirjad;  
(c) pädev asutus ei võta arvesse nende teise riigi õigusaktide alusel määratavate hüvitiste suurust, 
mida makstakse vabatahtliku kindlustu se või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise 
alusel;  
(d) kui üks riik rakendab eeskirju kattumise vältimiseks põhjusel, et asjaomane isik saab sama või 
eri liiki hüvitisi teiste riikide õigusaktide alusel või teistes riikides omandatud tulu, võib 
saadaolevat hüvitist vähendada üksnes selliste hüvitiste või sellise tulu summa võrra.  
Artikkel SSC.49.  Samaliigiliste hüvitiste kattumine  
1. Kui kahe või mitme riigi õigusaktide alusel saadaolevad samaliigilised hüvitised kattuvad, ei 
rakendata pro rata hüvitise suhtes riigi õigusaktidega sätestatud eeskirju kattumise vältimiseks.  
2. Kattumise vältimise eeskirju rakendatakse sõltumatu hüvitise  suhtes üksnes siis, kui 
asjaomane hüvitis on:  
(a) hüvitis, mille suurus ei sõltu kindlustus - või elamisperioodi kestusest, ega  
 
1161  (b) hüvitis, mille suurus on kindlaks määratud riski realiseerumiskuupäeva ja hilisema kuupäeva 
vahel täitunuks loetud arvestusliku perioodi alusel, mis kattub järgmisega:   
(i) samaliigiline hüvitis, välja arvatud kui kahe või mitme riigi vahel on sõlmitud kokkulepe 
sama arvestusperioodi mitmekordse arvessevõtmise vältimiseks, ega  
(ii) punktis a osutatud hüvitis.  
Punktides a ja b osutatud hüv itised ja kokkulepped on loetletud lisas SSC -5 [Hüvitised ja lepingud, 
mis võimaldavad kohaldada artiklit SSC.49 [samaliigiliste hüvitiste kattumine]].  
Artikkel SSC.50.  Eri liiki hüvitiste kattumine  
1. Kui eri liiki hüvitiste või muu tulu saamisel on nõut av asjaomaste riikide õigusaktides 
sätestatud kattumise vältimise normide kohaldamine  
(a) kahe või mitme sõltumatu hüvitise suhtes, jagavad pädevad asutused hüvitise või hüvitiste või 
muu tulu summad nii, nagu nad on arvesse võetud, nimetatud normidega reguleeritud 
hüvitiste arvuga;  
siiski ei saa käesoleva punkti kohaldamine asjaomast isikut ilma jätta tema 
pensionäristaatusest käesoleva jaotise teiste peatükkide tähenduses lisas SSC -7 
[Rakendusosa]sätestatud tingimustel ja korras;  
(b) ühe või mitme pro rata  hüvitise suhtes, võtavad pädevad asutused arvesse hüvitist või hüvitisi 
või muud tulu ja kõiki kattumist vältivate eeskirjade rakendamiseks sätestatud tegureid artikli 
SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud arvutuseks määratu d 
kindlustus - ja/või elamisperioodide suhte funktsioonina;  
(c) ühe või mitme sõltumatu hüvitise ja ühe või mitme pro rata  hüvitise suhtes, rakendavad 
pädevad asutused mutatis mutandis punkti a sõltumatute hüvitiste ja punkti b pro rata  
hüvitiste suhtes.   
2. Pädev asutus ei kohalda sõltumatute hüvitiste puhul ette nähtud jaotust, kui tema poolt 
kohaldatavates õigusaktides sätestatakse eri liiki hüvitiste või muu tulu ning kõigi muude tegurite 
arvessevõtmine nende summa selle osa arvutamiseks, mis on määratletud artikli SSC.47 [ Hüvitiste 
määramine] . lõike 1 punkti b alapunktis ii osutatud kindlustus - või elamisperioodide suhte 
funktsioonina.   
3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse mutatis mutandis , kui ühe või mitme riigi õigusaktid näevad ette, 
et õigust hüvitisele ei saa omandada juhul, kui asjaomane isik saab teise riigi õigusaktide alusel 
makstavat eri liiki hüvitist või muud sissetulekut.  
Artikkel SSC.51.  Hüvitiste arvutamise lisasätted  
1. Artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punktis b osutatud teoreetilist e ja pro rata  
summade arvutamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju:  
(a) kui enne riski realiseerumist kõigi asjaomaste riikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus - või 
elamisperioodide kogukestus on pikem kui täishüvitise saamiseks nõutav maksimumperiood 
ühe sellise riigi õigusaktides, arvestab selle riigi pädev asutus täitunud perioodide kogukestuse 
asemel seda maksimumperioodi; see arvutusviis ei tohi põhjustada nimetatud asutusele 
 
1162  suuremat maksekohustust kui tema kohaldatavates õigusaktides ettenähtud täis hüvitis. See ei 
kehti hüvitiste kohta, mille suurus ei sõltu kindlustusperioodi kestusest;  
(b) Kattuvate perioodide arvessevõtmise kord on sätestatud lisas SSC -7 [Rakendusosa];  
(c) kui riigi õigusaktides on sätestatud, et hüvitised tuleb arvutada tulu, sissemakse te, 
sissemaksebaasi, juurdekasvu, sissetuleku, muude summade või neist enama kui ühe 
kombinatsiooni (keskmiste, pro rata, püsi - või krediteeritud summade) alusel, toimib pädev 
asutus järgmiselt:   
(i) määrab hüvitiste arvutusbaasi üksnes kooskõlas tema kohaldat avate õigusaktidega 
täitunud kindlustusperioodide alusel;  
(ii) kasutab vastavalt teiste riikide õigusaktidele täitunud kindlustus - või 
elamisperioodidega kooskõlas arvutatava summa määramisel samu tegureid, mis on 
määratletud või registreeritud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud 
kindlustusperioodide puhul;  
vajaduse korral vastavalt lisas SSC -6 [Erisätted liikmesriikide ja Ühendkuningriigi 
õigusaktide kohaldamise kohta] asjaomase riigi suhtes sätestatud korrale;  
(d) juhul kui punkti d ei kohaldata, kuna riigi õigusaktid näevad ette, et hüvitis arvutataks e muude 
elementide kui kindlustus - või elamisperioodide põhjal, mis ei ole seotud ajavahemikega, 
võtab pädev asutus seoses iga kindlustus - või elamisperioodiga, mis on täitunud mis tahes 
teise riigi õigusaktide alusel, arvesse omandatud kapitali hulka, oma ndatuks loetava kapitali 
hulka või mis tahes muud elementi arvutuste tegemiseks tema suhtes kehtivate õigusaktide 
kohaselt, jagades selle asjaomase pensioniskeemi vastavate ajavahemikega.  
2. Riigi õigusaktide sätteid, mis käsitlevad hüvitiste arvutamisel arvessevõetavate tegurite 
ümberhindamist, kohaldab selle riigi pädev asutus vajaduse korral vastavalt lõikele 1 
arvessevõetavate tegurite suhtes teiste riikide õigusaktide alusel täitunud kindlustus - või 
elamisperioodide puhul.  
Artikkel SSC.52. Alla aasta kestvad kindlustus - või elamisperioodid  
1. Olenemata artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punktist b ei ole liikmesriigi pädev 
asutus kohustatud andma hüvitist tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel täitunud perioodide 
eest, mida võetakse risk i realiseerumisel arvesse, kui:  
(a) nimetatud perioodide kestus on alla ühe aasta ja  
(b) üksnes neid perioode arvesse võttes ei teki nimetatud õigusaktide alusel õigust hüvitisele.   
Käesolevas artiklis tähendavad perioodid kõiki kindlustus -, töö -, füüsilisest isikust ettevõtjana 
tegutsemise või elamisperioode, mis annavad õiguse asjaomasele hüvitisele või otseselt 
suurendavad seda.  
2. Iga asjaomase riigi pädev asutus võtab lõikes 1 o sutatud perioode arvesse artikli SSC.47 
[Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b alapunkti i kohaldamisel.  
3. Kui lõike 1 kohaldamine vabastaks kõik asjaomaste riikide asutused nende kohustustest, 
antakse hüvitisi üksnes neist riikidest viimase õigusaktide alusel, kelle tingimused on täidetud, nagu 
oleksid kõik täitunud ning vastavalt artiklile SSC.7 [Perioodide l iitmine] ja artikli SSC.46 [Perioodide 
 
1163  liitmise erisätted] lõigetele 1  ja 2 arvessevõetavad kindlustus - ja elamisperioodid täitunud selle 
liikmesriigi õigusaktide alusel.   
4. Käesolevat artiklit ei kohaldata lisa SSC -4 [Juhud, mil pro rata arvutusest võib loobuda või 
seda ei kohaldata] 2. osas [Juhud, mil kohaldatakse artikli 47 lõiget 5] loetletud skeemide suhtes.  
Artikkel SSC.53.  Lisahüvitise määramine  
1. Hüvitisesaajale, kelle kohta kehtib käesolev peatükk, ei või elukohariigis, mille õigusaktide 
alusel  talle hüvitist makstakse, määrata väiksema hüvitis kui kõnealustes õigusaktides 
kindlaksmääratud miinimumhüvitis kindlustus - või elamisperioodi eest, mis võrdub kõigi 
kindlustusperioodidega, mida arvestatakse maksmisel vastavalt käesolevale peatükile.  
2. Nimetatud riigi pädev asutus peab maksma talle kõnealuse riigi territooriumil elamise ajal 
lisahüvitist, mis on võrdne käesoleva peatüki alusel maksmisele kuuluvate hüvitiste kogusumma ja 
miinimumhüvitise vahega.  
Artikkel SSC.54. Hüvitiste ümberarvutamine  ja ümberhindamine  
1. Kui hüvitiste arvutamise eeskirju või hüvitiste määramise meetodeid riigi õigusaktide alusel 
muudetakse või kui asjaomase isiku isiklikus olukorras toimub oluline muutus, mis selle riigi 
õigusaktide alusel tingiks hüvitisesumma korrig eerimise, tehakse ümberarvutus kooskõlas artikliga 
SSC.47 [Hüvitiste määramine].  
2. Kui aga elamiskulude kasvu või tulutaseme muutuse või muude korrigeerimist tingivate 
põhjuste tõttu asjaomase riigi hüvitisi muudetakse protsendimäära või püsisumma võrra, 
kohaldatakse seda protsendimäära või püsisummat otse hüvitiste suhtes vastavalt artiklile SSC.47 
[Hüvitiste määramine] ilma ümberarvutamise vajaduseta.  
Artikkel SSC.55.  Riigiteenistujate erisätted  
1. Artikleid SSC.7 [Perioodide liitmine], SSC.45 [Üldsätte d], SSC.46 [Perioodide liitmise 
erisätted] lõiget 3 ja SSC.47 [Hüvitiste määramine] kuni SSC.54 [Hüvitiste ümberarvutamine ja 
ümberhindamine] kohaldatakse mutatis mutandis  riigiteenistujate eriskeemiga hõlmatud isikute 
suhtes.  
2. Kui pädeva riigi õigusakti d seavad riigiteenistujate eriskeemi alusel hüvitiste saamisõiguse 
tekkimise, lõppemise, säilitamise või ennistamise sõltuvusse kõnesoleva riigi riigiteenistujate ühe või 
mitme eriskeemi kõigi kindlustusperioodide täitumisest või sellest, et neid peetakse kõnesoleva riigi 
õigusaktide kohaselt selliste perioodidega samaväärseks, võtab selle riigi pädev asutus arvesse 
üksnes neid perioode, mida ta saab tunnustada oma kohaldatavate õigusaktide alusel.  
Kui sel viisil täitunud perioode arvesse võttes ei vasta a sjaomane isik kõnealuste hüvitiste saamise 
tingimustele, võetakse nimetatud perioode arvesse üldskeemi alusel hüvitiste määramisel, või kui 
see pole võimalik, siis vastavalt füüsilise töö tegijate või bürootöötajate suhtes kohaldatava 
kindlustusskeemi alus el hüvitiste määramisel.  
3. Kui riigi õigusaktide kohaselt arvutatakse riigiteenistujate eriskeemi alusel antavad hüvitised 
vaatlusperioodil saadud viimase palga või viimaste palkade alusel, lähtub selle riigi pädev asutus 
arvutamisel üksnes nendest nõuetekohaselt ümber hinnatud palk adest, mis on saadud sellisel 
perioodil või sellistel perioodidel, mil asjaomase isiku suhtes kehtisid kõnesolevad õigusaktid.  
6. PEATÜKK.  TÖÖTUSHÜVITISED  
 
1164  Artikkel SSC.56. Erisätted kindlustus -, töötamis - või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise 
perioodide liitmise kohta  
1. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktide kohaselt sõltub hüvitiste saamise õiguse 
omandamine, säilitamine, taastamine või kestus kindlustus -, töötamis - või füüsilisest isikust 
ettevõtjana tegutsemise perioodide täitumisest, p eab vajalikul määral arvesse võtma teise riigi 
õigusaktide alusel täitunud kindlustus -, töötamis - või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise 
perioode, nii nagu need oleksid täitunud tema poolt kohaldatavate õigusaktide alusel.  
Kui kohaldatavate õigusa ktide alusel tekib õigus hüvitisele kindlustusperioodide täitumisel, ei võeta 
arvesse teise riigi õigusaktide alusel täitunud töötamis - või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise 
perioode, välja arvatud juhul, kui neid perioode oleks käsitatud kindlus tusperioodidena, kui need 
oleksid täitunud kohaldatavate õigusaktide alusel.  
2. Käesoleva artikli lõiget 1 kohaldatakse tingimusel, et asjaomasel isikul on vastavalt 
õigusaktidele, mille alusel hüvitisi taotletakse, hiljuti täitunud  
(a) kindlustusperioodid, ku i nimetatud õigusaktides nõutakse kindlustusperioode,  
(b) töötamisperioodid, kui nimetatud õigusaktides nõutakse töötamisperioode, või  
(c) füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodid, kui nimetatud õigusaktides on selliste 
perioodide nõue.  
Artikkel SSC.5 7. Töötushüvitiste arvutamine  
1. Kui töötushüvitise arvutamine põhineb asjaomase isiku varasemal palgal või kutsetegevusest 
saadud sissetulekul, võtab pädev riik arvesse tema palka või kutsetegevusest saadud sissetulekut, 
mis põhineb üksnes tema viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel pädeva 
riigi õigusaktide alusel.  
2. Kui pädeva riigi kohaldatavates õigusaktides on hüvitise summa arvutamiseks kasutatava 
palga või kutsetegevusest saadud tulu väljaselgitamiseks ette nähtud konk reetne arvestusperiood ja 
asjaomase isiku suhtes kohaldati kogu kõnealuse perioodi või osal sellest teise riigi õigusakte, võtab 
pädev riik arvesse üksnes sellise töötasu või kutsetegevusest saadud tulu, mis on saadud viimase 
töötamise või füüsilisest isik ust ettevõtjana tegutsemise ajal kõnealuste õigusaktide alusel.  
7. PEATÜKK.  EELPENSIONIHÜVITISED  
Artikkel SSC.58. Hüvitised  
Kui kohaldatavates õigusaktides seatakse eelpensionihüvitiste õiguse tingimuseks kindlustus -, 
töötamis - või füüsilisest isikust ett evõtjana tegutsemise perioodide täitumine, ei kohaldata artiklit 
SSC.7 [Perioodide liitmine].  
IV JAOTIS. MUUD SÄTT ED 
Artikkel SSC.59.  Koostöö  
1. Riikide pädevad võimuorganid teatavad sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteele 
kõigist oma õigusaktide  muudatustest, mis on seotud artikliga SSC.3 [Kohaldamisala] hõlmatud 
sotsiaalkindlustusliikidega ja mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega või võivad seda 
mõjutada.  
 
1165  2. Kui käesolevas protokollis ei nõuta sellise teabe edastamist sotsiaalkindlus tuse 
koordineerimise erikomiteele, teatavad riikide pädevad võimuorganid üksteisele protokolli 
rakendamiseks võetud meetmetest, millest ei ole lõike 1 kohaselt teada antud ja mis on protokolli 
rakendamise seisukohast olulised.  
3. Käesoleva protokolli koha ldamisel osutavad liikmesriikide ja Ühendkuningriigi võimuorganid 
ja asutused üksteisele abi nii, nagu rakendaksid nad oma riigi õigusakte. Nimetatud võimuorganite ja 
asutuste antav haldusabi on üldjuhul tasuta. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomit ee määrab 
siiski kompenseeritavate kulude iseloomu ja alampiirid.  
4. Liikmesriikide võimuorganid ja asutused võivad käesoleva protokolli kohaldamisel suhelda 
vahetult üksteisega ja asjaomaste isikute või nende esindajatega.  
5. Käesoleva protokolliga hõlma tud asutused ja isikud on kohustatud vahetama vastastikku 
teavet ja tegema koostööd, et tagada käesoleva protokolli nõuetekohane rakendamine.  
Heade haldustavade kohaselt vastavad asutused mõistliku ajavahemiku jooksul kõigile 
järelepärimistele ning annavad  asjaomastele isikutele teavet, mida viimased vajavad neile käesoleva 
protokolliga antud õiguste teostamiseks.  
Asjaomased isikud peavad teavitama pädeva riigi asutusi ja elukohariigi asutusi nii kiiresti kui 
võimalik mistahes sellistest muutustest nende is iklikus või perekondlikus olukorras, mis mõjutavad 
nende õigusi käesoleva protokolliga sätestatud hüvitistele.  
6. Lõike 5 kolmandas lõigus osutatud teabekohustuse mittetäitmisel võidakse kohaldada 
proportsionaalseid meetmeid kooskõlas siseriiklike õigusak tidega. Need meetmed on sellegipoolest 
samaväärsed samasugustes olukordades siseriiklike õigusaktide alusel rakendatavatega ega põhjusta 
taotlejatele erakordseid raskusi neile käesoleva protokolliga antud õiguste kasutamisel ega muuda 
seda võimatuks.  
7. Selliste raskuste korral käesoleva protokolli tõlgendamisel või kohaldamisel, mis võivad 
kahjustada käesoleva protokolliga hõlmatud isikute õigusi, võtab pädeva riigi asutus või 
asjassepuutuva isiku elukohariigi asutus kontakti asjaomas(t)e riigi (riikide) asutustega. Kui lahendust 
ei leita mõistliku aja jooksul, võib pool taotleda konsultatsioonide toimumist sotsiaalkindlustuse 
koordineerimise erikomitees.  
8. Ühe riigi võimuorganid, asutused ja kohtud ei või neile esitatud taotlusi või muid dokumente 
tagas i lükata põhjusel, et need on koostatud ühes liidu ametlikus keeles (sh inglise keeles).  
Artikkel SSC.60.  Andmetöötlus  
1. Riigid lähevad järk -järgult üle käesoleva protokolli kohaldamisel andmete vahetamiseks, 
kättesaadavuseks ja töötlemiseks vajalike uu te tehnoloogiate kasutamisele.  
2. Iga riik vastutab oma andmetöötlusteenuste korraldamise eest.  
3. Kui asutus on kooskõlas käesoleva protokolli ja lisaga SSC -7 [Rakendusosa] saatnud või välja 
andnud elektroonilise dokumendi, ei või ükski teise riigi võimuorgan ega asutus seda tagasi lükata 
selle tõttu, et dokument saadi elektrooniliselt, kui vastuvõttev asutus on kinnitanud oma suutlikkust 
võtta vastu elektroonilisi dokumente. Eeldatakse, et selliste dokumentide taasesitamine ja 
salvestamine on algdok umendi või selles käsitletava teabe õige ja täpne taasesitamine, kui ei ole 
tõendeid vastupidise kohta.  
 
1166  4. Elektroonilist dokumenti peetakse kehtivaks, kui dokumendi salvestamiseks kasutatud 
arvutisüsteemis on olemas turvaabinõud selleks, et välistada salv estatud dokumendi muutmine, 
edasisaatmine või volitamatu juurdepääs sellele. Salvestatud teavet peab olema võimalik igal 
ajahetkel vahetult loetaval kujul taasesitada.  
Artikkel SSC.61.  Erandid  
1. Ühe riigi õigusaktide alusel ettenähtud vabastamist maksud est, riigilõivust, notari - või 
registreerimistasust või nende vähendamine tõendite või dokumentide puhul, mille esitamist 
nõutakse selle riigi õigusaktide kohaldamisel, laiendatakse samasugustele tõenditele või 
dokumentidele, mille esitamist nõutakse teise  riigi õigusaktide või käesoleva protokolli kohaldamisel.  
2. Kõik teatised, dokumendid ja tõendid, mille esitamist nõutakse käesoleva protokolli 
kohaldamisel, on vabastatud nende õigsuse tõestamisest diplomaatiliste või konsulaarasutuste 
poolt.  
Artikkel SS C.62.  Taotlused, avaldused või edasikaebused  
Iga taotlus, avaldus või edasikaebus, mis ühe riigi õigusaktide rakendamiseks tuleb esitada selle riigi 
võimuorganile, asutusele või kohtule teatava tähtaja jooksul, loetakse õigeaegselt esitatuks, kui see 
on s ama tähtaja jooksul esitatud teise riigi vastavale võimuorganile, asutusele või kohtule. Sellisel 
juhul saadab taotluse, avalduse või edasikaebuse saanud võimuorgan, asutus või kohus selle 
viivitamata edasi õige riigi pädevale võimuorganile, asutusele või kohtule kas otse või asjaomase riigi 
pädevate võimuorganite kaudu. Selliste taotluste, avalduste või edasikaebuste teise riigi 
võimuorganile, asutusele või kohtule esitamise kuupäev loetakse õige riigi pädevale võimuorganile, 
asutusele või kohtule esitamis e kuupäevaks.  
Artikkel SSC.63.  Arstlik kontroll  
1. Ühe riigi õigusaktides ettenähtud arstlikku kontrolli võib pädeva asutuse taotlusel teise riigi 
territooriumil teha hüvitist saama õigustatud isiku viibimis - või elukohajärgne asutus tingimustel, mis 
on k ehtestatud lisas SSC -7 [Rakendusosa] või mis on asjaomaste riikide pädevate võimuorganite 
vahel kokku lepitud.  
2. Lõikes 1 sätestatud tingimustel tehtud arstlik läbivaatus loetakse toimunuks pädeva riigi 
territooriumil.   
Artikkel SSC.64. Sissemaksete kogum ine ja hüvitiste sissenõudmine  
1. Ühe riigi asutuse sissemaksete kogumist ja ühe riigi asutuse antavate hüvitiste 
sissenõudmist, mille tähtpäev pole veel saabunud, saab teostada teises riigis kooskõlas menetluste 
ning tagatiste ja privileegidega, mida koh aldatakse sissemaksete kogumise suhtes, mille 
maksetähtpäev on saabunud, viimati nimetatud riigi vastava asutuse puhul ja selle asutuse antavate 
hüvitiste sissenõudmise suhtes, mille maksetähtpäev pole veel saabunud.   
2. Kohtu - ja haldusasutuste täidetavai d otsuseid, mis on seotud sissemaksete, intressi ja mis 
tahes muude maksete kogumise või alusetult makstud hüvitiste sissenõudmisega ühe riigi 
õigusaktide alusel, tunnustatakse ja täidetakse pädeva asutuse nõudmisel teises riigis neis piirides ja 
kooskõlas  menetlustega, mis on sätestatud õigusaktide ja mis tahes muude sarnaste otsuste suhtes 
kohaldatavate menetlustega viimati nimetatud riigis. Sellised otsused kuulutatakse selles riigis 
täidetavateks, kuivõrd seda nõuavad õigusaktid ja mis tahes muud selle riigi menetlused.   
 
1167  3. Ühe riigi asutuse taotluste suhtes täite -, pankroti - või lahendamismenetlustes teises riigis 
kohaldatakse samu privileege, nagu on võimaldatud sama liiki taotlustele viimati nimetatud riigi 
õigusaktides.   
4. Käesoleva artikli rakendam ise menetlust, sealhulgas kulude hüvitamist, reguleeritakse lisaga 
SSC-7 [Rakendusosa] või vajaduse korral ja täiendava meetmena liikmesriikide vaheliste lepingutega.   
Artikkel SSC.65.  Asutuste õigused  
1. Kui isik saab hüvitisi ühe riigi õigusaktide alusel kahju eest, mille põhjustas teises riigis 
toimunud juhtum, määratakse hüvitiste maksmise eest vastutava asutuse õigused kahju hüvitama 
kohustatud kolmanda isiku suhtes järgmiste normide kohaselt:  
(a) kui hüv itiste andmise eest vastutavale asutusele lähevad tema kohaldatavate õigusaktide 
alusel üle hüvitisesaaja õigused kolmanda isiku suhtes, tunnustavad sellist üleminekut kõik 
riigid;  
(b) kui hüvitiste andmise eest vastutaval asutusel on otseõigused kolmanda isik u suhtes, 
tunnustavad selliseid õigusi kõik riigid.   
2. Kui isik saab hüvitisi ühe riigi õigusaktide alusel kahju eest, mille põhjustas teises riigis 
toimunud juhtum, kohaldatakse kõnealuse isiku või pädeva asutuse suhtes esimese riigi õigusaktide 
sätteid,  mis määravad kindlaks, millistel juhtudel on tööandjate või nende töölevõetud isikute 
tsiviilvastutus välistatud.  
Lõiget 1 kohaldatakse ka hüvitise maksmise eest vastutava asutuse õiguste suhtes tööandja või tema 
töötajate vastu juhtudel, kui nende tsivi ilvastutus ei ole välistatud.  
3. Kui vastavalt artikli SSC.30 [Tagasimaksed asutuste vahel] lõikele 3 või artikli 36 
[Tagasimaksed asutuste vahel] lõikele 2 on kaks või mitu riiki või nende pädevad võimuorganid 
sõlminud kokkuleppe tagasimaksetest loobumis eks nende jurisdiktsiooni all olevate asutuste vahel 
või kui tagasimakse ei sõltu tegelikult antud hüvede summast, määratakse vastutust kandva 
kolmanda isiku suhtes tekkivad õigused järgmiste eeskirjade kohaselt:   
(a) kui viibimis - või elukohariigi asutus anna b isikule hüvitisi seoses selle riigi territooriumil aset 
leidnud kahjuga, kasutab see asutus vastavalt tema kohaldatavatele õigusaktidele hageja 
kohale asumise õigust või vahetut hagemisõigust kõnealuse kahju hüvitamise eest vastutava 
kolmanda isiku vastu ; 
(b) punkti a kohaldamiseks:   
(i) loetakse hüvitist saav isik elukoha - või viibimisjärgse asutuse poolt kindlustatuks ning  
(ii) see asutus loetakse hüvitiste andmise eest vastutavaks asutuseks;  
(c) lõikeid 1  ja 2 kohaldatakse hüvitiste suhtes, mis pole reguleeritud loobumisleppega või 
tagasimaksega, mis ei sõltu tegelikult antud hüvitiste summast.   
Artikkel SSC.66.  Õigusaktide rakendamine  
Erisätted teatava riigi õigusaktide rakendamiseks on esitatud lisas SSC -6 [Erisätted liikmesriikide ja 
Ühendkuningriigi õigusakti de kohaldamise kohta].  
 
1168  V JAOTIS. LÕPPSÄTTED  
Artikkel SSC.67. Subjektiivsete õiguste kaitse  
1. Pooled tagavad kooskõlas oma siseriikliku õiguskorraga, et sotsiaalkindlustuse 
koordineerimise protokolli sätetel on õigusjõud kas otse või neid sätteid jõustavat e siseriiklike 
õigusaktide kaudu, nii et juriidilised või füüsilised isikud saavad tugineda kõnealustele sätetele 
siseriiklikes kohtutes ja haldusasutustes.  
2. Pooled tagavad, et juriidilistel ja füüsilistel isikutel on oma kõnealuse protokolli kohaste 
õiguste tulemuslikuks kaitsmiseks vahendid, nagu võimalus esitada haldusasutusele kaebus või 
algatada pädevas kohtus asjakohane menetlus kohase ja õigeaegse õiguskaitse saamiseks.  
Artikkel SSC.68.  Muudatused  
Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee võib muuta käesoleva protokolli lisasid ja liiteid.   
Artikkel SSC.69. Käesoleva protokolli tühistamine  
Ilma et see piiraks artikli FINPROV.8 [Tühistamine] kohaldamist, võib kumbki pool käesoleva 
protokolli igal ajal tühistada, teatades sellest kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu. Sellisel juhul 
kaotab käesolev protokoll kehtivuse teatamisele järgneva üheksanda kuu esimesel päeval.  
Artikkel SSC.70.  Aegumisklausel  
1. Käesoleva protokolli kehtivus lõppeb viieteist aasta möödumisel käesoleva lepingu 
jõustumisest.   
2. Soovist alustada läbirääkimisi protokolli uuendamise üle annab üks või teine pool teisele 
teada hiljemalt 12 kuud enne siinse protokolli kohaldamise lõppu, mis on sätestatud lõikes 1.  
Artikkel SSC.71.  Tühistamisjärgne kord  
Kui käesolev a protokolli kohaldamine lõpetatakse vastavalt artiklile SSC.69 [Käesoleva protokolli 
lõpetamine], artiklile SSC.70 [Aegumisklausel] või artiklile FINPROV.8 [Lõpetamine], säilivad 
kindlustatud isikute õigused seoses õigustega, mis põhinevad enne käesoleva protokolli kohaldamise 
lõpetamist täitunud perioodidel või aset leidnud faktidel või sündmustel. Partnerlusnõukogu võib 
aegsasti enne käesoleva protokolli kohaldamise lõpetamist kehtestada täiendava korra, millega 
nähakse ette sellest tulenev asjakohane ül eminekukord.   
 
1169  LISA SSC -1. TEATAVAD RAHALISED HÜVITISED, MILLE SUHTES PROTOKOLLI EI KOHALDATA  
1. osa. Mitteosamakselised rahalised erihüvitised (artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõike 4 punkt a)  
(i) ÜHENDKUNINGRIIK  
(a) Riiklik pension (2002. aasta riikliku pensioni seadus (State Pension Credit Act) ja Põhja -Iirimaa 
2002. aasta riikliku pensioni seadus (State Pension Credit Act))  
(b) Sissetulekust sõltuvad toetused tööotsijatele (1995. aasta tööotsijate seadus ja Põhja -Iirimaa 
1995. aasta tööotsijate määrus)  
(c) Puuetega isikute elatusraha liikumisvõime komponent (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete 
ja -hüvitiste seadus (Social Security Contributions and Benefits Act) ning Põhja -Iirimaa 1992. 
aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus (Social Security Contribut ions and 
Benefits Act))  
(d) Isikliku sõltumatuse toetuse liikumisvõime komponent (2012. aasta hoolekandesüsteemi 
reformi seaduse (Welfare Reform Act) 4. osa ja Põhja -Iirimaa 2015. aasta hoolekandesüsteemi 
reformi määruse (Welfare Reform Order) 5. osa)  
(e) Sissetul ekuga seotud töövõimetustoetus (2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus 
(Welfare Reform Act) ja Põhja -Iirimaa 2007. aasta hoolekandesüsteemi reformi seadus 
(Welfare Reform Act))  
(f) Hea alguse toidutoetus (Šotimaa 2019. aasta hoolekandesüsteemi toiduga s eotud määrused 
(Welfare Foods (Best Start Foods) Regulations) (hea alguse toidutoetus) (SSI 2019/193))  
(g) Hea alguse toetused (rasedus - ja imikutoetus, alushariduse toetus, kooliealise lapse toetus), 
Šotimaa 2018. aasta varase lapsepõlve toetuste määrused (he a alguse toetused) (The Early 
Years Assistance (Best Start Grants) Regulations) (SSI 2018/370)  
(h) Matusetoetus (Šotimaa 2019. aasta matusekulude toetuse määrused ( Funeral Expense 
Assistance Regulations )) (SSI 2019/292)  
(ii) LIIKMESRIIGID  
AUSTRIA  
Kompensatoorne li satoetus (9.  septembri 1955. aasta föderaalseadus üldise sotsiaalkindlustuse 
kohta – ASVG, 11.  oktoobri 1978. aasta föderaalseadus kaubandussektori töötajate 
sotsiaalkindlustuse kohta – GSVG ja 11.  oktoobri 1978. aasta föderaalseadus talupidajate 
sotsiaalk indlustuse kohta – BSVG)  
BELGIA  
(a) asendussissetuleku toetus (27.  veebruari 1987. aasta seadus);  
(b)  tagatud sissetulek eakatele (22. märtsi 2001. aasta seadus).  
BULGAARIA  
Eakate sotsiaalpension (sotsiaalkindlustusseaduse artikkel 89)  
KÜPROS  
 
1170  (a) sotsiaalpension (1995. aasta sotsiaalpensioniseadus (seadus 25(I)/95), muudetud 
redaktsioonis);  
(b) toetus raske liikumispuude korral (ministrite nõukogu 16. oktoobri 1992. aasta otsus nr 38210, 
1. augusti 1994. aasta otsus nr 41370, 11. juuni 1997. aasta otsu s nr 46183  ja 16. mai 2001. 
aasta otsus nr 53675);  
(c) Pimedate eritoetus (1996. aasta eritoetuste seadus (seadus 77(I)/96) muudetud kujul)  
TŠEHHI VABARIIK  
Sotsiaaltoetus (riiklike sotsiaaltoetuste seadus nr 117/1995 Sb.)  
TAANI  
Pensionäride eluasemekulud ( individuaalse eluasemetoetuse seadus, konsolideeritud 29. märtsi 
1995. aasta seadusega nr 204)  
EESTI  
(a) puudega täiskasvanu toetus (27.  jaanuari 1999. aasta puuetega inimeste sotsiaaltoetuste 
seadus);  
(b) töötutoetus (29. septembri 2005. aasta tööturuteenuste ja -toetuse seadus);  
SOOME  
(a) eluasemetoetus pensionäridele (pensionäride eluasemetoetuse seadus, 571/2007);  
(b) tööturutoetus (töötushüvitiste seadus, 1290/2002);  
(c) Eritoetus sisserändajatele (sisserändaja te eritoetuse seadus, 1192/2002)  
PRANTSUSMAA  
(a) Täiendavad toetused:  
(i) spetsiaalsest invaliidsusfondist ning  
(ii) eakate solidaarsusfondist seoses omandatud õigustega  
(30. juuni 1956. aasta seadus, kodifitseeritud sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites)  
(b) toetus puuetega täiskasvanutele (30. juuni 1975. aasta seadus, kodifitseeritud 
sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites);  
(c) eritoetus omandatud õiguste suhtes (10. juuli 1952. aasta seadus, kodifitseeritud 
sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites)  
(d) eakate sol idaarsustoetus (24. juuni 2004. aasta määrus, kodifitseeritud 
sotsiaalkindlustusseadustiku VIII köites) alates 1. jaanuarist 2006.  
SAKSAMAA  
(a) elementaarne toimetulekutoetus eakatele ja madalama teenimisvõimega isikutele vastavalt 
sotsiaalseadustiku XII köi te 4. peatükile;  
 
1171  (b) hüvitised elamiskulude katmiseks tööotsijaid käsitlevate põhisätete alusel, välja arvatud juhul, 
kui seoses kõnealuste hüvitistega on täidetud abikõlblikkuse kriteeriumid ajutise lisasumma 
saamiseks pärast töötushüvitise saamist (sotsiaals eadustiku II köite paragrahvi 24 lõige 1).  
KREEKA  
Spetsiaalsed eakate abirahad (seadus 1296/82)  
UNGARI  
(a) invaliidsustoetus (invaliidsustoetust käsitlev ministrite nõukogu määrus nr  83/1987 (XII 27));  
(b) mitteosamakseline vanadustoetus (sotsiaalhaldust ja sotsiaalhüvitisi käsitlev 1993. aasta III 
seadus);  
(c) transporditoetus (valitsuse dekreet nr 164/1995 (XII 27) raske füüsilise puudega isikute 
transporditoetuste kohta).  
IIRIMAA  
(a) tööotsija toetus (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa,  2. peatükk);  
(b) riigipension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. 
osa, 4. peatükk);  
(c) lesepension (mitteosamakseline) (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. 
osa, 6. peatükk);  
(d) puudetoetus (2005. aasta  konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 10. peatükk);  
(e) liikuvustoetus (1970. aasta tervishoiuseadus, 61. jagu);  
(f) pimedate pension (2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus, 3. osa, 5. peatükk).  
ITAALIA  
(a) varatute isikute sotsiaalpensionid (30.  aprilli 1969. aasta seadus nr  153);  
(b) töövõimetute või invaliidistunud tsiviilisikute pensionid ja toetused (30.  märtsi 1971. aasta 
seadus nr  118, 11.  veebruari 1980. aasta seadus nr  18 ja 23.  novembri 1988. aasta seadus 
nr 508);  
(c) kurti de ja tummade pensionid ja toetused (26.  mai 1970. aasta seadus nr  381 ja 23.  novembri 
1988. aasta seadus nr  508);  
(d) pimedate tsiviilisikute pensionid ja toetused (27.  mai 1970. aasta seadus nr  382 ja 
23. novembri 1988. aasta seadus nr  508);  
(e) miinimumpensione  täiendavad hüvitised (4.  aprilli 1952. aasta seadus nr  218, 11.  novembri 
1983. aasta seadus nr  638 ja 29.  detsembri 1990. aasta seadus nr  407);  
(f) puudetoetusi täiendavad hüvitised (12.  juuni 1984. aasta seadus nr  222);  
(g) sotsiaaltoetus (8.  augusti 1995. aast a seadus nr  335);  
(h) Täiendav sotsiaaltoetus (29. detsembri 1988. aasta seaduse nr 544 (koos hilisemate 
muudatustega) artikli 1 lõiked 1  ja 12)  
 
1172  LÄTI  
(a) riiklik sotsiaalkindlustushüvitis (1. jaanuari 2003. aasta seadus riiklike sotsiaalhüvitiste kohta);  
(b) piirat ud liikuvusega isikute transpordikulude hüvitis (1.  jaanuari 2003. aasta riiklike 
sotsiaalhüvitiste seadus)  
LEEDU  
(a) sotsiaalabipension (2005. aasta riiklike sotsiaalabihüvitiste seadus, artikkel 5);  
(b) abiraha (2005. aasta riiklike sotsiaalabihüvitiste seadus, artikkel 15);  
(c) transporditoetus liikumispuudega inimestele (2000. aasta transporditoetuste seadus, artikkel 
7).  
LUKSEMBURG  
Toetus raske puudega isikutele (12. septembri 2003. aasta seaduse artikli 1 lõige 2), välja arvatud 
isikud, kes on tunnistat ud invaliidistunud töötajateks ja kes töötavad avatud tööturul või 
erikeskkonnas  
MALTA  
(a) täiendav toetus (1987. aasta sotsiaalkindlustusseaduse artikkel  73 (318. ptk));  
(b) vanaduspension (1987. aasta sotsiaalkindlustusseadus (ptk 318)).  
MADALMAAD  
(a) 24. aprilli 1997. aasta puuetega noorte töö - ja tööhõivetoetuse seadus (Wet Wajong);  
(b) 6. novembri 1986. aasta lisahüvitiste seadus (TW)  
POOLA  
Sotsiaalpension (27. juuni 2003. aasta sotsiaalpensionide seadus)  
PORTUGAL  
(a) mitteosamakseline riiklik vanadus - ja in valiidsuspension (13.  oktoobri 1980. aasta dekreet -
seadus nr  464/80);  
(b) mitteosamakseline lesepension (11. novembri 1981. aasta dekreet nr 52/81);  
(c) Täiendav solidaarsustoetus eakatele (29. detsembri 2005. aasta dekreet -seadus nr 232/2005, 
mida on muudetud 11 . detsembri 2006. aasta dekreet -seadusega nr 236/2006)  
SLOVAKKIA  
(a) ainsaks sissetulekuallikaks olevates pensionides enne 1. jaanuari 2004 tehtud kohandus;  
(b) Enne 1.  jaanuari 2004 määratud sotsiaalpension  
SLOVEENIA  
(a) riiklik pension (23.  detsembri 1999. aasta pensioni - ja invaliidsuskindlustuse seadus);  
 
1173  (b) pensionäride toimetulekutoetus (23.  detsembri 1999. aasta pensioni - ja invaliidsuskindlustuse 
seadus);  
(c) ülalpidamistoetus (23.  detsembri 1999. aasta pensioni - ja invali idsuskindlustuse seadus).  
HISPAANIA  
(a) miinimumsissetuleku tagatis (7.  aprilli 1982. aasta seadus nr  13/82);  
(b) rahalised hüvitised eakate ja töövõimetute invaliidide abistamiseks (24. juuli 1981. aasta 
kuninglik dekreet nr 2620/81):  
(i) mitteosamakselised invaliidsus - ja vanaduspensionid, mis on ette nähtud 20.  juuni 
1994. aasta kuningliku dekreet -seadusega nr  1/1994 heakskiidetud sotsiaalkindlustuse 
üldseaduse konsolideeritud teksti artikli  38 lõikega  1; ning  
(ii) eespool nimetatud pensione täiendavad hüvitised, mis on sätestatud autonoomsete 
piirkondade õigusaktidega ning mis tagavad asjaomase autonoomse piirkonna 
majanduslikku ja sotsiaalset olukorda arvesse võttes elatusmiinimumiga võrdse 
sissetuleku;  
(c) toetused liikuvuse parandamiseks ja t ranspordikulude hüvitamiseks (7. aprilli 1982. aasta 
seadus nr 13/1982).  
ROOTSI  
(a) Eluasemetoetus pensionäridele (seadus 2001:761)  
(b) Eakate finantstoetus (seadus 2001:853)  
 
2. osa. Pikaajalise hoolduse hüvitised (protokolli artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõi ke 4 punkt d )  
(i) ÜHENDKUNINGRIIK  
(a) Hooldustoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1991. aasta 
sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) määrused, 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja 
hüvitiste Põhja -Iirimaa seadus ning 1992. aasta sotsiaalkindlustuse (hooldustoetuse) Põhja -
Iirimaa määrused)  
(b) Hooldajatoetus (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus, 1976. aasta 
sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) määrused, 1992. aasta 
sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvit iste Põhja -Iirimaa seadus ning 1976. aasta 
sotsiaalkindlustuse (invaliidi hooldamise toetuse) Põhja -Iirimaa määrused)  
(c) Invaliidi ülalpidamistoetus, hooldusega seonduv osa (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja 
-hüvitiste seadus, 1991. aasta sotsiaalkindl ustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) määrused, 
1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja hüvitiste Põhja -Iirimaa seadus ja 1992. aasta 
sotsiaalkindlustuse (invaliidi ülalpidamistoetuse) Põhja -Iirimaa määrused)  
(d) Isikliku sõltumatuse toetuse igapäevaelu kompo nent (2012. aasta hoolekandesüsteemi 
reformi seaduse 4. osa, 2013. aasta sotisaalkindlustuse (isikliku sõltumatuse toetuse) 
määrused, 2013. aasta isikliku sõltumatuse toetuse määruste üleminekusätted, 2019. aasta 
 
1174  isiklikku sõltumatuse toetuse määruste ülem inekusätete muudatused, Põhja -Iirimaa 2015. 
aasta hoolekandesüsteemi reformi seaduse 5. osa, Põhja -Iirimaa 2016. aasta isiklikku 
sõltumatuse toetuse määrused, Põhja -Iirimaa 2016. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse 
määruste üleminekusätted ja Põhja -Iirimaa  2019. aasta isiklikku sõltumatuse toetuse 
määruste üleminekusätete muudatused)  
(e) Hooldajatoetuse lisahüvitis (Šotimaa 2018. aasta sotsiaalkindlustuse seadus)  
(f) Noore hooldaja toetus (Šotimaa 2020. aasta hooldajatoetuse (noore hooldaja toetus) 
muudetud määrused)  
 
(ii) LIIKMESRIIGID  
AUSTRIA  
(a) Riiklik pikaajalise hoolduse toetuse seadus ( Bundespflegegeldgesetz , BPGG), originaalversioon 
BGBl. nr 110/1993, viimane muudatus BGBl - I nr 100/2016  
(b) Riikliku pikaajalise hoolduse toetuse seaduse klassifitseerimise määrus 
(Einstufungsverordnung zum Bundespflegegeldgesetz  (EinstV))  
(c) töö-, sotsiaal - ja tarbijakaitseküsimuste liiduministri määrus laste ja noorte hooldusvajaduste 
hindamise kohta kooskõlas riikliku hoolekandeseadusega ( Bundespflegegeldgesetz , Kinder -
EinstV)  
(d) kohal datakse mitut eri õigusliku alust, nt leping liitvabariigi valitsuse ja liidumaade vahel 
hooldust vajavaid inimesi käsitlevate ühiste meetmete kohta. Liidumaade sotsiaalabi seadused 
ja invaliidsust käsitlevad seadused  
(e) Hoolduse fondi seadus ( Pflegefondsgese tz, PFG), originaalversioon: ametlik teataja (BGBI. 
Seadus nr 57/2011  
(f) 2012. aasta hooldusteenuste statistika määrus ( Pflegedienstleistungsstatistik -Verordnung  
2012)  
(g) 24-tunnise hoolduse toetus: Riiklik pikaajalise hoolduse toetuse seadus 
(Bundespflegegeldge setz,BPGG):  
(h) suunised 24 -tunnise hoolduse toetamiseks (riikliku pikaajalise hoolduse toetuse seaduse § 21b 
(Bundespflegegeldgesetz )) 
(i) suunised hüvitiste andmiseks hooldavate pereliikmete toetamiseks (riikliku pikaajalise 
hoolduse toetuse seaduse § 21a ( Bunde spflegegeldgesetz )) 
(j) Õendusabikulude tagasinõudmise keeld  
(k) Riiklik seadus konkreetse lisahüvitise kohta, mis tuleneb sellest, et statsionaarses raviasutuses 
hooldamise korral kaotab isik juurdepääsu rahastamisele  
(l) Riiklik seadus 2019. ja 2020. aasta konkreets e lisahüvitise kohta, mis tuleneb sellest, et 
statsionaarses raviasutuses hooldamise korral kaotab isik juurdepääsu rahastamisele, BGBl. I 
nr 95/2019  
 
1175  BELGIA  
(a) Ravi - ja haigushüvitiste kohustusliku kindlustuse seadus ( Loi relative à l'assurance obligatoire 
soins de santé et indemnités/Wet betreffende de verplichte verzekering voor geneeskundige 
verzorging en uitkeringen ), koordineeritud 14. juulil 1994  
(b) 27. veebruari 1987. aasta seadus puuetega inimestele makstavate toetuste kohta (Loi relative 
aux allocation s aux personnes handicapées/Wet betreffende de tegemoetkomingen aan 
gehandicapten)  
(c) Flaami sotsiaalkaitse ( Vlaamse sociale bescherming ): Flaami parlamendi 18. mai 2018. aasta 
dekreet Flaami sotsiaalkaitse korralduse kohta (Decreet houdende Vlaamse sociale 
bescherming/) ja Flaami valitsuse 30. novembri 2018. aasta otsused  
(d) Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmeid ja tervist käsitlev seadustik ( Code wallon de l’Action 
sociale et de la Santé ), dekreedi osa. 1. osa, IIIb lisa, kehtestatud 8. novembri 2018. aasta 
dekre ediga  
(e) Vallooni piirkonna sotsiaalmeetmeid ja tervist reguleeriva seadustiku osa I/1, kehtestatud 
Vallooni valitsuse 21. detsembri 2018. aasta dekreediga  
(f) 13. detsembri 2018. aasta dekreet eakatele või ülalpeetavatele pakutavate teenuste ja 
palliatiivse hool duse kohta ( Dekret über die Angebote für Senioren und Personen mit 
Unterstützungsbedarf sowie über die Palliativpflege ) 
(g) 4. juuni 2007. aasta dekreet, mis käsitleb psühhiaatrilisi õenduskodusid ( Dekret über die 
psychiatrischen Pflegewohnheime ) 
(h) Valitsuse 20.  juuni 2017. aasta dekreet, mis käsitleb liikumise abivahendeid ( Erlass über die 
Mobilitätshilfen ) 
(i) 13. detsembri 2016. aasta dekreet enesemääratud elu ameti asutamise kohta saksakeelse 
kogukonna jaoks ( Dekret zur Schaffung einer Dienststelle der Deutschspr achigen Gemeinschaft 
für selbstbestimmtes Leben ) 
(j) 5. märtsi 1990. aasta kuninglik dekreet eakate abistamise toetuse kohta ( Arrêté royal du 5 
mars 1990 relatif à l'allocation pour l'aide aux personnes âgées ) 
(k) Valitsuse 19. detsembri 2019. aasta dekreet ülemin ekukorra kohta seoses eelneva loa või 
heakskiidu saamise menetlusega välismaal toimuva pikaajalise rehabilitatsiooni kulude 
katmiseks või jagamiseks (Erlass der Regierung zur übergansweisen Regelung des Verfahrens 
zur Erlangung einer Vorabgeehmigung oder Z ustimmung zwecks Kostenübernahme oder 
Kostenbeteiligung für eine Langzeitrehabilitation im Ausland)  
(l) 21. detsembri 2018. aasta seadus, mis käsitleb Brüsseli tervisekindlustusasutusi ravi ja 
inimestele abi andmise valdkonnas ( Ordonnance du 21 décembre 2018 r elative aux 
organismes assureurs bruxellois dans le domaine des soins de santé et de l'aide aux personnes ) 
(m) Koostöö föderaalüksuste vahel:  
(n) 31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, 
prantsuskeelse kogukonna komisjoni, ühis e kogukonna komisjoni ja saksakeelse kogukonna 
vahel, mis käsitleb liikumise abivahendeid  
 
1176  (o) 31. detsembri 2018. aasta koostööleping Flaami kogukonna, Vallooni piirkonna, 
prantsuskeelse kogukonna, ühise kogukonna komisjoni, prantsuskeelse kogukonna komisjoni 
ja saksakeelse kogukonna vahel, mis käsitleb hoolduse rahastamist, kui kasutatakse 
föderaalüksuse piiridest välja jäävaid hooldusasutusi  
BULGAARIA  
(a) 1999. aasta sotsiaalkindlustuse seadus (Кодекс за социално осигуряване), pealkirja on 
muudetud 2003. aastal  
(b) 1998. aasta sotsiaalabi seadus (Закон за социално подпомагане)  
(c) 1998. aasta määrus sotsiaalabi seaduse rakendamise kohta (Правилник за прилагане на 
Закона за социално подпомагане)  
(d) 2019. aasta seadus puuetega inimeste integreerimise kohta (Закон за хората с увреждания)  
(e) 2019. aasta kõrvalabi seadus (Закон за личната помощ), mis jõustus 1. septembril 2019  
(f) 2004. aasta määrus puuetega inimeste integreerimise seaduse rakendamise kohta 
(Правилник за прилагане на Закона за интеграция на хората с увреждания)  
(g) 2010. aa sta määrus, mis käsitleb meditsiinilist ekspertiisi (Наредба за медицинската 
експертиза)  
(h) 2003. aasta tariifistik riigieelarvest rahastatavate sotsiaalteenuse hindade kohta ( Тарифа за 
таксите за социални услуги, финансирани от държавния бюджет ) 
HORVAATIA  
(a) 2013. aasta sotsiaalhoolekande seadus (Zakon o socijalnoj skrbi), ametlik väljaanne nr 157/13, 
152/14, 99/15, 52/16, 16/17, 130/17 ja 98/19)  
(b) Kasuperede seadus (Zakon o udomiteljstvu) ametlik väljaanne nr 90/11 ja 78/12, muudetud 
kujul  
(c) 2014. aasta määrus so tsiaalteenuste osutamise miinimumnõuete kohta (Pravilnik o 
minimalnim uvjetima za pružanje socijalnih usluga), ametlik väljaanne nr 40/14 ja 66/15  
(d) 1998. aasta määrus hüvitisesaajate osaluse ja makseviiside kohta hoolduskulude puhul, mis 
tekivad väljaspool perekonda majutamisest (Pravilnik o sudjelovanju i načinu plaćanja 
korisnika I drugih obveznika uzdržavanja u troškovima smještaja izvan vlastite obitelji), ametlik 
väljaanne nr 112/98 ja 05/02, muudetud kujul  
(e) 2015. aasta määrus, mis käsitleb registripidam ise sisu ja viisi selliste isikute üle, kes tegutsevad 
elukutselise sotsiaalteenuste osutajana (Pravilnik o sadržaju I načinu vođenja evidencije 
fizičkih osoba koje profesionalno pružaju socijalne usluge) ametlik väljaanne nr 66/15  
KÜPROS  
(a) Sotsiaalhoolekand e teenused ( Υπηρεσίες Κοινωνικής Ευημερίας ): 
(b) garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt (erakorralised vajadused ja 
hooldusvajadused) käsitlevad määrused ja dekreedid, muudetud või asendatud 1991. –2011. 
 
1177 aasta seadused, mis käsitlevad v anadekodusid ja puuetega inimeste kodusid (Οι περί Στεγών 
για Ηλικιωμένους και Αναπήρους Νόμοι) [L. 222/91 nd L. 65(I)/2011]  
(c) Seadused, mis käsitlevad täiskasvanute päevahoiukeskusi ( Οι περί Κέντρων Ενηλίκων 
Νόμοι )(L. 38(Ι)/1997 ja L.64(Ι)/2011)  
(d) Määruse 360/2012 kohane riigiabikava üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamiseks 
(vähese tähtsusega abi) [Σχέδιο Κρατικών Ενισχύσεων ‘Ησσονος Σημασίας, βαση του 
Κανονισμού 360/2012 για την παροχή υπηρεσιών γενικού οικονομικού συμφέροντος]  
(e) Sotsiaalhüvitiste haldamise teenistus ( Υπηρεσία Διαχείρισης Επιδομάτων Πρόνοιας ): 
(f) Garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlev 2014. aasta seadus, 
muudetud või asendatud  
(g) Garanteeritud miinimumsissetulekut ja sotsiaalhüvitisi üldiselt käsitlevad m äärused ja 
dekreedid, muudetud või asendatud  
TŠEHHI VABARIIK  
(a) Seadus nr 108/2006 sotsiaalteenuste kohta (Zákon o sociálních službách)  
(b) Seadus nr 372/2011 tervishoiuteenuste kohta (Zákon o zdravotních službách)  
(c) Seadus nr 48/1997 riikliku tervisekindlustuse kohta ( Zákon o veřejném zdravotním pojištění ) 
TAANI  
(a) 17. augusti 2017. aasta konsolideeritud seadus nr 988 sotsiaalteenuste kohta (om social 
service)  
(b) 1. veebruari 2019. aasta konsolideeritud seadus nr 119 sotsiaaleluruumide kohta ( om social 
service ) 
EESTI  
2016. aasta sotsiaalhoolekande seadus  
SOOME  
(a) 3. aprilli 1987. aasta seadus, mis käsitleb puuetega inimestele osutatavaid teenuseid ja 
antavat abi (Laki vammaisuuden perusteella järjestettävistä palveluista ja tukitoimista)  
(b) 28. detsembri 2012. aasta seadus, mis käsitleb vananeva elanikkonna toimetulekuvõime 
toetamist ning eakatele pakutavaid sotsiaal - ja tervishoiuteenuseid (Laki ikääntyneen väestön 
toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali - ja terveyspalveluista)  
(c) 30. detsembri 2014. aasta sotsiaalhoo lekandeseadus (Sosiaalihuoltolaki)  
(d) 30. detsembri 2010. aasta tervishoiuseadus (Terveydenhuoltolaki)  
(e) 28. jaanuari 1972. aasta esmatasandi tervishoiu seadus (Kansanterveyslaki)  
(f) 2. detsembri 2005. aasta seadus, mis käsitleb mitteametliku hoolduse toetust (Laki 
omaishoidon tuesta)  
(g) 20. märtsi 2015. aasta perepõhise hoolduse seadus ( Perhehoitolaki ) 
 
1178  PRANTSUSMAA  
(a) Lisahüvitis kolmandale isikule ( majoration pour tierce personne , MTP):  
(b) sotsiaalkindlustusseadustiku (Code de la sécurité sociale) artiklid L. 341 -4 ja L. 355 -1 
(c) Lisahüvitis kolmanda isiku poole pöördumise korral ( prestation complémentaire pour recours à 
tierce personne ): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 434 -2 
(d) Spetsiaalne lisahüvitis puudega lapse koolitamiseks ( complément d'allocation d'éducation de 
l'enfant handicapé ): sotsiaalkindlustusseadustiku artikkel L. 541 -1 
(e) Puude kompenseerimise toetus ( prestation de compensation du handicap , PCH): 
sotsiaalhoolekande - ja perekonnaseadustiku ( Code de l'action sociale et des familles ) artiklid L. 
245-1 – L. 245-14 
(f) Isikliku sõltumatuse toetus ( allocation personnalisée d'autonomie , APA): sotsiaalhoolekande - 
ja perekonnaseadustiku ( Code de l'action sociale et des familles ) artiklid L. 232 -1 – L. 232 -28 
SAKSAMAA  
(a) Pikaajalise hoolduse kindlustus ( Pflegeversicherung ): 
(b) Sotsiaalne pikaajalise hoolduse kindlustus isikutele, kellel on riiklik tervisekindlustus, ning 
kohustuslik pikaajalise hoolduse erakindlustus isikutele, kellel on eraravikindlustus: Social 
CodeSozialgesetzbuch , XI lisa (SGB XI), viimati muudetud 21. de tsembri 2019. aasta seaduse 
artikliga 2 (BGBl. I lk 2913)  
KREEKA  
(a) Muudetud seadus nr 1140/1981  
(b) Dekreet -seadus nr 162/73 ja ministrite ühisotsus nr Π4β/5814/1997  
(c) Ministri 9. oktoobri 2001. aasta otsus nr Π1γ/ΑΓΠ/οικ.14963  
(d) Seadus nr 4025/2011  
(e) Seadus nr 4109/2013  
(f) Seaduse nr 4199/2013 artikkel 127  
(g) Seaduse nr 4368/2016 artikkel 334  
(h) Seaduse nr 4483/2017 artikkel 153  
(i) Seaduse nr 498/1 -11-2018 artiklid 28, 30 ja 31, Riikliku raviteenuseosutajate organisatsiooni 
(EOPYY) ühtlustatud tervisehüvitiste määrus  
UNGARI  
(a) Pikaajalise hoolduse teenused, mille kaudu tagatakse isikutele sotsiaalhoolekanne 
(sotsiaalteenused):  
(b) 1993. aasta sotsiaalhalduse ja sotsiaalabi III seadus ( törvény a szociális igazgatásról és szociális 
ellátásokról ), mida on täiendatud valitsuse ja ministrite dekreetidega  
 
1179  IIRIMAA  
(a) 1970. aasta tervishoiuseadus (Health Act) (nr 1, 1970)  
(b) 2009. aasta õenduskodude toetuskava seadus (Nursing Homes Support Scheme Act) (nr 15, 
2009)  
(c) 2005. aasta konsolideeritud sotsiaalhoolekandeseadus ( Social Welfare Consolid ation Act ): 
(d) pideva hoolduse toetus;  
(e) hooldaja hüvitis;  
(f) hooldaja toetus;  
(g) hooldustoetus;  
(h) koduhoolduse toetus.  
ITAALIA  
(a) 30. märtsi 1971. aasta seadus nr 118, mis käsitleb tsiviilisikutele makstavaid invalidsushüvitisi 
(Legge 30 Marzo 1971, n. 118 - Conversione in Legge del D.L. 30 gennaio 1971, n. 5 e nuove 
norme in favore dei mutilati ed invalidi civili)  
(b) 11. veebruari 1980. aasta seadus nr 18 pideva hoolduse toetuse kohta (Legge 11 Febbraio 
1980, n. 18 - Indennità di accompagnamento agli invalidi civili totalme nte inabili)  
(c) 5. veebruari 1992. aasta seaduse nr 104 artikkel 33 (puuetega inimeste raamseadus) (Legge 5 
Febbraio 1992, n. 104 - Legge -quadro per l'assistenza, l'integrazione sociale e i diritti delle 
persone handicappate)  
(d) 31. märtsi 1998. aasta dekreet -seadus nr 112, mis käsitleb seadusandlike ülesannete ja 
halduspädevuse ülekandmist riigilt piirkondadele ja kohalike üksustele (Decreto Legislativo 31 
Marzo 1998, n. 112 - Conferimento di funzioni e compiti amministrativi dello Stato alle regioni 
ed agli ent i locali, in attuazione del capo I della Legge 15 Marzo 1997, n. 59)  
(e) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 883/04 sotsiaalkindlustussüsteemide 
kooskõlastamise kohta (Regolamento (CE) 883 del 29 aprile 2004 del Parlamento Europeo e 
del Consiglio, rel ativo al coordinamento dei sistemi di sicurezza sociale - SNCB – artikkel 70 ja 
X lisa)  
(f) 4. novembri 2010. aasta seaduse nr 183 artikkel 24, millega muudetakse eeskirju, mis 
käsitlevad abi andmise lubasid raskes olukorras olevatele puudega isikutele (Legge n. 183 del 4 
Novembre 2010, art. 24 - Modifiche alla disciplina in materia di permessi per l’assistenza a 
portatori di handicap in situazione di gravità)  
(g) 27. detsembri 2013. aasta seadus nr 147, mis sisaldab sätteid iga -aastase ja mitmeaastase 
riigieelarve  koostamise kohta – 2014. aasta stabiilsusseadus ( Disposizioni per la formazione del 
bilancio annuale e pluriennale dello Stato - Legge di stabilità 2014 ) 
LÄTI  
(a) 31. oktoobri 2002. aasta seadus, mis käsitleb sotsiaalteenuseid ja sotsiaalabi (Sociālo 
pakalpoj umu un sociālās palīdzības likums)  
 
1180  (b) 12. juuni 1997. aasta meditsiiniteenuste seadus (Ārstniecības likums)  
(c) 30. detsembri 2009. aasta patsiendi õiguste seadus ( Pacientu tiesību likums ) 
(d) 28. augusti 2018. aasta ministrite kabineti määrus nr 555, mis käsitleb te rvishoiukorraldust ja 
maksete tegemise menetlust (Ministru kabineta 2018. gada 28.augusta noteikumi Nr.555 
“Veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanas un samaksas kārtība”)  
(e) 27. mai 2003. aasta ministrite kabineti määrus nr 275, mis käsitleb maksete tegemi se 
menetlust sotsiaalhoolekande ja sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuste eest ning menetlusi 
teenuste maksumuse korvamiseks kohaliku omavalitsuse eelarvest (Ministru kabineta 
2003.gada 27.maija noteikumi Nr.275 „Sociālās aprūpes un sociālās rehabilitācijas  
pakalpojumu samaksas kārtība un kārtība, kādā pakalpojuma izmaksas tiek segtas no 
pašvaldības budžeta”)  
(f) 2. aprilli 2019. aasta ministrite kabineti määrus nr 138 sotsiaalteenuste ja sotsiaalabi saamise 
kohta ( Ministru kabineta 2019.gada 2.aprīļa noteikumi Nr 138 “Noteiku mi par sociālo 
pakalpojumu un sociālās palīdzības saņemšanu” ) 
LEEDU  
(a) 29. juuni 2016. aasta seadus sihtotstarbeliste kompensatsioonide kohta (Tikslinių 
kompensacijų įstatymas) (nr XII -2507)  
(b) 19. jaanuari 2006. aasta sotsiaalteenuste seadus (Socialinių paslaugų įstatymas) (nr X -493)  
(c) 21. mai 1996. aasta tervisekindlustuse seadus (Sveikatos draudimo įstatymas) (nr I -1343)  
(d) 19. juuli 1994. aasta tervishoiusüsteemi seadus (Sveikatos sistemos įstatymas) (nr I -552)  
(e) 6. juuni 1996. aasta tervishoiuasu tuste seadus ( Sveikatos priežiūros įstaigų įstatymas ) (nr I -
1367)  
LUKSEMBURG  
19. juuni 1998. aasta seadus, millega luuakse vanadussõltuvuse kindlustus, mida on muudetud 23. 
detsembri 2005. aasta ja 29. augusti 2017. aasta seadusega  
MALTA  
(a) Sotsiaalkindlustus seadus (Att dwar is -Sigurta' Socjali) (ptk 318)  
(b) Täiendav õigusakt 318.19: Riigi omanduses olevate asutuste ja hostelite hindade määrused 
(Regolamenti dwar it -Trasferiment ta' Fondi għal Hostels Statali Indikati)  
(c) Täiendav õigusakt 318.17: Rahaliste vahendite ülekandmise määrused (valitsuse rahastatavad 
voodikohad) (Regolamenti dwar it -Trasferiment ta' Fondi għal Sodod Iffinanzjati mill -Gvern)  
(d) Täiendav õigusakt 318.13: Riigi rahastatavate hoolekandeasutuste teenuste hindu käsitlevad 
määrused ( Regolame nti dwar Rati għal Servizzi Residenzjali Finanzjali mill -Istat ) 
MADALMAAD  
3. detsembri 2014. aasta pikaajalise hoolduse seadus ( Wet langdurige zorg  (WLZ))  
 
1181  POOLA  
(a) 27. augusti 2004. aasta riiklikest vahenditest rahastatavate tervishoiuteenuste seadus (Ustawa 
o świadczeniach opieki zdrowotnej finansowanych ze środków publicznych)  
(b) 12. märtsi 2004. aasta sotsiaalabi seadus (Ustawa o pomocy społecznej)  
(c) 28. novembri 2003. aasta perehüvitiste seadus (Ustawa o świadczeniach rodzinnych)  
(d) 27. juuni 2003. aasta sotsiaalp ensionite seadus (Ustawa o rencie socjalnej)  
(e) 17. detsembri 1998. aasta sotsiaalkindlustusfondi pensionite seadus (Ustawa o emeryturach i 
rentach z Funduszu Ubezpieczeń Społecznych)  
(f) 27. augusti 1997. aasta seadus puuetega inimeste kutsealase ja sotsiaalse r ehabilitatsiooni 
ning tööhõive kohta (Ustawa o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób 
niepełnosprawnych)  
(g) 4. novembri 2016. aasta seadus rasedate naiste ja nende perede toetuse„Elu heaks“ kohta 
(Ustawa o wsparciu kobiet w ciąży i rodzin  “Za życiem”)  
(h) 31. juuli 2019. aasta seadus iseseisva toimetulekuvõimeta isikute lisahüvitise kohta (Ustawa o 
świadczeniu uzupełniającym dla osób niezdolnych do samodzielnej egzystencji)  
PORTUGAL  
(a) Sotsiaalkindlustus ja piisavate vahendite tagamine:  
(b) 14. juuli  1999. aasta seadusandlik dekreet nr 265/99 pikaajalise hoolduse lisahüvitise kohta 
(complemento por dependência), mitu korda muudetud  
(c) 31. augusti 2009. aasta seadus nr 90/2009 erikaitsesüsteemi kohta puude korral (regime 
especial de proteção na invalidez) , uuesti avaldatud 20. oktoobri 2015. aasta seadusandliku 
dekreedi nr 246/2015 konsolideeritud versioonis, muudetud  
(d) Sotsiaalkindlustussüsteem ja riiklik tervishoiuteenistus:  
(e) 6. juuni 2006. aasta seadusandlik dekreet 101/06 integreeritud pideva hoolduse rii kliku 
võrgustiku kohta (rede de cuidados continuados integrados), uuesti avaldatud 28. juuli 2015. 
aasta seadusandliku dekreedi nr 136/2015 konsolideeritud versioonis  
(f) 28. jaanuari 2010. aasta dekreetseadus nr 8/2010 vaimse tervise integreeritud pideva 
hool duse üksuste ja meeskondade loomise kohta (unidades e equipas de cuidados 
continuados integrados de saúde mental), muudetud ja uuesti avaldatud 10. veebruari 2011. 
aasta dekreetseadusega nr 22/2011  
(g) 12. oktoobri 2015. aasta dekreet nr 343/.2015, mis käsitle b laste haigla - ja ambulatoorse ravi 
standardeid, samuti pikaajalise integreeritud hoolduse rahvusliku võrgustiku raames 
tegutsevaid laste ravimeeskondi (condições de instalação e funcionamento das unidades de 
internamento de cuidados integrados pediátrico s e de ambulatório pediátricas, bem como as 
condições a que devem obedecer as equipas de gestão de altas e as equipas de cuidados 
continuados integrados destinadas a cuidados pediátricos da Rede Nacional de Cuidados 
Continuados Integrados)  
 
1182  (h) 6. septembri sea dus nr 6/2009 mitteametliku hooldaja staatuse kohta ( Estatuto do cuidador 
informal ) 
RUMEENIA  
(a) 6. märtsi 2000. aasta seadus nr 17 eakatele mõeldud sotsiaalabi kohta (Legea privind asistenta 
sociala a persoanelor varstnice) koos hilisemate muudatustega  
(b) 6. detsembri 2006. aasta seadus nr 448 puuetega inimeste õiguste kaitse ja edendamise kohta 
(Legea privind protectia si promovarea drepturilor persoanelor cu handicap) koos hilisemate 
muudatustega  
(c) 20. detsembri 2011. aasta sotsiaalabi seadus ( Legea asistentei  sociale ) nr 292  
SLOVAKKIA  
(a) Sotsiaalteenuste seadus (Zákon o sociálnych službách) nr 448/2008  
(b) Puudega inimestele kompensatsiooniks makstavate rahaliste hüvitiste seadus (Zákon o 
peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia) nr 447/20 08 
(c) Tervishoiu ja tervishoiuga seotud teenuste seadus (Zákon o zdravotnej starostlivosti a službách 
súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti) nr 576/2004  
(d) Seadus tervishoiuteenuste pakkujate, meditsiinitöötajate ja nende kutseühingute kohta 
(Záko n o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch a 
stavovských organizáciách v zdravotníctve) nr 578/2004  
(e) Elatusmiinimumi seadus (Zákon o životnom minime) nr 601/2003  
(f) Perekonnaseadus ( Zákon o rodine ) nr 36/2005  
(g) Seadus laste sotsiaalse ja õigusliku kaitse ning sotsiaalse eestkoste kohta ( Zákon o sociálno -
právnej ochrane detí a sociálnej kuratele ) nr 305/2005  
(h) Sotsiaaltöö seadus ( Zákon o sociálnej práci ) nr 219/2014  
SLOVEENIA  
Pikaajalist hooldust ei käsitle ükski konkreetne õigu sakt.  
Pikaajalise hoolduse hüvitised on hõlmatud järgmiste õigusaktidega:  
(a) Pensioni - ja invaliidsuskindlustuse seadus (Zakon o pokojninskem in invalidskem zavarovanju) 
(Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 96/2012, ja järgnenud muudatused)  
(b) Rahalise sotsiaalabi seadus (Zakon o socialno vartsvenih prejemkih) (Sloveenia Vabariigi 
ametlik väljaanne nr 61/2010, ja järgnenud muudatused)  
(c) Riigi rahaliste vahendite kasutamise seadus (Zakon o uveljavljanju pravic iz javnih sredstev) 
(Sloveenia Vabariigi ametli k väljaanne nr 62/2010, ja järgnenud muudatused)  
(d) Sotsiaalkaitse seadus (Zakon o socialnem varstvu) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 
3/2004 – ametlik konsolideeritud tekst, ja järgnenud muudatused)  
 
1183  (e) Vanemliku hoolduse ja perehüvitiste seadus (Zakon o starševskem varstvu in družinskih 
prejemkih) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 110/2006 – ametlik konsolideeritud tekst, 
ja järgnenud muudatused)  
(f) Vaimse ja füüsilise puudega inimesi käsitlev seadus (Zakon o družbenem varstvu duševno in 
telesno pr izadetih oseb) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 41/83, ja järgnenud 
muudatused)  
(g) Ravi - ja tervisekindlustuse seadus (Zakon o zdravstvenem varstvu in zdravstvenem 
zavarovanju) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 72/2006 – ametlik konsolideerit ud 
tekst, ja järgnenud muudatused)  
(h) Sõjaveteranide seadus ( Zakon o vojnih veteranih ) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 
59/06 – ametlik konsolideeritud tekst, ja järgnenud muudatused)  
(i) Sõjainvaliidide seadus ( Zakon o vojnih invalidih ) (Sloveenia Vabar iigi ametlik väljaanne nr 
63/59 – ametlik konsolideeritud tekst, ja järgnenud muudatused)  
(j) Eelarvetasakaalu seadus (Zakon za uravnoteženje javnih finance (ZUJF)) (Sloveenia Vabariigi 
ametlik väljaanne nr 40/2012, ja järgnenud muudatused)  
(k) Seadus, millega reg uleeritakse üksikisikutele ja leibkondadele tehtavate ülekannete 
korrigeerimist Sloveenia Vabariigis ( Zakon o usklajevanju transferjev posameznikom in 
gospodinjstvom v Republiki Sloveniji ) (Sloveenia Vabariigi ametlik väljaanne nr 114/2006 – 
ametlik konsol ideeritud tekst, ja järgnenud muudatused)  
HISPAANIA  
(a) 14. detsembri 2006. aasta seadus nr 39/2006 ülalpeetavate isikute isikliku sõltumatuse 
edendamise ja neile antava abi kohta, muudetud  
(b) Üldine sotsiaalkindlustuse seadus (Ley General de la Seguridad Social), heaks kiidetud 30. 
oktoobri 2015. aasta kuningliku dekreet -seadusega nr 8/2015  
(c) 15. aprilli 1969. aasta ministri käskkiri  
(d) 21. juuli 1995. aasta kuninglik dekreet nr 1300/95, muudetud  
(e) 31. oktoobri 1997. aasta kuninglik dekreet nr 1647/97, muudetud  
ROOTSI  
(a) 2001. aasta sotsiaalteenuste seadus (Socialtjänstlagen (2001:453))  
(b) 2017. aasta tervishoiuseadus ( Hälso - och sjukvårdslag  (2017:30))  
3. osa. Maksed, mis on seotud protokolli artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõikes 1 loetletud 
sotsiaalkindlustusliigiga ja mida makstakse külma ilmaga kütmise kulude katmiseks (protokolli artikli 
SSC.3 [Kohaldamisala] lõike 4 punkt f).  
(i) ÜHENDKUNINGRIIK  
Talvekütusetoetus ( Winter Fuel Payment ) (1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seadus 
(Social Security Contrib utions and Benefits Act ), 2000. aasta sotsiaalfondi talvekütusetoetuse 
määrused ( Social Fund Winter Fuel Payment Regulations ), 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja 
 
1184  hüvitiste Põhja -Iirimaa seadus ( Social Security Contributions and Benefits Act ) ning 200 0. aasta 
sotsiaalfondi talvekütusetoetuse Põhja -Iirimaa määrused ( Social Fund Winter Fuel Payment 
Regulations )) 
(iii) LIIKMESRIIGID  
 TAANI  
(a) Sotsiaal - ja riiklike pensionide seadus, LBK nr 983, 23.9.2019  
(b) Sotsiaal - ja riiklikke pensione käsitlevad määrused, BEK nr  1602, 27.12.2019.   
 
1185  LISA SSC -2. MITTERAHALISTE HÜVITISTE ÕIGUSTE PIIRANGUD PIIRIALATÖÖTAJA PERELIIKMETE 
PUHUL  
(osutatud artikli SSC.16 [Viibimine riigis, mis ei ole elukohajärgne riik – erieeskirjad piirialade 
töötajate perekondade kohta] lõikes 2)  
HORVAA TIA  
TAANI  
IIRIMAA  
SOOME  
ROOTSI  
ÜHENDKUNINGRIIK  
 
 
  
 
1186  LISA SSC -3. TÄIENDAVAD ÕIGUSED PÄDEVASSE RIIKI NAASVATE PENSIONÄRIDE PUHUL  
(Artikli SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikmete viibimine väljaspool elukohariiki – viibimine pädevas 
riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool elukohariiki] lõige 2)  
AUSTRIA  
BELGIA  
BULGAARIA  
KÜPROS  
TŠEHHI VABARIIK  
PRANTSUSMAA  
SAKSAMAA  
KREEKA  
UNGARI  
LUKSEMBURG  
MADALMAAD  
POOLA  
SLOVEENIA  
HISPAANIA  
ROOTSI  
  
 
1187  LISA SSC -4. JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VÕI SEDA EI KOHALDATA  
(Artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõiked 4 ja 5)  
1. OSA. JUHUD, MIL PRO RATA ARVUTUSEST VÕIB LOOBUDA VASTAVALT ARTIKLI SSC.47 [Hüvitiste 
määramine] lõikele 4  
AUSTRIA  
(a) Kõik taotlused hüvitiste saamiseks 9. septembri 1955. a asta üldise sotsiaalkindlustuse seaduse 
(ASVG), 11. oktoobri 1978. aasta kaubandus - ja ärialal tegutsevate füüsilisest isikuste 
ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (GSVG), 11. oktoobri 1978. aasta talupidajate 
sotsiaalkindlustuse seaduse (BSVG) ning 30 . novembri 1978. aasta vabadel kutsealadel 
tegutsevate füüsilisest isikust ettevõtjate sotsiaalkindlustuse seaduse (FSVG) alusel.  
(b) Kõik pensionikontol põhineva toitjakaotuspensioni taotlused vastavalt 18. novembri 2004. 
aasta üldisele pensioniseadusele (APG ), välja arvatud 2. osas sätestatud juhtumid.  
(c) Kõik taotlused Austria piirkondlike arstide kodade ( Landesärztekammer ) põhiskeemil (põhi - ja 
täiendav pensionihüvitis, või põhipension) põhinevate toitjakaotuspensionite saamiseks.  
(d) Kõik taotlused Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstava toitjakaotuspensioni 
saamiseks.  
(e) Kõik taotlused lese - ja toitjakaotuspensionite saamiseks vastavalt Austria advokatuuride 
hoolekandeasutuste põhikirjale (A osa).  
(f) Kõik avaldused hüvit iste saamiseks vastavalt notariaalsele kindlustusseadusele (3. veebruar 
1972 – NVG 1972).  
KÜPROS  
Kõik vanadus - või lesepensioni taotlused.  
TAANI  
Kõik sotsiaalpensionite seaduses osutatud pensionite, välja arvatud [lisas SSC -5] [HÜVITISED JA 
LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLIT SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine]] 
nimetatud pensionite kohta käivad taotlused  
IIRIMAA  
Kõik  riikliku pensioni (ülekandmise), (osamaksulise) riikliku pensioni ja (osamaksulise) lesepensioni  
taotlused.   
LÄTI  
(a) Kõik toitjakaotuspensioni taotlused (riiklike pensionite seadus, 1. jaanuar 1996); riiklike 
kogumispensionite seadus, 1. juuli 2001.  
LEEDU  
 
1188  Kõik taotlused riikliku toitjakaotuspensioni saamiseks, mis arvutatakse toitjakaotuspensioni 
põhisumma alusel (riiklik e sotsiaalkindlustuspensionite seadus).  
MADALMAAD  
Kõik üldise vanaduskindlustuse seaduse (AOW) kohase vanaduspensioni taotlused.  
POOLA  
Kõik määratud sissemaksega pensioniskeemi raames makstavate vanaduspensioni ning 
toitjakaotuspensioni taotlused, välja arvatud juhul, kui rohkem kui ühe riigi õigusaktide alusel 
täitunud kindlustusperioodid kokku võrduvad naiste puhul 20 aastaga või ületav ad seda ja meeste 
puhul 25 aastaga või ületavad seda, kuid riiklikud kindlustusperioodid on neist 
kindlustusperioodidest lühemad (ja mitte lühemad kui 15 aastat naiste puhul ja 20 aastat meeste 
puhul), ning arvutused tehakse 17.  detsembri 1998. aasta seadu se artiklite  27 ja 28 alusel 
(õigusaktide kogumik 2015, punkt 748).  
PORTUGAL  
Kõik vanadus - ja toitjakaotuspensioni taotlused, välja arvatud juhul, kui rohkem kui ühe riigi 
õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodid kokku võrduvad 21 kalendriaastaga või ületavad 
seda, riiklikud kindlustusperioodid võrduvad 20 aastaga või on alla selle ja arvutused tehakse 10. mai 
2007. aasta dekreetseaduse nr 187/2007 artiklite 32  ja 33 alusel.  
SLOVAKKIA  
(a) Kõik taotlused toitjakaotuspensioni (lese - või orvupensioni) s aamiseks, mis arvutatakse enne 
1. jaanuari 2004 kehtinud õigusaktide kohaselt surnule varem makstud pensioni alusel.  
(b) Kõik taotlused pensioni saamiseks, mis arvutatakse sotsiaalkindlustusseaduse nr 461/2003 
Coll. (hiljem muudetud) kohaselt.  
ROOTSI  
(a) Vanadus pensioni taotlemine tagatispensioni vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku peatükid 
66 ja 67).  
(b) Vanaduspensioni taotlemine täiendava pensioni vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku peatükk 
63).  
ÜHENDKUNINGRIIK  
Kõik taotlused 2014. aasta pensioniseaduse 1. osa kohase vanaduspensioni ja riikliku pensioni ning 
lesetoetuse ja toitjakaotustoetuse saamiseks, välja arvatud taotlused, mille puhul 6. aprillil 1975 või 
pärast seda alanud maksustamisaastal:  
(i) asjaomasel poo lel olid täitunud kindlustus -, töötamis -, või elamisperioodid 
Ühendkuningriigi ja liikmesriigi õigusaktide alusel ning üht (või mitut) 
maksustamisaastat ei käsitletud tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktide 
tähenduses;  
(ii) kindlustusperioodid, mi s täitusid Ühendkuningriigis perioodidel kuni 5. juulini 1948 
kehtinud õigusaktide alusel, võetakse arvesse protokolli artikli SSC.47 lõike 1 punkti b 
 
1189  kohaldamisel liikmesriigi õigusaktide kohaste kindlustus -, töötamis - või 
elamisperioodide kohaldamisega.  
Kõik täiendava pensioni taotlused 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -hüvitiste seaduse ( Social 
Security Contributions and Benefits Act ) artikli 44 ning 1992.  aasta sotsiaalkindlustusmaksete ja -
hüvitiste Põhja -Iirimaa seaduse ( Social Security Contributions and Benefits (Northern Ireland) Act ) 
artikli 44 alusel.  
2. OSA.  JUHUD,  MIL  KOHALDATAKSE  ARTIKLI  SSC.47  [HÜVITISTE MÄÄRAMINE ] LÕIGET  5  
AUSTRIA  
(a) Pensionikontol põhinevad vanaduspensionid ja nendest tulenevad toitjakaotuspensionid 
vastavalt 18. novembri 2004. aasta üldisele pensioniseadusele (APG).  
(b) Austria apteekrite üldist palgafondi ( Pharmazeutische Gehaltskasse für Österreich ) käsitleva 
28. detsembri 2001. aasta riikliku seaduse BGBl I nr 154 artikli 41 kohased kohustuslikud 
toetused.  
(c) Aust ria piirkondlike arstide kodade vanaduspensionid ja ennetähtaegsed vanaduspensionid, 
mis põhinevad põhiskeemil (põhi - ja täiendav pensionihüvitis, või põhipension), ning Austria 
piirkondlike arstide kodade kõik pensionihüvitised, mis põhinevad täiendaval s keemil 
(täiendav või erapension).  
(d) Austria veterinaarkirurgide koja pensionifondist makstav vanadustoetus.  
(e) Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja kohased hüvitised (A ja B osa), välja 
arvatud Austria advokatuuride hoolekandeasutuste põhikirja ko hased lese - või 
toitjakaotuspensioni taotlused (A osa).  
(f) Riikliku arhitektide ja insener -nõustajate koja hoolekandeasutuste poolt 1993. aasta Austria 
inseneridekoja seaduse ( Ziviltechnikerkammergesetz ) ja hoolekandeasutuste põhikirjade 
kohaselt makstavad hü vitised, välja arvatud nendest tulenevad toitjakaotushüvitised.  
(g) Austria elukutseliste raamatupidajate ja maksunõustajate seaduse 
(Wirtschaftstreuhandberufsgesetz ) alusel makstavad riikliku elukutseliste raamatupidajate ja 
maksunõustajate koja hoolekandeasu tuste põhikirja kohased hüvitised.  
BULGAARIA  
Täiendava kohustusliku pensionikindlustuse alla kuuluvad vanaduspensionid vastavalt 
sotsiaalkindlustusseaduse II jaotise II osale.  
HORVAATIA  
Kohustusliku kindlustusskeemi alla kuuluvad pensionid, mis põhinev ad individuaalselt kogutud 
kapitalil kooskõlas kohustuslike ja vabatahtlike pensionifondide seaduse (OG 49/99, muudetud kujul) 
ning pensionikindlustusseltside ja individuaalselt kogutud kapitalil põhinevate pensionide maksmise 
seadusega (OG 106/99, muudetu d kujul), välja arvatud kohustuslike ja vabatahtlike pensionifondide 
seaduse artiklites 47  ja 48 sätestatud juhud ja toitjakaotuspension.  
TŠEHHI VABARIIK  
 
1190  Teise samba skeemil põhinevad pensionid vastavalt seadusele nr 426/2011 Coll. pensionisäästude 
kohta .  
TAANI  
(a) Personaalpensionid.  
(b) Surmatoetused (mis on kogunenud enne 2002. aasta 1. jaanuari  Arbejdsmarkedets 
Tillægspensioni  jaoks tehtud osamaksete põhjal).  
(c) Surmatoetused (mis on kogunenud pärast 2002. aasta 1. jaanuari Arbejdsmarkedets 
Tillægspensioni  jaoks tehtud osamaksete põhjal), millele on osutatud konsolideeritud tööturu 
lisapensioni seaduses ( Arbejdsmarkedets Tillægspension ) 942:2009.  
EESTI  
Kohustusliku kogumispensioni skeem.  
PRANTSUSMAA  
Põhi - või täiendavad skeemid, mille puhul vanadushüvitisi arvutatakse pensionipunktide alusel.  
UNGARI  
Eraõiguslike pensionifondide liikmelisusel põhinevad pensionihüvitised.  
LÄTI  
Vanaduspensionid (riiklike pensionide seadus, 1. jaanuar 1996; riiklike k ogumispensionite seadus, 1. 
juuli 2001.  
POOLA  
Määratud sissemaksega pensioniskeemi kohane vanaduspension.  
PORTUGAL  
Täiendavad pensionid vastavalt 22. veebruari 2008. aasta dekreetseadusele nr 26/2008 (riiklik 
kogumispensioniskeem).  
SLOVAKKIA  
Kohustus lik kogumispension.  
SLOVEENIA  
Kohustusliku täiendava pensionikindlustuse alusel makstav pension.  
ROOTSI  
Vanaduspension sissetulekupensioni ja kogumispensioni vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku 
peatükid 62  ja 64).  
 
1191  ÜHENDKUNINGRIIK  
Astmelised pensionihüvitised, mida makstakse vastavalt 1965. aasta riikliku kindlustusseaduse 
artiklitele 36 ja 37 ning 1966. aasta riikliku kindlustusseaduse (Põhja -Iirimaa) artiklitele 35 ja 36.  
  
 
1192  LISA SSC -5. HÜVITISED JA LEPINGUD, MIS VÕIMALDAVAD KOHALDADA ARTIKLI T SSC.49 
[Samaliigiliste hüvitiste kattumine]  
I. Protokolli artikli SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine] lõike 2 punktis a osutatud hüvitised, 
mille suurus ei sõltu täitunud kindlustus - või elamisperioodide pikkusest  
TAANI  
Taani riiklik vanaduspen sion täisulatuses, millele saavad õiguse pärast kümneaastast elamist isikud, 
kellele on pension määratud 1. oktoobriks 1989  
SOOME  
Riiklikud pensionid ja abikaasapensionid, mis on kindlaks määratud üleminekueeskirjade kohaselt ja 
määratud enne 1. jaanuari  1994 (riiklike pensionide seaduse jõustamise seadus, 569/2007)  
Lapsepensioni lisasumma sõltumatu hüvitise arvutamisel vastavalt riikliku pensioni seadusele (riikliku 
pensioni seadus (568/2007))  
PRANTSUSMAA  
Lese - või lese invaliidsuspension üldise sotsi aalkindlustussüsteemi või põllumajandustöötajate 
skeemi alusel, kui see arvutatakse surnud abikaasa invaliidsuspensioni alusel, mis on määratud 
kooskõlas artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punktiga a  
KREEKA  
Põllumajanduse kindlustusskeemiga (OG A) seotud hüvitised seaduse nr 4169/1961 alusel  
MADALMAAD  
21. detsembri 1995. aasta toitja kaotust käsitlev üldine seadus (ANW)  
10. novembri 2005. aasta seadus töö ja sissetuleku kohta vastavalt tööjõudlusele (WIA)  
HISPAANIA  
Üld- ja eriskeemide alusel antavad toitjakaotuspensionid, välja arvatud riigiteenistujate eriskeem  
ROOTSI  
Sissetulekuga seotud haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon (sotsiaalkindlustusseadustiku peatükk 
34)  
Tagatispension ja tagatud hüvitis, millega asendati enne 1.  jaanuari 1993 kohaldatud riiklikke 
pensioneid käsitlevate õigusaktide alusel makstud täielikud riiklikud pensionid ja sellest kuupäevast 
alates kehtivate õigusaktide üleminekueeskirjade alusel mak stud täielikud riiklikud pensionid  
II. Protokolli artikli SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine] lõike 2 punktis b osutatud hüvitised, 
mille suurus on kindlaks määratud riski realiseerumiskuupäeva ja hilisema kuupäeva vahel täitunuks 
loetud arvestusl iku perioodi alusel  
 
1193  SOOME  
Tööpensionid, mille puhul võetakse arvesse tulevasi perioode vastavalt siseriiklikele õigusaktidele  
SAKSAMAA  
Toitjakaotuspensionid, mille puhul arvestatakse täiendavat perioodi  
Vanaduspensionid, mille puhul arvestatakse juba saadud täiendavat perioodi  
ITAALIA  
Itaalia pensionid täieliku töövõimetuse puhul ( inabilità )  
LÄTI  
Eeldatavate kindlustusperioodide alusel arvutatav toitjakaotuspension (1. jaanuari 1996. aasta 
riiklike pensionide seaduse artikli 23 lõige 8)  
LEEDU  
(a) Riikliku sotsiaalkindlustuse töövõimetuspensionid, mida makstakse riiklike 
sotsiaalkindlustuspensionide seaduse alusel  
(b) Riikliku sotsiaalkindlustuse toitjakaotus - ja orvupensionid, mida arvutatakse surnud isiku 
töövõimetuspensioni alusel vastavalt riiklike sotsiaalkindlustuspensionide seadusele  
LUKSEMBURG  
Toitjakaotuspensionid  
SLOVAKKIA  
Slovakkia toitjakaotuspensionid, mille aluseks on invaliidsuspension  
HISPAANIA  
Väljateenitud pensionid riigiteenistujate eriskeemi alusel riigipensionäride seaduse konsolideeritud 
teksti I jaotise alusel, kui riski materialiseerumisel oli hüvitisesaaja tegev riigiteenistujana või teda 
koheldi sellena; Surma - ja toitjakaotus - (leskede , orbude ja vanemate) pensionid riigipensionäride 
seaduse konsolideeritud teksti I jaotise alusel, kui riski materialiseerumisel kasusaaja oli tegev 
riigiteenistujana või teda koheldi sellena  
ROOTSI  
Haigushüvitis ja tegevuskompensatsioon garantiihüvitise  vormis (sotsiaalkindlustusseadustiku 
peatükk 35)  
Toitjakaotuspension, mis arvutatakse krediteeritud kindlustusperioodide põhjal 
(sotsiaalkindlustusseadustiku peatükid 76 –85)  
 
1194  III. Protokolli artikli SSC.49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine] lõike 2 pun kti b alapunktis i osutatud 
kokkulepped, mille eesmärk on vältida ühe ja sama arvestusliku perioodi arvessevõtmist kaks või 
enam korda:  
28. aprillil 1997. aastal Soome Vabariigi ja Saksamaa Liitvabariigi vahel sõlmitud 
sotsiaalkindlustusleping  
10. novemb ril 2000. aastal Soome Vabariigi ja Luksemburgi Suurhertsogiriigi vahel sõlmitud 
sotsiaalkindlustusleping  
Põhjamaade sotsiaalkindlustuskonventsioon, 18.  august 2003  
  
 
1195  LISA SSC -6. ERISÄTTED LIIKMESRIIKIDE JA ÜHENDKUNINGRIIGI ÕIGUSAKTIDE KOHALDAMISEKS  
(Artikli SSC.3 [Kohaldamisala] lõige 2, artikli SSC.51 [Hüvitiste arvutamise lisasätted] lõige 1 ja artikkel 
SSC.66 [Õigusaktide rakendamine])  
AUSTRIA  
1. Pensionikindlustuse kindlustusperioodide omandamise tähenduses peetakse teises riigis 
koolis või võr reldavas haridusasutuses käimist samaväärseks koolis või võrreldavas haridusasutuses 
käimisega vastavalt üldise sotsiaalkindlustusseaduse ( Allgemeines Sozialversicherungsgesetz  – ASVG) 
artikli 227 lõike 1 punktile 1  ja artikli 228 lõike 1 punktile 3, kauba ndus - ja ärialal tegutsevate isikute 
sotsiaalkindlustusseaduse ( Gewerbliches Sozialversicherungsgesetz  – GSVG) artikli 116 lõikele 7  ja 
talupidajate sotsiaalkindlustusseaduse ( Bauern -Sozialversicherungsgesetz  – BSVG) artikli 107 lõikele 
7, kui asjaomase is iku suhtes kohaldati millalgi Austria õigust, kuna ta tegutses töötaja või füüsilisest 
isikust ettevõtjana ning ASVG artikli 227 lõikes 3, GSVG artikli 116 lõikes 9  ja BSVG artikli 107 lõikes 9 
sätestatud erilised sissemaksed selliste haridusperioodide ost miseks on tasutud.  
2. Artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punktis b nimetatud pro rata  hüvitise 
arvutamisel ei arvestata Austria õigusaktidest tulenevaid lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja 
kaevurite lisahüvitist. Nendel juhtudel suurendatak se asjakohastel juhtudel ilma eelnimetatud 
sissemakseteta arvutatud pro rata  hüvitist vähendamata lisakindlustuse sissemaksete erikasvu ja 
kaevurite lisahüvitise võrra.  
3. Kui protokolli artikli SSC.7 [Perioodide liitmine] alusel on täitunud Austria 
pensionikindlustusskeemi asendusperioodid, kuid neid ei saa ASVG artiklite 238  ja 239, GSVG 
artiklite 122  ja 123 ning BSVG artiklite 113  ja 114 kohaselt arvutamisel aluseks võtta , siis tuleb 
arvutamisel aluseks võtta lapsehooldusperioodid vastavalt ASVG artiklile 239, GSVG artiklile 123 ning 
BSVG artiklile 114.  
BULGAARIA  
Bulgaaria tervisekindlustusseaduse artikli 33 lõige 1 kehtib kõigi isikute kohta, kelle jaoks Bulgaaria 
on kä esoleva protokolli III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud erisätted] 1. peatüki [Haigushüvitised, 
rasedus - ja sünnitus - ning samaväärsed isadushüvitised] kohaselt pädev liikmesriik.  
KÜPROS  
Artiklite SSC.7 [Perioodide liitmine], SSC.46 [Perioodide liit mise erisätted] ja SSC.56 [Erisätted 
kindlustus -, töötamis - või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodide liitmise kohta] 
kohaldamisel määratakse Küprose Vabariigi õigusaktide alusel iga 6. oktoobril 1980 või pärast seda 
algav kindlustusnädal kindlaks, jagades asjaomase perioodi kõik sotsiaalkindlustusmaksuga 
maksustatavad tulud asjaomasel sissemakseteaastal sotsiaalmaksuga maksustatava põhipalga 
nädalase määraga, tingimusel et nii saadud nädalate arv ei ületa asjaomase perioodi 
kalendrinädalat e arvu.  
TŠEHHI VABARIIK  
Pereliikmete määratlemisel vastavalt protokolli artikli SSC.1 [Mõisted] punktile s käsitatakse 
abikaasana Tšehhi Vabariigi seaduse nr 115/2006 (registreeritud partnerluse kohta) kohaselt 
määratletud registreeritud partnerit.  
TAAN I  
 
1196  1.  
(a) Arvutades pensione sotsiaalpensionite seaduse ( lov om social pension ) alusel, loetakse 
piirialatöötaja või Taani hooajatööle läinud töötaja Taani õigusaktide alusel täitunud 
töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode t ema ülalpidamisel 
olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamisel olnud abikaasa oli nende 
perioodide jooksul asjaomase töötajaga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või 
sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nim etatud perioodidel elas abikaasa teise 
riigi territooriumil. Käesoleva punkti raames mõistetakse „hooajatööna“ tööd, mis igal aastal 
aastaaegade vaheldumise tõttu kordub.  
(b) Arvutades pensione sotsiaalpensionite seaduse (lov om social pension) alusel, loetaks e isiku, 
kelle suhtes ei kehti punkt a, enne 1. jaanuari 1984 Taani õigusaktide alusel täitunud 
töötamisperioode või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioode tema ülalpidamisel 
olnud abikaasa Taanis täitunud elamisperioodideks, kui ülalpidamise l olnud abikaasa oli nende 
perioodide jooksul kõnealuse isikuga abielus ning nende kooselu ei olnud lõppenud või 
sobimatuse tõttu faktiliselt lõppenud, tingimusel et nimetatud perioodidel elas abikaasa teise 
riigi territooriumil.  
(c) Punktide a ja b kohaselt arvessevõetavaid perioode ei arvestata juhul, kui need langevad 
kokku perioodidega, mida võetakse asjaomase isiku pensioni arvutamisel arvesse teise riigi 
kohustusliku kindlustuse seaduste alusel, või perioodidega, mille jooksul asjaomane isik sai 
pensioni  selliste seaduste alusel. Neid perioode võetakse siiski arvesse juhul, kui nimetatud 
pensioni aastasumma on väiksem kui pool sotsiaalpensioni põhimäärast.  
2.  
(a) Olenemata protokolli artikli SSC.7 [Perioodide liitmine] sätetest on isikutel, kes ei ole ühes või 
mitmes riigis tasulist tööd teinud, õigus Taani sotsiaalpensionile ainult juhul, kui nad on olnud 
või on varem olnud Taani alalised elanikud vähemalt kolm aastat, ning arvestades Taani 
õigusaktides sätestatud vanusepiiranguid. Vastavalt artiklile SSC.5  [Võrdne kohtlemine] ei 
kohaldata artiklit SSC.8 [Elukohaeeskirjadest loobumine] Taani sotsiaalpensionite suhtes, 
millele neil isikutel on tekkinud õigus.  
(b) Punktis a osutatud sätteid ei kohaldata Taanis tasulist tööd tegevate või tasulist tööd teinud 
isikut e perekonnaliikmete või üliõpilaste või nende perekonnaliikmete õiguse suhtes saada 
Taani sotsiaalpensioni.  
3. Ajutine hüvitis töötutele, kes on kaasatud paindliku töögraafiku skeemi (ledighedsydelse, 10. 
juuni 1997. aasta seadus nr 455), on hõlmatud prot okolli III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud 
erisätted] 6. peatükiga [Töötushüvitised].   
4. Juhul kui Taani sotsiaalpensioni saaval isikul on samuti õigus saada teisest riigist 
toitjakaotuspensioni, loetakse need pensionid Taani õigusaktide rakendamisel samaliigilisteks 
hüvitisteks artikli SSC.48 [Kattumise välistamise normid] lõikes 1 määratletu d tähenduses, tingimusel 
et isik, kelle kindlustus - või elamisperioodide alusel toitjakaotuspensioni arvutatakse, on samuti 
omandanud õiguse saada Taani sotsiaalpensioni.  
EESTI  
 
1197  Vanemahüvitise arvestamisel arvestatakse, et teistes riikides kui Eesti tööta mise perioodidel maksti 
keskmiselt sama palju sotsiaalmaksu kui Eestis töötamise perioodil, millega need liidetakse. Kui isik 
on vaatlusaastal töötanud ainult teistes riikides kui Eesti, arvutatakse hüvitist vaatlusaasta ning 
rasedus - ja sünnituspuhkuse va hel Eestis keskmiselt makstud sotsiaalmaksu põhjal. SOOME  
1. Soome riikliku pensioni õiguse määratlemiseks ja selle suuruse arvutamiseks käesoleva 
protokolli artiklite SSC.47 [Hüvitiste määramine] kuni 49 [Samaliigiliste hüvitiste kattumine] alusel 
käsitl etakse teiste riikide õigusaktide alusel saadud pensione samamoodi nagu Soome õigusaktide 
alusel saadud pensione.  
2. Kohaldades käesoleva protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b 
alapunkti i arvestusperioodi töötasu arvutamiseks So ome töötasust sõltuva pensioniseaduse alusel, 
kui isikul on pensionikindlustusperioode täitunud mõnes teises riigis töötajana või füüsilisest isikust 
ettevõtjana töötamise ajal ning need on osa Soome õigusaktide kohasest vaatlusperioodist, on 
vaatlusperioo di töötasu võrdne Soomes arvestusperioodi jooksul väljateenitud kogutuluga, jagatuna 
Soome kindlustusperioodide kuude arvuga vaatlusperioodi jooksul.  
PRANTSUSMAA  
1. Isikute puhul, kes saavad Prantsusmaal mitterahalisi hüvitisi vastavalt protokolli artikl itele 
SSC.15 [Elamine muus riigis kui pädev riik] või 24  [Pereliikmete elamine riigis, mis pole pensionäri 
elukohariik] ja kes elavad Prantsusmaa Haut -Rhin’i, Bas -Rhin’i või Moselle’i departemangus, 
hõlmavad teise riigi (kes vastutab nende kulude katmise e est) asutuse nimel antavad mitterahalised 
hüvitised nii üldisest ravikindlustusskeemist kui ka Alsace -Moselle’i kohalikust täiendavast 
kohustuslikust ravikindlustusskeemist makstavaid hüvitisi.  
2. III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud erisätted] 5. pea tüki [Vanadus - ja toitjakaotuspensionid] 
kohaldamiseks hõlmavad Prantsusmaa õigusaktid, mida kohaldatakse isiku suhtes, kes tegutseb või 
tegutses varem töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, nii vanaduspensionikindlustuse põhi - kui ka 
lisaskeemi ( -skeeme), millega asjaomane isik on liitunud.  
SAKSAMAA  
1. Olenemata protokolli artikli SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või sündmuste võrdne kohtlemine] 
punktist a ja sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch) VI köite artikli 5 lõike 4 punktist 1, on 
isikul, kes saab teise riigi õigusaktide kohaselt täielikku vanaduspensioni, õigus taotleda Saksamaa 
pensionikindlustusskeemi raames kohustuslikku kindlustust.  
2. Olenemata protokolli artikli SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või sündmustega seotud võrdne 
kohtl emine] lõikest a ja sotsiaalkindlustuskoodeksi (Sozialgezetzbuch) VI köite artiklist 7 on isikul, 
kellel on teises riigis kohustuslik kindlustus või kes saab teise riigi õigusaktide kohaselt 
vanaduspensioni, õigus liituda Saksamaa vabatahtliku kindlustussk eemiga.  
3. Sotsiaalkindlustuskoodeksi V köite artikli 47 lõike 1  ja VII köite artikli 47 lõike 1 ning 
Saksamaa kindlustusseadustiku ( Reichsversicherungsordnung ) artikli 200 lõike 2 alusel rahaliste 
hüvitiste andmiseks kindlustatud isikutele, kes elavad teises riigis, arvutatakse Saksamaa 
kindlustusskeemides välja hüvitiste summa määramiseks kasutatav netopalk, justkui kindlustatud isik 
elaks Saksamaal, välja arvatud juhul, kui kindlustatud isik taotleb, et hüvitise summa määrataks 
kindlaks tema poolt teg elikult saadava netopalga alusel.  
4. Teiste riikide kodanikud, kelle elukoht või tavapärane asukoht on väljaspool Saksamaad ning 
kes täidavad Saksamaa pensionikindlustusskeemi üldtingimusi, võivad teha vabatahtlikke 
 
1198  sissemakseid ainult juhul, kui nad on va rem olnud Saksamaa pensionikindlustusskeemi kaudu 
vabatahtlikult või kohustuslikult kindlustatud; see kehtib ka kodakondsuseta isikute ja pagulaste 
kohta, kelle elukoht või harilik viibimiskoht on teises riigis.  
5. Sotsiaalkindlustuskoodeksi ( Sozialgezetz buch ) VI köite artiklist 253 tulenev arvestusperiood 
(pauschale Anrechnungszeit ) määratakse vaid Saksamaa perioodide põhjal.  
6. 31. detsembril 1991 kehtinud Saksamaa pensioniõigusaktide kohaldamisel pensioni 
ümberarvutamiseks kohaldatakse Saksamaa asendusp erioodide ( Ersatzzeiten ) arvessevõtmisel 
üksnes Saksamaa õigusakte.  
7. Olenemata välisriigi pensionite seaduse (Fremdrentengesetz) lõikest 2, kohaldatakse 
protokolli kohaldamisel jätkuvalt Saksamaa õigusakte tööõnnetuste ja kutsehaiguste kohta, mille 
eest on ette nähtud hüvitis seaduse alusel, mis käsitleb välisriigi pensione, ja hüvitiste kohta seoses 
kindlustusperioodidega, mida saab krediteerida seaduse kohaselt, mis käsitleb välisriigi pensione 
ümberasustatud isikute ja pagulaste seaduse (Bundesvertrieb enengesetz) artikli 1 lõike 2 punktis 3 
nimetatud territooriumitel.  
8. Artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud vabakutseliste 
pensioniskeemide teoreetilise suuruse arvutamiseks võtab pädev asutus iga mis tahes muu riigi 
õigusaktide alusel täitunud kindlustusaasta suhtes aluseks keskmise iga -aastase õiguse saada 
pensioni, mis on välja teenitud pädeva asutuse koosseisus maksude tasumise kaudu.  
KREEKA  
1. Seadust nr 1469/84, mis käsitleb Kreeka kodanike ja Kreeka päritoluga  muude riikide 
kodanike vabatahtlikku liitumist pensionikindlustusskeemiga, kohaldatakse teiste riikide kodanike, 
kodakondsuseta isikute ja pagulaste suhtes juhul, kui asjaomased isikud on sõltumata nende elamis - 
või viibimiskohast varem olnud kohustusliku lt või vabatahtlikult Kreeka pensionikindlustusskeemi 
liikmed.  
2. Olenemata protokolli artikli SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või sündmustega seotud võrdne 
kohtlemine] punktist a ja seaduse nr 1140/1981 artiklist 34, on isikul, kes saab teise riigi õigusaktide 
alusel tööõnnetuste või kutsehaigustega seotud pensioni, õig us taotleda OGA kohaldatavate 
õigusaktide alusel kohustuslikku kindlustust seoses selliste tegevusaladega, mis kuuluvad kõnealuste 
õigusaktide kohaldamisalasse.  
IIRIMAA  
1. Olenemata artikli SSC.19  [Rahalised hüvitised] lõikest 2 ja artiklist SSC.57 [Tööt ushüvitiste 
arvutamine], võetakse Iirimaa õigusaktide kohase haigus - või töötushüvitise määramiseks ette 
nähtud kindlustatud isiku nädala keskmise töötasu (reckonable weekly earnings) arvutamisel arvesse 
tema asjaomase aasta keskmisele nädalapalgale vastav  summa iga töönädala eest, mil ta on 
asjaomasel aastal olnud töötaja teise riigi õigusaktide kohaselt.  
MALTA  
Riigiteenistujate erisätted  
(a) Üksnes protokolli artiklite SSC.43  [Riigiteenistujate erisätted] ja SSC.55 [Riigiteenistujate 
erisätted] kohaldamisel käsitatakse riigiteenistujatena isikuid, kes on võetud tööle 
 
1199  relvajõudude seaduse (Malta seadustekogu 220. peatükk), politseiseaduse (Malt a 
seadustekogu 164. peatükk) ja vanglate seaduse (Malta seadustekogu 260. peatükk) alusel.  
(b) Üksnes protokolli artikli SSC.1 [Mõisted] alapunkti cc kohaldamisel loetakse eespool nimetatud 
seaduste ja pensionite määruse (Malta seadustekogu 93. peatükk) alusel  makstavaid 
pensioneid „riigiteenistujate eriskeemideks“.  
MADALMAAD  
1. Ravikindlustus  
(a) Seoses Madalamaade õigusaktide kohase õigusega mitterahalistele hüvitistele käsitatakse 
protokolli III jaotise 1. peatüki [Haigushüvitised, rasedus - ja sünnitus - ning samaväärsed 
isadushüvitised] ja 2. peatüki [Hüvitised tööõnnetuse või kutsehaiguse korral] rakendamisel 
isikutena, kellel on õigus saada mitterahalisi hüvitisi:  
(i) isikuid, kes Madalmaade ravikindlustusseaduse ( Zorgverzekeringswet ) artikli  2 
kohaselt peavad kindlustuse sõlmima ravikindlustusandjaga, ning  
(ii) kui nende suhtes juba ei kohaldata punkti i, tegevteenistuses olevate sõjaväelaste 
perekonnaliikmeid, kes elavad teises riigis, ja isikuid, kes elavad teises riigis ja kellel 
protokolli kohaselt on nende asuk ohariigis õigus saada tervishoiuteenuseid nii, et 
kulude eest vastutavad Madalmaad.  
(b) Isikud, kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis i, peavad ravikindlustusseaduse 
(Zorgverzekeringswet) sätete kohaselt sõlmima ravikindlustusandjaga kindlustuse ni ng isikud, 
kellele on viidatud punkti 1 alapunkti a punktis ii, peavad end registreerima 
ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen).  
(c) Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) ja eriravikulusid käsitleva üldseaduse (Algemene 
Wet Bijzondere Ziek tekosten) sissemaksete tasumise vastutust käsitlevaid sätteid 
kohaldatakse alapunktis a viidatud isikute ning nende pereliikmete suhtes. Pereliikmete puhul 
tuleb sissemaksed sisse nõuda isikult, kellest tuleneb õigus saada tervishoiuteenuseid, millest 
eran diks on sõjaväelaste pereliikmed, kes elavad teises riigis ja keda maksustatakse otse.  
(d) Ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) sätteid, mis käsitlevad kindlustuse hilinenud 
sõlmimist, kohaldatakse mutatis mutandis , kui punkti a alapunktis ii osutatud i sikute 
registreerimine ravikindlustusametis (College voor zorgverzekeringen) toimus hilinenult.  
(e) Isikutel, kellel on mõne teise riigi õigusaktide kohaselt õigus saada mitterahalisi hüvitisi ning 
kes elavad või viibivad ajutiselt Madalmaades, on õigus saada mitterahalisi hüvitisi vastavalt 
poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada elu - või viibimiskohajärgsest 
asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 lõigetele 1, 2  ja 3 
ning artikli 19 lõikele 1, samut i eriravikulusid käsitlevas üldseaduses (Algemene Wet 
Bijzondere Ziektekosten) sätestatud mitterahalisi hüvitisi.  
(f) Käesoleva protokolli artiklite SSC.21 [Õigus mitterahalistele hüvitistele elukohajärgse riigi 
õigusaktide alusel] kuni SSC.27 [Pensionäride si ssemaksed] kohaldamisel käsitatakse 
Madalmaade õigusaktide alusel makstavate pensionitena järgmiseid hüvitisi (lisaks käesoleva 
protokolli III jaotise [Eri liiki hüvitistega seotud erisätted] 4. peatükiga [Invaliidsushüvitised] ja 
5. peatükiga [Vanadus - ja toitjakaotuspensionid] hõlmatud pensionitele):  
 
1200  - pensionid, mis on määratud avalike teenistujate ja nende ülalpidamisel 
olnud isikute pensioneid käsitleva 6. jaanuari 1966. aasta seaduse alusel 
(Madalmaade avaliku teenistuse pensioniseadus – Algemene burgerlijke 
pensioenwet ); 
- pensionid, mis on määratud sõjaväelaste ja nende ülalpidamisel olnud 
isikute pensioneid käsitleva 6. oktoobri 1966. aasta seaduse alusel 
(sõjaväepensioniseadus – Algemene militaire pensioenwet ); 
- töövõimetushüvitised, mis on määrat ud sõjaväelaste töövõimetushüvitisi 
käsitleva 7. juuni 1972. aasta seaduse alusel (sõjaväelaste 
töövõimetushüvitiste seadus – Wetarbeidsongeschiktheidsvoorziening 
militairen ); 
- pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee -ettevõtte NV 
Nederlandse Spoorwege n töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute 
pensioneid käsitleva 15. veebruari 1967. aasta seaduse alusel 
(raudteepensioniseadus – Spoorwegpensioenwet );  
- pensionid, mis on määratud Madalmaade raudtee -ettevõtte töötingimusi 
reguleeriva määruse ( Regleme nt Dienstvoorwaarden Nederlandse 
Spoorwegen ) alusel;  
- hüvitised, mis on määratud enne pensioniikka (65 aastat) jõudmist 
pensionile jäänud isikutele kooskõlas endistele töötajatele vanaduses 
sissetulekut tagava pensioniskeemiga, või hüvitised, mis on enneaeg se 
tööturult lahkumise korral riikliku pensioniskeemi või kollektiivlepingu 
alusel ette nähtud 55aastastele või vanematele isikutele;  
- hüvitised, mis on määratud sõjaväelastele ja avalikele teenistujatele 
koondamise, väljateenitud aastate pensioni ja ennetähtaegselt pensionile 
jäämise korral kohaldatava skeemi alusel.  
(g) Protokolli artikli SSC.16 [Viibimine riigis, mis ei ole elukohajärgne riik – erinormid piirialade 
töötajate perekondade kohta] lõike 1 kohaldamisel on käesoleva lõike alapunkti a punktis ii 
osutatud isikutel, kes viibivad ajutiselt Madalmaades, õigus saada mitterahalisi hüvitisi 
vastavalt poliisile, mida kindlustatud isikul on Madalmaades võimalik saada 
viibimiskohajärgsest asutusest vastavalt ravikindlustusseaduse (Zorgverzekeringswet) artikli 11 
lõigetele 1, 2  ja 3 ning artikli 19 lõikele 1, samuti eriravikulusid käsitlevas üldseaduses 
(Algemene Wet Bijzondere Ziektekosten)  sätestatud mitterahalisi hüvitisi.  
2. Üldise vanaduspensioni seaduse ( Algemene Ouderdomswet  - AOW) kohaldamine  
(a) Üldise vanaduspensioni seaduse AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. 
jaanuarile 1957 eelnenud kalendriaastate suhtes, mille jooksul hüvitisesaaja, kes ei vasta 
tingimustele, mis võimaldaksid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperi oodina,  
- elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil,  
 
1201  - teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud 
Madalmaades, või  
- töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade 
sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kind lustusperioodina.  
Erandina AOW artiklist 7 loetakse pensioniõiguslikuks igaüks, kes elas või töötas 
Madalmaades kooskõlas eelnimetatud tingimustega üksnes enne 1. jaanuari 
1957.  
(b) AOW artikli 13 lõikes 1 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud 
kalendriaastate suhtes, mille jooksul abielus olev või olnud isik ei olnud teise riigi kui 
Madalmaade elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel eelnimetatud õigusaktide alusel 
kindlustatud, kui need kalendriaastad langevad kokku kõnealuse isiku abik aasal eelnimetatud 
õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või kalendriaastatega, mida tuleb arvesse 
võtta käesoleva lõike alapunkti a kohaldamisel, tingimusel et nad olid sellistel perioodidel 
abielus.  
Erandina AOW artiklist 7 loetakse sellist isikut pensioniõiguslikuks.  
(c) AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 1. jaanuarile 1957 eelnenud 
kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa, kes ei vasta tingimustele, mis 
võimaldak sid käsitleda selliseid aastaid kindlustusperioodina,  
- elas 15. ja 65. eluaasta vahel Madalmaade territooriumil või  
- teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud 
Madalmaades, või  
- töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaa de 
sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina.  
(d) AOW artikli 13 lõikes 2 osutatud vähendamist ei kohaldata 2. augustile 1989 eelnenud 
kalendriaastate suhtes, mille jooksul pensionäri abikaasa ei olnud teise riigi kui Madalmaade 
elanikuna oma 15. ja 65. eluaasta vahel AOW alusel kindlustatud, kui need kalendriaastad 
langevad kokku pensionäril nimetatud õigusaktide alusel täitunud kindlustusperioodidega või 
kalendriaastatega, mida tuleb arvesse võtta käesoleva lõike alapunkti a kohaldamisel,  
tingimusel et nad olid sellistel perioodidel abielus.  
(e) Punkti 2 alapunkte a, b, c ja d ei kohaldata perioodide suhtes, mis langevad kokku  
- perioodidega, mida võib võtta arvesse pensioniõiguste arvutamisel teise 
riigi kui Madalmaade vanaduskindlustuse õigus aktide alusel, või  
- perioodidega, mille jooksul asjaomane isik on saanud selliste õigusaktide 
alusel vanaduspensioni.  
Teise riigi süsteemi kohaseid vabatahtliku kindlustuse perioode ei võeta 
käesoleva alapunkti kohaldamisel arvesse.  
 
1202  (f) Lõike 2 punktides a, b, c ja d osutatud sätteid kohaldatakse üksnes juhul, kui asjaomane isik on 
elanud kuus aastat ühe või mitme riigi territooriumil pärast 59aastaseks saamist, ja üksnes 
seni, kuni kõnealune isik elab ühes neist riikidest.  
(g) Erandina AOW IV peatükist võib igaü ks, kes elab teises riigis kui Madalmaad ja kelle abikaasa 
on vastavalt Madalmaade õigusaktidele kindlustatud kohustusliku kindlustussüsteemi alusel, 
võtta nimetatud õigusaktide alusel vabatahtliku kindlustuse perioodideks, mil tema abikaasa 
on kohustuslik ult kindlustatud.  
Nimetatud luba ei kaota kehtivust, kui abikaasa kohustuslik kindlustus lõpeb tema surma tõttu ja kui 
tema lesk saab üksnes pensioni toitja kaotust käsitleva üldseaduse ( Algemene nabestaandenwet ) 
alusel.  
Igal juhul kaotab vabatahtliku kin dlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 65aastaseks.  
Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks vastavalt AOW 
vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus 
järgneb lõike 2  punktis b viidatud kindlustusperioodile, siis määratakse sissemaksed vastavalt AOW 
kohustusliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et arvessevõetavat 
sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks.  
(h) Lõike 2 punktis g viidatud luba ei pea andma kellelegi, kes on kindlustatud teise riigi pensione 
ja toitjakaotushüvitisi käsitlevate õigusaktide kohaselt.  
(i) Igaüks, kes tahab võtta vabatahtlikku kindlustust lõike 2 punkti g kohaselt, peab seda taotlema 
sotsiaalkindlustuspangas (Sociale Ve rzekeringsbank) mitte hiljem kui ühe aasta jooksul alates 
osalustingimuste täitumise kuupäevast.  
3. Toitja kaotust käsitleva üldseaduse ( Algemene Nabestaandenwet  – ANW) kohaldamine  
(a) Kui lesel on käesoleva protokolli artikli SSC.46 [Perioodide liitmise erisätted] lõike 3 kohaselt 
tulenevalt toitja kaotust käsitleva üldseaduse (ANW) alusel õigus saada toitjakaotuspensioni, 
siis tuleb pensioni arvutada vastavalt protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 
punktile b.  
Nimetatud sätete kohaldamisel tunnustatakse Madalmaade õigusaktide alusel täitunud 
kindlustusperioodidena ka enne 1. oktoobrit 1959 täitunud kindlustusperioode, kui nende 
perioodide jooksul kindlustatud isik pärast 15 -aastaseks saamist  
- elas Madalmaades võ i  
- teises riigis elades töötas Madalmaades tööandja juures, kes oli asutatud 
Madalmaades, või  
- töötas teises riigis ajavahemikel, mida Madalmaade 
sotsiaalkindlustussüsteemis käsitletakse kindlustusperioodina.  
(b) Arvesse ei võeta punkti 3 alapunkti a alusel a rvestatavaid perioode, mis langevad kokku 
kohustusliku kindlustuse perioodidega, mis on täitunud teise riigi õigusaktide alusel 
toitjakaotuspensionide kohta.  
 
1203  (c) Käesoleva protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b kohaldamisel 
võetakse k indlustusperioodidena arvesse vaid 15. eluaasta järel vastavalt Madalmaade 
õigusaktidele täitunud kindlustusperioode.  
(d) Erandina ANW artikli 63a lõikest 1 võib isikul, kes elab teises riigis kui Madalmaad ja kelle 
abikaasa on ANW alusel kohustuslikult kindlu statud, lubada võtta ANW alusel vabatahtliku 
kindlustuse, tingimusel et selline kindlustus on protokolli kohaldamise kuupäevaks juba 
alanud, kuid ainult perioodideks, mil tema abikaasa on kohustuslikult kindlustatud.  
Nimetatud luba kaotab kehtivuse alates kuupäevast, mil abikaasa kohustuslik 
kindlustus lõpeb vastavalt ANW -le, v.a juhul kui abikaasa kohustuslik kindlustus 
lõpeb tema surma tõttu ja lesk saab pensioni üksnes vastavalt ANW -le.  
Igal juhul kaotab vabatahtli ku kindlustuse luba kehtivuse kuupäeval, mil isik saab 
65aastaseks.  
Vabatahtliku kindlustuse eest tasutavad sissemaksed määratakse kindlaks 
vastavalt ANW vabatahtliku kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise 
sätetele. Kui vabatahtlik kindlustus järgneb punkti 2 alapunktis b viidatud 
kindlustusperioodile, siis määratakse sissemakse vastavalt ANW kohustusliku 
kindlustuse sissemaksete kindlaksmääramise sätetele, tingimusel et 
arvessevõetavat sissetulekut loetakse Madalmaades saaduks.  
4. Töövõimetust käsitl evate Madalmaade õigusaktide kohaldamine  
vastavalt WAO -le, WIA -le või WAZile hüvitist arvutades võtavad Madalmaade asutused arvesse  
- enne 1. juulit 1967 Madalmaades täitunud palgatöö perioode ja nendega 
võrdsustatud perioode;  
- WAO alusel täitunud kindlustusperioode;  
- pärast 15. eluaastat asjaomasel isikul vastavalt üldisele 
töövõimetusseadusele ( Algemene Arbeidsongeschiktheidswet ) täitunud 
kindlustusperioode, kui need ei lange kokku WAO alusel täitunud 
kindlustusperioodidega;  
- WAZi alusel täitunud kindlustusperioode;  
- WIA alusel täitunud kindlustusperioode.  
HISPAANIA  
1. Protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b rakendamisel võetakse 
töötajal riikliku pensioni saajaid käsitleva seaduse (Ley de Clases Pasiv as del Estado) konsolideeritud 
teksti artikli 31 lõikes 4 sätestatud kohustuslikust pensionieast või kohustuslikust tagandamiseast 
puudujäävaid aastaid arvesse teenistusajana selles riigis ainult juhul, kui selle sündmuse ajal, mille 
alusel tuleb maksta to itjakaotuspensioni, oli hüvitise saaja hõlmatud Hispaania riigiteenistujate 
eriskeemiga või tegevusega, mille suhtes seda skeemi kohaldatakse, või kui sündmuse ajal, mille 
alusel tuleb maksta pensioni, täitis hüvitise saaja tööülesannet, mille korral oleks  olnud nõutav 
 
1204  asjaomase isiku kuulumine riigiteenistujate, relvajõudude ja kohtustruktuuri eriskeemi, kui 
tööülesandeid oleks täidetud Hispaanias.  
2.  
(a) Vastavalt artikli SSC.51 [Hüvitiste arvutamise lisasätted] lõike 1 punktile c arvutatakse 
Hispaania hüvitise teoreetiline suurus kindlustatu tegelike sissemaksete põhjal aastate jooksul, 
mis vahetult eelnesid Hispaania sotsiaalkindlustusele viimase sissemakse tasumisele. Kui 
pensioni põhisumma arvutamisel tuleb arvesse võtta teiste riikide õigusaktide ko haselt 
täitunud kindlustus - või elamisperioode, siis kasutatakse selliste perioodide osas neile 
vaatlusperioodidele ajaliselt võimalikult lähedalseisvaid Hispaania sissemakseid, 
tarbijahinnaindeksi arengut arvestades.  
(b) Saadud pensionisummat suurendatakse su urendamiste ja ümberhindamiste summa võrra, 
mida arvutatakse samaliigiliste pensionite puhul iga järgneva aasta eest.  
3. Teistes riikides täitunud perioode, mis tuleb arvutada avalike teenistujate, relvajõudude ja 
kohtustruktuuri eriskeemide kohaselt, käs itletakse artikli  SSC.51 [Hüvitiste arvutamise lisasätted] 
kohaldamisel samal viisil nagu Hispaania avaliku teenistuja ajaliselt lähimaid täitunud perioode.  
4. Sotsiaalkindlustuse üldseaduse teises üleminekusättes nimetatud eal põhinevaid täiendavaid 
summ asid kohaldatakse protokolli kõigi hüvitisesaajate suhtes, kes on teinud makseid oma nimele 
Hispaania õigusaktide kohaselt enne 1. jaanuari 1967; protokolli artikli SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide 
või sündmustega seotud võrdne kohtlemine] kohaldamisel ei o le võimalik käsitleda teises riigis enne 
1. jaanuari 1967 krediteeritud kindlustust samaväärsena Hispaanias tehtud sissemaksetega üksnes 
protokolli eesmärgil. Kuupäevale 1. jaanuar 1967 vastav kuupäev on 1. august 1970 meremeeste 
eriskeemi korral ja 1. apr ill 1969 söekaevandajate sotsiaalkindlustuse eriskeemi korral.  
ROOTSI  
1. Protokolli kindlustus - ja elamisperioodide liitmist käsitlevaid sätteid ei kohaldata Rootsi 
õigusaktides ettenähtud üleminekusätete suhtes, mis käsitlevad 1937.  aastal või enne seda sündinud 
ning enne pensionitaotluse esitamist teatava aja Rootsis elanud i sikute õigust saada baaspensioni 
(seadus 2000:798).  
2. Sissetuleku arvutamiseks seoses nominaalse sissetulekuga seotud haigushüvitise ja 
sissetulekust sõltuva tegevustoetusega riikliku kindlustusseaduse ( Lag (1962:381) om allmän 
försäkring ) 8. peatüki alu sel kohaldatakse järgmist:  
(a) juhul kui kindlustatud isiku suhtes on vaatlusperioodi jooksul tulenevalt tegevusest töövõtjana 
või füüsilisest isikust ettevõtjana kohaldatud ühe või mitme muu riigi õigusakte, loetakse 
nendes riikides saadud sissetulek võrdvää rseks kindlustatud isiku poolt vaatlusperioodil 
Rootsis viibitud aja jooksul teenitud keskmise brutosissetulekuga, jagades Rootsis teenitud 
sissetuleku aastate arvuga, mille jooksul nimetatud sissetulekuid teeniti;  
3.  
(a) Sissetulekul põhineva toitjakaotuspensioniga seotud nominaalsete pensionivarade arvutamisel 
(seadus 2000:461), kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide kohane nõue pensioni saamise 
õiguse kohta vähemalt kolmel aastal viiest kalendriaastast vahetult enne kind lustatud isiku 
surma (vaatlusperiood), võetakse arvesse ka muudes riikides täitunud kindlustusperioodid nii, 
 
1205  nagu need oleksid täitunud Rootsis. Teistes riikides täitunud kindlustusperioode käsitatakse 
nii, nagu põhineksid need Rootsis pensioni arvutamise aluseks oleval keskmisel baassummal. 
Kui asjaomane isik on töötanud Rootsis pensioni arvutamise aluseks võetava baaspalgaga 
ainult ühe aasta, loetakse iga teistes riikides täitunud kindlustusperiood vastavaks sellega 
samaväärsele summale.  
(b) Nominaalsete pens ioniosakute arvutamiseks 1. jaanuaril 2003 või hiljem surmaga seotud 
lesepensioni saamiseks, kui ei ole täidetud Rootsi õigusaktide nõue pensioniosakute 
olemasolu kohta kindlustatud isiku surmale vahetult eelneva vähemalt kahe aasta eest neljast 
(vaatluspe riood) ning kindlustusperioodid täitusid vaatlusperioodil mõnes muus riigis, 
käsitatakse neid aastaid samadel pensioniosakutel põhinevaina nagu Rootsi aasta puhul.  
ÜHENDKUNINGRIIK  
1. Kui vastavalt Ühendkuningriigi õigusaktidele võib isikul olla õigus saa da väljateenitud 
pensioni juhul, kui  
(a) endise abikaasa tasutud sissemakseid võetakse arvesse, nagu oleksid need asjaomase isiku 
enda sissemaksed, või  
(b) nimetatud isiku abikaasa või endine abikaasa vastab sissemaksetingimustele, siis tingimusel, et 
abikaasa v õi endine abikaasa tegutses töötaja või füüsilisest isikust ettevõtjana, kelle suhtes 
kehtisid kahe või enama riigi õigusaktid, kohaldatakse protokolli III jaotise [Eri liiki hüvitistega 
seotud erisätted] 5. peatüki [Vanadus - ja toitjakaotuspensionid] sätt eid, et määrata kindlaks 
õigused Ühendkuningriigi õigusaktide alusel. Sellisel juhul tõlgendatakse III jaotise [Eri liiki 
hüvitistega seotud erisätted] 5. peatüki [Vanadus - ja toitjakaotuspensionid] viiteid 
„kindlustusperioodidele“ viidetena kindlustusperi oodidele, mis on täitunud:  
(i) abikaasal või endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:  
- abielus naine või  
- isik, kelle abielu on lõppenud muul põhjusel kui abikaasa surm, või  
(ii) endisel abikaasal, kui nõude on esitanud:  
- lesestunud mees, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada 
lesestunud lapsevanema toetust, või  
- lesestunud naine, kellel vahetult enne pensioniiga ei ole õigust saada 
lesestunud ema toetust, lesestunud lapsevanema toetust või 
lesepensioni, või kellel on ainult õigus saada vastavalt p rotokolli artikli 
SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punktile b arvestatud 
vanadusega seotud lesepensioni, ning seetõttu tähendab „vanadusega 
seotud lesepension“ vastavalt 1992. aasta sotsiaalkindlustusmaksude 
ja hüvitiste seaduse jaotisele 39(4) lesepen sioni maksmist vähendatud 
määral.  
2. Protokolli artikli SSC.8 [Elukohaeeskirjadest loobumine] kohaldamisel käsitatakse teise riigi 
territooriumil viibivat iga Ühendkuningriigi õigusaktide alusel vanadus - või toitjakaotuspensioni või 
tööõnnetus - või kutsehaiguspensioni või matusetoetuse saajat  nii, nagu tema elukoht oleks selle 
teise riigi territooriumil.  
 
1206  3.  
(1) Sissetulekuteguri arvutamisel (määramaks kindlaks õigust saada hüvitisi 
Ühendkuningriigi õigusaktide alusel liikmesriigi õigusaktide alusel töötajana 
tegutsetud iga töönädala eest, mis al gas vastava tulumaksuaasta jooksul 
Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses) peetakse asjaomast isikut 
sissemakseid tasunuks palgatöötajana või sellise sissetuleku saajana, millelt on 
makstud sissemakseid sissetuleku põhjal, mis võrdub kahe kol mandikuga selle 
aasta ülemisest tulupiirist.  
(2) Protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b kohaldamisel, kui:  
(a) kui mõnel tulumaksuaastal, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, on töötajana 
tegutsenud isikul täitunud kindlustus -, töötamis - või elamisperioodid üksnes 
muus liikmesriigis ja käesoleva lõike punkti 1 kohaldamisest tulenevalt 
arvestatakse seda aastat tingimusi täitva aastana Ühendkuningriigi õigusaktides 
määratletud tähenduses protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine ] lõike 1 
punkti b alapunkti i kohaldamisel, loetakse ta sel aastal kindlustatuks 52 nädala 
jooksul nimetatud liikmesriigis;  
(b) kui mõnda tulumaksuaastat, mis on alanud 6. aprillil 1975 või hiljem, ei loeta 
tingimusi täitvaks aastaks Ühendkuningriigi õigusak tides määratletud 
tähenduses protokolli artikli SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike 1 punkti b 
alapunkti i kohaldamisel, ei võeta arvesse ühtki sel aastal täitunud kindlustus -, 
töötamis - või elamisperioodi.  
(3) Sissetulekuteguri konverteerimisel kindlustusperi oodideks jagatakse vastaval 
tulumaksuaastal Ühendkuningriigi õigusaktides määratletud tähenduses saadud 
sissetulekutegur selle aasta madalaima tulupiiriga. Tulemus väljendatakse 
täisarvuna, komakohti ei võeta arvesse. Niimoodi arvutatud suurust käsitatakse  
Ühendkuningriigi õigusaktide alusel sel aastal täitunud kindlustusnädalate arvu 
esindavana, tingimusel et selline arv ei ületa nädalate arvu, mille jooksul sel aastal 
kõnealuse isiku suhtes nimetatud õigusaktid kehtisid.  
  
 
1207  LISA  SSC-7. RAKENDUSOSA  
I JAOTIS. ÜLDSÄTTED  
1. PEATÜKK  
Artikkel SSCI.1. Mõisted  
1. Käesolevas lisas kasutatakse artiklis SSC.1 [Mõisted] sätestatud mõisteid.  
2. Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:  
(a) „juurdepääsupunkt“ – üksus, kes  
(i) on elektrooni liseks kontaktpunktiks;  
(ii) teeb vastavalt aadressile automaatset marsruutimist ning  
(iii) teeb intelligentset marsruutimist, mis põhineb automaatset kontrolli ja marsruutimist 
(nt tehisintellekti rakendus) või inimsekkumist võimaldaval tarkvaral;  
(b) „kontaktasutus“ – riigi pädeva võimuorgani määratud mis tahes organ ühe või mitme 
sotsiaalkindlustusliigi jaoks, millele on viidatud protokolli artiklis SSC.3 [Kohaldamisala], et 
reageerida teabe - ja abitaotlustele kohaldamaks käesolevat protokolli ja käesolevat lisa, ja m is 
peab täitma talle käesoleva lisa IV jaotisega [Finantssätted] määratud ülesandeid;  
(c) „dokument“ – mis tahes kandjal esitatud andmete kogum, mis on struktureeritud viisil, mis 
võimaldab nende elektroonilist vahetamist, ja mille edastamine on vajalik protok olli ja 
käesoleva lisa toimimiseks;  
(d) „struktureeritud elektrooniline sõnum“ – mis tahes struktureeritud sõnum vormingus, mis on 
loodud teabe elektrooniliseks vahetamiseks riikide vahel;  
(e) „edastamine elektroonilisel teel” – andmete edastamine elektrooniliste 
andmetöötlusseadmete (sh pakkimisseadmete) abil juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või 
muude elektromagnetiliste vahendite abil;  
(f) „pettus“ – mis tahes tahtlik tegu või tahtlik tegevusetus, mille eesmärk  on üks järgmistest:  
(i) saada sotsiaalkindlustushüvitisi või võimaldada teisel isikul saada 
sotsiaalkindlustushüvitisi, mille saamise õigus tuleneb asjaomase riigi või asjaomaste 
riikide õigusaktidest või protokollist ja mille saamise tingimused ei ole täidetud, või  
(ii) vältida sotsiaalkin dlustusmaksete tasumist või võimaldada teisel isikul vältida 
sotsiaalkindlustusmaksete tasumist, kui kõnealuseid makseid nõutakse asjaomase riigi 
või asjaomaste riikide õigusega või protokolliga.  
2. PEATÜKK. KOOSTÖÖD JA ANDMEVAHETUST KÄSITLEVAD SÄTTED  
Artikkel SSCI.2.  Asutustevahelise teabevahetuse ulatus ja reeglid  
1. Lisa kohaldamisel põhineb protokolliga hõlmatud riikide võimuorganite, asutuste ning isikute 
vaheline andmevahetus avaliku teenuse osutamise, tõhususe, aktiivse abistamise, kiire 
 
1208  kättesaadavuse  ja juurdepääsu, sealhulgas elektroonilise juurdepääsu põhimõtetel, eelkõige 
puudega inimeste ja vanurite jaoks.  
2. Asutused edastavad või vahetavad viivitamata kõiki andmeid, mis on vajalikud nende isikute 
õiguste ja kohustuste kehtestamiseks ja kindlaksmäär amiseks, kelle suhtes protokolli kohaldatakse. 
Andmete edastamine riikide vahel toimub kas asutuste vahel otse või kontaktasutuste kaudu.  
3. Kui isik on eksikombel edastanud teavet, dokumente või taotlusi mõne teise riigi 
territooriumil asuvale asutusele kui see liikmesriik, kus käesoleva lisa kohaselt määratud asutus asub, 
edastab esimene asutus nimetatud teabe, dokumendid või taotlused viivitamata käesoleva lisa 
kohaselt määratud asutusele, märkides ära nende esialgse esitamise kuupäeva. See kuupäev on 
teise le asutusele siduv. Riikide asutusi ei peeta vastutavaks ega otsust ei peeta nende poolt tehtuks, 
kui nende tegevusetus tuleneb teiste riikide asutuste viivitamisest teabe, dokumentide või taotluste 
edastamisel.  
4. Kui andmeid edastatakse adressaatriigi konta ktasutuse kaudu, algab taotlustele vastamise 
tähtaeg päevast, mil kõnealune kontaktasutus taotluse kätte sai, nagu taotluse oleks saanud 
nimetatud riigi asutus.  
Artikkel SSCI.3.  Asjaomaste isikute ja asutuste vahelise teabevahetuse ulatus ja reeglid  
1. Riigi d kindlustavad selle, et vajalik teave oleks asjaomastele isikutele kättesaadav, et anda 
neile teada protokollis ja käesolevas lisas tehtud muudatustest, nii et nad saaksid oma õigusi 
kasutada. Samuti näevad nad ette hõlpsalt kasutatavate teenuste osutamis e. 
2. Isikud, kelle suhtes kohaldatakse protokolli, peavad esitama asjakohasele asutusele teabe, 
dokumendid või tõendusmaterjali, mida on vaja nimetatud isikute või nende perekonna olukorra 
kindlakstegemiseks, nende õiguste ja kohustuste kehtestamiseks või sä ilitamiseks ning kõnealuste 
isikute suhtes kohaldatavate õigusaktide ja nendest tulenevate kohustuste kindlaksmääramiseks.  
3. Asutused edastavad asjaomastele isikutele teavet ja väljastavad dokumente protokolli ja 
protokolli käesoleva lisa kohaldamiseks vajal ikus ulatuses viivitamata ja igal juhul kõnealuse riigi 
õigusaktidega ette nähtud tähtaegade jooksul.  
Asjaomane asutus teeb oma otsuse teatavaks teises riigis elavale või viibivale taotlejale otse või 
elukoha või viibimiskoha riigi kontaktasutuse kaudu. Hüvitiste maksmisest keeldumise korral 
nimetatakse ka keeldumise põhjused, õiguskaitsevahendid ja edasikaebamise tähtajad. Otsuse 
koopia edastatakse teistele asjaomastele asutustele.  
Artikkel SSCI.4.  Andmevahetuse vormid, dokumendid ja meetodid  
1. Vastavalt artiklile SSCI.75 [Ajutised sätted vormide ja dokumentide kohta] ja liitele SSCI -2 
[Õigusi tõendav dokument] lepitakse protokolli rakendamise eesmärgil riikide nimel väljastatud 
dokumentide ja vormide ülesehitus, sisu ja vorming kokku Sotsiaalkindlustuse k oordineerimise 
erikomitees.  
2. Andmete edastamine asutuste või kontaktasutuste vahel toimub sotsiaalkindlustusteabe 
elektroonilise vahetamise (Electronic Exchange of Social Security Information) kaudu, eeldusel et 
Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomit ee selle heaks kiidab. Lõikes 1 osutatud vormide ja 
dokumentide vahetamise puhul sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise kaudu peetakse 
kinni kõnealuse süsteemi suhtes kohaldatavatest eeskirjadest.   
 
1209  3. Juhul kui andmete edastamine asutuste või kont aktasutuste vahel ei toimu 
sotsiaalkindlustusteabe elektroonilise vahetamise kaudu, kasutavad asjaomased asutused või 
kontaktasutused iga juhtumi puhul kõige sobivamaid viise ning eelistavad võimaluse korral 
elektrooniliste vahendite kasutamist.  
4. Teabevahet uses asjaomaste isikutega kasutavad asutused iga juhtumi puhul kõige 
sobivamaid viise ning eelistavad võimaluse korral elektrooniliste vahendite kasutamist.  
Artikkel SSCI.5.  Teises riigis välja antud dokumentide ja tõendusmaterjali õiguslik jõud  
1. Riigi asu tuse väljastatud dokumente, mis näitavad isiku olukorda protokolli ja käesoleva lisa 
kohaldamise eesmärgil, ning tõendusmaterjale, mille alusel need dokumendid on välja antud, 
aktsepteeritakse teiste riikide asutustes niikaua, kuni need väljastanud riik ei  ole neid tagasi võtnud 
või kehtetuks tunnistanud.  
2. Kui esineb kahtlus dokumendi kehtivuses või selles esitatud asjaolude täpsuses, palub 
dokumendi saanud riigi asutus dokumendi väljastanud asutuselt vajalikke selgitusi ja vajadusel 
kõnealuse dokumendi taga sivõtmist. Dokumendi väljastanud asutus vaatab dokumendi väljastamise 
põhjused läbi ja vajaduse korral võtab dokumendi tagasi.  
3. Kui lõike 2 kohaselt esineb kahtlus asjaomaste isikute esitatud teabe õigsuse, dokumendi või 
tõendite kehtivuse või seal esitatud  asjaolude täpsuse suhtes, kontrollib viibimis - või elukohajärgne 
asutus pädeva asutuse taotlusel kõnealust teavet või dokumenti, tingimusel et sellist kontrolli on 
võimalik läbi viia.  
4. Kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet, võib pädevate võimuorgan ite vahendusel 
pöörduda Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee poole mitte varem kui kuu aega pärast 
seda, kui dokumendi saanud asutus esitas taotluse. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee 
püüab erimeelsused lahendada kuue kuu jooksul ala tes tema poole pöördumisest.  
Artikkel SSCI.6. Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine andmine  
1. Kui käesolevas lisas ei sätestata teisiti, siis juhul, kui kahe või mitme riigi asutuste vahel 
esineb erimeelsusi kohaldatavate õigusaktide kindla ksmääramise suhtes, kohaldatakse asjaomase 
isiku suhtes ajutiselt ühe kõnealuse riigi õigusakte; prioriteetsusjärjekord määratakse järgmiselt:  
(a) selle riigi õigusaktid, kus isik tegelikult töötab või tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana, kui 
töötamine või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine toimub ainult ühes riigis;  
(b) elukohariigi õigusaktid, kui asjaomane isik töötab või tegutseb füüsi lisest isikust ettevõtjana 
kahes või enamas riigis ja teostab osa oma tegevusest või tegevustest elukohariigis või kui 
asjaomane isik ei tööta ega tegutse füüsilisest isikust ettevõtjana;  
(c) kõigil muudel juhtudel selle riigi õigusaktid, mille õigusaktide koh aldamist algselt taotleti, kui 
isik tegutseb kahes või enamas riigis.  
2. Kui kahe või enama riigi asutuste vahel on erimeelsused küsimuses, milline asutus peaks 
rahalist või mitterahalist hüvitist andma, on asjaomasel isikul, kes vaidluse puudumise korral  saaks 
hüvitist taotleda, õigus ajutiselt saada hüvitisi vastavalt õigusaktidele, mida kohaldab selle isiku 
elukohariigi asutus, või kui see isik ei ela ühegi asjaomase riigi territooriumil, siis vastavalt 
õigusaktidele, mida kohaldab asutus, kellele taotl us algselt esitati.  
 
1210  3. Kui asjaomased asutused ei saavuta kokkulepet, võib pool pöörduda Sotsiaalkindlustuse 
koordineerimise erikomitee poole mitte varem kui kuu aega pärast kuupäeva, mil tekkisid lõigetes 1 
ja 2 osutatud erimeelsused. Sotsiaalkindlustuse  koordineerimise erikomitee püüab erimeelsused 
lahendada kuue kuu jooksul alates tema poole pöördumisest.  
4. Kui on selgunud, et selle riigi õigusakte, kelle sotsiaalkindlustussüsteemi alla ajutiselt kuuluti, 
ei kohaldata või et ajutiselt hüvitisi maksnud  asutus ei olnud pädev asutus, loetakse pädevaks 
tunnistatud asutus pädevaks tagasiulatuvalt, nagu see erimeelsus ei oleks esinenud, hiljemalt alates 
ajutiselt sotsiaalkindlustussüsteemi alla kuulumise alguskuupäevast või kõnealuse ajutise hüvitise 
esimese  makse sooritamisest.  
5. Vajaduse korral teevad pädevaks tunnistatud asutus ning ajutiselt rahalisi hüvitisi maksnud 
või ajutiselt sissemakseid saanud asutus kindlaks asjaomase isiku rahalise olukorra seoses ajutiselt 
makstud sissemaksete ja rahaliste hüv itistega, tehes seda, kui see on asjakohane, vastavalt käesoleva 
lisa IV jaotise 2. peatükile [Alusetult makstud hüvitiste sissenõudmine, ajutiste maksete ja 
sissemaksete sissenõudmine, tasaarvestus ja abi sissenõudmisel].  
Pädev asutus maksab asutuse poolt  vastavalt lõikele 2 ajutiselt antud mitterahalised hüvitised tagasi 
vastavalt käesoleva lisa IV jaotisele [Finantssätted].  
Artikkel SSCI.7. Hüvitiste ja sissemaksete ajutine arvutamine  
1. Kui protokolli käesolevas lisas ei sätestata teisiti ning kui isikul o n vastavalt protokollile õigus 
saada hüvitist või kohustus teha sissemakseid, ning pädeva asutuse valduses ei ole nimetatud 
hüvitise või sissemakse lõplikuks arvutamiseks kogu vajalikku teavet olukorra kohta teises riigis, 
maksab see asutus ajutise hüvitis e asjaomase isiku taotlusel või arvutab ajutise sissemakse summa, 
kui selline arvutus on asutuse käsutuses oleva teabe põhjal võimalik.  
2. Asjaomane hüvitis või sissemakse arvutatakse uuesti siis, kui asjaomasele asutusele on 
esitatud vajalikud tõendusmaterja lid või dokumendid.  
3. PEATÜKK. MUUD ÜLDSÄTTED PROTOKOLLI KOHALDAMISEKS  
Artikkel SSCI.8. Muud asutustevahelised menetlused  
1. Kaks või enam riiki või nende pädevad võimuorganid võivad kokku leppida muudes 
menetlustes lisaks käesolevas lisas sätestatud menetlustele, tingimusel et need menetlused ei 
kahjusta asjaomaste isikute õigusi või kohustusi.  
2. Sel eesmärgil sõlmitud kokkulepetest antakse teada Sotsiaalkindlustuse koordineerimise 
erikomiteele ja need kantakse liitesse SSCI -1 [Kahepoolsete kokkulepete rakendussätted, mis jäävad 
jõusse, ja uued kahepoolsed rakenduskokkulepped].  
3. Ühe või enama vahel sõlmitud rakenduskokkulepete sätted, millel on sama eesmärk või mis 
sarnanevad lõikes 2 nimetatutega ning mis kehtivad lepingu jõustumise päevale eelnenud päev al, 
jäävad kehtima nende riikide vahelistes suhetes, kui need on kantud ka liitesse SSCI -1 [Kahepoolsete 
kokkulepete rakendussätted, mis jäävad jõusse, ja uued kahepoolsed rakenduskokkulepped].  
Artikkel SSCI.9. Hüvitiste kattumise vältimine  
Kui kahe või enama riigi õigusaktide kohaselt antavaid hüvitisi vastastikku vähendatakse, nende 
maksmine peatatakse või nende maksmine lõpetatakse, jagatakse summad, mis jääksid asjaomase 
riigi õigusaktidega sätestatud vähendamise, peatamise või maksmise l õpetamise eeskirjade jäiga 
 
1211  kohaldamise tõttu välja maksmata, vähendatud, peatatud või lõpetatud hüvitiste arvuga, olenemata 
protokolli muudest sätetest.  
Artikkel SSCI.10.  Kriteeriumid elukoha kindlaksmääramiseks  
1. Kui kahe või enama riigi asutuste vahel on erimeelsusi selle isiku elukoha kindlaksmääramise 
küsimuses, kelle suhtes protokolli kohaldatakse, määravad need asutused ühisel kokkuleppel 
kindlaks asjaomase isiku tegevuste huvikeskme, tuginedes üldhinnangule kogu asjakohaste faktidega 
seotud kättesaada va teabe kohta, mis võib vajaduse korral hõlmata järgmist:  
(a) asjaomaste riikide territooriumil viibimise kestus ja järjepidevus;  
(b) kõnealuse isiku olukord, sealhulgas:  
(i) mis tahes teostatavate tegevuste olemus ja eripära, eelkõige koht, kus isik tavaliselt 
neid tegevusi teostab, tegevuse stabiilsus ning mis tahes töötegemiseks sõlmitud 
lepingu kestus;  
(ii) kõnealuse isiku perekonnaseis ja perekondlikud sidemed;  
(iii) mis tahes tasustamata tegevuste teostamine;  
(iv) üliõpilaste puhul kõnealuse üliõpilase sissetulekuallikas;  
(v) kõnealuse isiku elukoha olukord, eelkõige see, kui alaline see elukoht on;  
(vi) riik, mida peetakse maksustamise tähenduses kõnealuse isiku elukohaks.  
2. Kui lõikes  1 loetletud asjaomastel faktidel põhinevate eri kriteeriumide kohaldamine ei vii 
asjaomaste asutuste  vahelise kokkuleppeni, peetakse isiku tegeliku elukoha kindlaksmääramisel 
otsustavaks tema sellistest faktidest ja asjaoludest, eelkõige elukohavahetuse põhjustest, ilmnevat 
kavatsust.  
3. Teise riiki täiskoormusega õppele suunduva üliõpilase tegevuste huvike skmeks ei loeta 
õpperiigis viibimist kogu selles riigis toimuva õppe vältel, ilma et see piiraks selle eelduse 
ümberlükkamise võimalust.  
4. Lõiget 3 kohaldatakse mutatis mutandis  üliõpilase pereliikmete suhtes.  
Artikkel SSCI.11.  Perioodide liitmine  
1. Protokolli  artikli  SSC.7 [Perioodide liitmine] kohaldamiseks pöördub pädev asutus nende 
riikide asutuste poole, kelle õigusakte asjaomase isiku suhtes on samuti kohaldatud, et määrata 
kindlaks kõik nende riikide õigusaktide kohaselt täitunud kindlustusperi oodid.  
2. Riigi  õigusaktide  alusel täitunud asjaomased kindlustus -, töötamis -, füüsilisest isikust 
ettevõtjana tegutsemise või elamisperioodid liidetakse mis tahes teise riigi õigusaktide alusel 
täitunud sellistele perioodidele protokolli artikli SSC.7 [Perio odide liitmine] kohaldamiseks vajalikus 
ulatuses, tingimusel et need perioodid ei kattu.  
3. Kui ühe riigi õigusaktidest tuleneva kohustusliku kindlustuse alusel täitunud kindlustus - või 
elamisperiood kattub kindlustusperioodiga, mis vabatahtliku kindlustuse v õi kohustusliku 
 
1212  kindlustuse vabatahtliku jätkamise alusel on täitunud vastavalt teise riigi õigusaktidele, võetakse 
arvesse üksnes kohustusliku kindlustuse alusel täitunud perioodi.  
4. Kui kindlustus - või elamisperiood, mis ei ole ühe riigi õigusaktide alusel  täitunud 
võrdsustatud periood, kattub teise riigi õigusaktide alusel võrdsustatud perioodiga, võetakse arvesse 
üksnes perioodi, mis ei ole võrdsustatud periood.  
5. Kõik kahe või enama riigi õigusaktide kohaselt võrdsustatud perioodid võtab arvesse ainult 
selle riigi asutus, kelle õigusaktide alusel oli asjaomane isik viimati kohustuslikult kindlustatud enne 
kõnealust perioodi. Juhul kui asjaomane isik ei olnud enne kõnealust perioodi riigi kohustusliku 
kindlustusega hõlmatud, võtab seda arvesse selle riigi as utus, kelle õigusaktide alusel oli ta 
kohustuslikult kindlustatud esimest korda pärast kõnealust perioodi.  
6. Kui ei ole võimalik täpselt kindlaks teha aega, mil teatud kindlustus - või elamisperioodid ühe 
riigi õigusaktide alusel täitusid, eeldatakse, et need  perioodid ei kattu teise riigi õigusaktide alusel 
täitunud kindlustus - või elamisperioodidega, ning kui see on asjaomasele isikule soodne, võetakse 
neid arvesse mõistlikus ulatuses.  
Artikkel SSCI.12.  Perioodide ümberarvutamise reeglid  
1. Kui ühe riigi õigus aktide alusel täitunud perioodid on väljendatud teistsugustes ühikutes kui 
teise riigi õigusaktides sätestatud, toimub protokolli artikli SSC.7 [Perioodide liitmine] alusel 
perioodide liitmiseks vajalik ümberarvutamine vastavalt järgmistele reeglitele:  
(a) ümberarvutamise  aluseks olev periood on periood, mille kohta edastas teabe selle riigi asutus, 
kelle õigusaktide alusel periood täitus;  
(b) selliste kindlustusskeemide puhul, milles perioode väljendatakse päevades, toimub päevadest 
muudeks ühikuteks ja vastupidi  ning erinevate päevadel põhinevate skeemide vaheline 
ümberarvutamine järgmise tabeli kohaselt:  
Skeemi alus  1 päeva 
vaste  1 nädala 
vaste  1 kuu vaste  1 kvartali 
vaste  Maksimaaln
e päevade 
arv 
kalendriaast
as 
5 päeva  9 tundi  5 päeva  22 päeva  66 päeva  264 päeva  
6 päeva  8 tundi  6 päeva  26 päeva  78 päeva  312 päeva  
7 päeva  6 tundi  7 päeva  30 päeva  90 päeva  360 päeva  
(c) kindlustusskeemide puhul, milles perioode väljendatakse muudes ühikutes kui päevades,  
(i) võrdub kolm kuud või 13 nädalat ühe kvartaliga ja vastupidi;  
(ii) võrdub üks aasta nelja kvartali, 12 kuu või 52 nädalaga ja vastupidi;  
(iii) arvutatakse nädalate kuudeks ümberarvutamise korral ja vastupidi nädalad ja kuud 
ümber päevadeks vastavalt punktis b toodud tabeli kuuel päeval põhinevate skeemide 
ümberarvuta misreeglitele;  
 
1213  (d) osadena väljendatavate perioodide puhul arvutatakse need arvud ümber järgmiseks 
väiksemaks täisühikuks, kohaldades punktides b ja c sätestatud reegleid. Aasta osad 
arvutatakse ümber kuudeks, välja arvatud juhul, kui asjaomane kindlustusskee m põhineb 
kvartalitel;  
(e) kui käesoleva lõike alusel toimuva ümberarvutamise tulemusel tekib ühiku osa, loetakse 
käesoleva lõike alusel toimuva ümberarvutamise tulemuseks järgmist suuremat täisühikut.  
2. Lõike 1 kohaldamine ei too kaasa ühe kalendriaasta jooks ul täitunud perioodide 
kogusummana suuremat päevade arvu, kui on näidatud lõike 1 punktis b esitatud tabeli viimases 
veerus, rohkem kui 52 nädalat, 12 kuud või neli kvartalit.  
Kui ümberarvutamisele kuuluvad perioodid vastavad aastasele perioodide arvule se lle riigi 
õigusaktide alusel, kus need perioodid on täitunud, ei põhjusta lõike 1 kohaldamine ühe 
kalendriaasta jooksul lühemaid perioode kui asjaomastes õigusaktides sätestatud maksimaalne 
võimalik perioodide summa.  
3. Ümberarvutamine toimub kas kõiki liide tud perioode hõlmava ühe tehtena või iga aasta 
kohta tehtud tehetena, kui perioodid esitati aastate kaupa.  
4. Kui asutus esitab päevades väljendatud perioode, märgib ta samal ajal, kas tema poolt 
hallatav kindlustusskeem põhineb viiel, kuuel või seitsmel päeval.  
  
 
1214  II JAOTIS. KOHALDATAVATE ÕIGUSAKTIDE KINDLAKSMÄÄRAMINE  
Artikkel SSCI.13. Täpsustused protokolli artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] ja SSC.12 [Tegevus kahes 
või enamas riigis] kohta  
1.  Artikli  SSC.11  [Lähetatud töötajad] lõike 1 punkti a kohaldamis el võib isik, „kes töötab riigis 
tööandja heaks, kes tavaliselt seal tegutseb, ning kelle see tööandja lähetab teise riiki“, olla muu 
hulgas isik, kes on tööle võetud teise riiki tööle lähetamise eesmärgil, tingimusel et asjaomase isiku 
suhtes kohaldatakse  vahetult enne töökohale asumist juba selle riigi õigusakte, kus asub teda tööle 
võtnud tööandja.  
2. Protokolli artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] lõike 1 punkti a kohaldamisel osutatakse 
sõnadega „kes tavaliselt seal tegutseb” tööandjale, kes tavaliselt teo stab sisulisi tegevusi, mitte 
üksnes sisemisi haldustegevusi, selle riigi territooriumil, kus ta on asutatud, võttes arvesse kõiki 
kõnealuse ettevõtja tegevusi iseloomustavaid kriteeriume. Asjakohased kriteeriumid peavad 
vastama iga tööandja spetsiifiliste le iseärasustele ja tema tegevuste tegelikule iseloomule.  
3. Artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] lõike 1 punkti b kohaldamisel osutatakse sõnadega „kes 
tavaliselt tegutseb füüsilisest isikust ettevõtjana“ isikule, kes tavaliselt teostab olulisi tegevusi selle  
riigi territooriumil, kus on tema asukoht. See isik peab eelkõige olema oma tegevusi teostanud juba 
mõnda aega enne kuupäeva, mil ta soovib kõnealuse artikli sätteid kasutada, ning peab mis tahes 
perioodil, kui ta teises riigis teostab ajutiselt tegevusi,  jätkuvalt täitma oma asukohariigis oma 
tegevuste teostamiseks vajalikke nõudeid, et jätkata neid pärast tagasipöördumist.  
4. Kui soovitakse määrata kindlaks, kas tegevus, millega füüsilisest isikust ettevõtja läheb teise 
riiki tegelema, on „sarnane“ tema tavapärase tegevusega, on artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] lõike 
1 punkti b kohaldamisel kriteeriumiks tegevuse tegelik ole mus ja mitte asjaolu, kas teine riik 
määratleb selle tegevuse palgatööks või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemiseks.  
5. Protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] lõike 1 ja 5 kohaldamisel 
osutatakse sõnadega „kes tavaliselt töötab üh es või mitmes liikmesriigis ja Ühendkuningriigis“ või 
vastavalt kahes või mitmes liikmesriigis, eelkõige isikule, kes korraga või vaheldumisi teeb ühte või 
mitut tegevust sama ettevõtja või tööandja juures või mitme ettevõtja või tööandja juures neis 
riikides.  
6. Protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] lõike 1 ja 5 kohaldamisel 
kohaldatakse lennu - või salongimeeskonna liikme puhul, kes osutab tavaliselt reisijate - või 
kaubaveoteenuseid kahes või enamas riigis, selle riigi õigusakte, kus as ub põhibaas, nagu on 
määratletud protokolli artiklis SSC.1 [Mõisted].  
7. Väikse mõjuga tegevusi ei võeta protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] 
alusel arvesse kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramisel.  Käesoleva lisa artiklit SSCI.15 [ Juhised 
protokolli artikli SSC.12 kohaldamiseks] kohaldatakse kõigi käesoleva artikli juhtumite suhtes.   
8. Protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] lõike 2 ja 6 kohaldamisel 
osutatakse sõnadega „kes tavaliselt on tegev füüsilisest isikust ettevõtjana ühes või mitmes 
liikmesriigis ning Ühendkuningriigis“ või „vastavalt kahes või mitmes liikmesriigis“, eelkõige isikule, 
kes füüsilisest isikust ettevõtjana teeb kahes või mitmes riigis korraga või vaheldumisi ühte või 
enamat tegevust, olenemata  nende tegevuste iseloomust.  
9. Lõigetes 5 ja 8 toodud tegevuste eristamisel protokolli artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] 
lõikes 1 kirjeldatud olukordadest on määravaks ühes või mitmes riigis teostatava tegevuse kestus 
 
1215  (kas alalise või ühekordse või ajutise  iseloomuga tegevus). Selleks hinnatakse üldiselt kõiki 
asjakohaseid fakte, mis töötaja puhul hõlmab eelkõige töölepingus määratletud töötamise kohta.  
10. Protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] lõike 1, 2, 5 ja 6 kohaldamisel 
tähendab ühes  riigis toimunud „oluline osa palgatööst või ettevõtlusest“ seda, et selles riigis toimub 
kvantitatiivselt märkimisväärne osa tema tegevusest töötajana või füüsilisest isikust ettevõtjana, 
ilma et see peaks tingimata olema suurem osa sellest tegevusest.  
11. Et määrata kindlaks, kas oluline osa tegevustest toimub ühes riigis, võetakse arvesse järgmisi 
soovituslikke kriteeriumeid:  
(a) töötamise puhul tööaeg või töötasu  ning  
(b) füüsilisest  isikust  ettevõtjana tegutsemise puhul käive, tööaeg, osutatud teenuste arv või 
sissetulek.  
Üldise hinnangu raames on vähem kui 25protsendiline osakaal nimetatud kriteeriumide alusel märk 
sellest, et oluline osa tegevustest ei toimu asjaomases riigis.  
12. Protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] lõike 2 punkti b kohalda misel 
määratakse füüsilisest isikust ettevõtja „tegevuste huvikese“ kindlaks, võttes arvesse kõiki elemente, 
millest koosneb tema ametialane tegevus, eelkõige asjaomase isiku tegevuse kindlat ja pidevat 
asukohta, tegevuse tavapärast iseloomu või kestust, o sutatud teenuste arvu ning kõigist asjaoludest 
ilmnevat asjaomase isiku kavatsust.  
13. Lõigete 10, 11 ja 12 rakendamisel kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramiseks võtavad 
asjaomased asutused arvesse järgmiseks 12 kalendrikuuks prognoositavat olukorda.  
14. Juhul kui isik töötab kahes või enamas riigis tööandja heaks, kelle asukoht on väljaspool riigi 
territooriumi, ja kui kõnealune isik elab ühes riigis, ilma et ta tegeleks seal olulise tegevusega, 
kohaldatakse tema suhtes elukohariigi õigusakte.  
Artikkel SS CI.14. Protokolli artikli SSC.10 [Üldised eeskirjad] lõike 3 punkti b ja lõike 4 ning artikli 
SSC.11 [Lähetatud töötajad] kohaldamise kord (teabe esitamine asjaomastele asutustele)  
1. Kui isik tegutseb väljaspool pädevat riiki, siis tööandja või juhul, kui is ik ei tegutse töötajana, 
siis asjaomane isik teavitab sellest võimaluse korral enne selle riigi pädevat asutust, kelle õigusakte 
kohaldatakse, kui käesoleva lisa artiklis SSCI.15 [Juhised protokolli artikli SSC.12 kohaldamiseks] ei 
ole sätestatud teisiti.  See asutus annab asjaomasele isikule välja käesoleva lisa artikli SSCI.16 [Teabe 
edastamine asjaomastele isikutele ja tööandjatele] lõikes 2 viidatud kinnituse ja muudab viivitamata 
asjaomase isiku suhtes protokolli artikli SSC.10 [Üldised eeskirjad] lõike  3 punkti b või artikli SSC.11 
[Lähetatud töötajad] alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe kättesaadavaks selle riigi pädeva 
võimuorgani nimetatud asutusele, kus tegevus toimub.  
2. Selline tööandja protokolli artikli SSC.10 [Üldised eeskirjad] lõike 4  tähenduses, kelle töötaja 
töötab teise riigi lipu all merd sõitval alusel, teavitab sellest võimaluse korral enne selle riigi pädevat 
asutust, kelle õigusakte kohaldatakse. See asutus muudab viivitamata asjaomase isiku suhtes 
protokolli artikli SSC.10 [Ül dised eeskirjad] lõike 4 alusel kohaldatavaid õigusakte käsitleva teabe 
kättesaadavaks selle riigi pädeva võimuorgani nimetatud asutusele, kelle lipu all sõidab merd alus, 
millel töötaja töötab  
Artikkel SSCI.15. Juhised protokolli artikli SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] kohaldamiseks  
 
1216  1. Isik, kelle tegevus toimub kahes või enamas riigis või kui kohaldatakse artikli SSC.12 [Tegevus 
kahes või enamas riigis] lõiget 5 või 6, teatab sellest oma elukoha riigi pädeva võimuorgani määratud 
asutusele.  
2. Isiku el ukohajärgne määratud asutus määrab viivitamatult kindlaks asjaomase isiku suhtes 
kohaldatavad õigusaktid, võttes arvesse protokolli artiklit SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] ja 
käesoleva lisa artiklit SSCI.13 [Täpsustused protokolli artikli SSC.11 [Lähetatud töötajad] ja SSC.12 
[Tegevus kahes või enamas riigis] kohta].  Selline esialgne kindlaksmääramine on ajutine. Asutus 
teavitab ajutisest kindlaksmääramisest iga sellise riigi määratud asutust, kus tegevust tehakse.  
3. Lõikes 2 sätestatud kohaldatavat e õigusaktide ajutine kindlaksmääramine muutub lõplikuks 
kahe kuu jooksul pärast sellest asjaomaste riikide pädevate võimuorganite poolt nimetatud asutuse 
teavitamist vastavalt lõikele 2, välja arvatud juhul, kui need õigusaktid on juba lõike 4 alusel lõpl ikult 
kindlaks määratud või kui vähemalt üks asjaomastest asutustest teatab elukoha riigi pädeva 
võimuorgani poolt nimetatud asutusele enne eespool nimetatud kahekuulise ajavahemiku lõppu, et 
ta ei saa veel õigusaktide kindlaksmääramisega nõustuda või ta o n selles küsimuses eriarvamusel.  
4. Kui kahtlus kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramise suhtes muudab vajalikuks 
kontaktid ühe või enama riigi asutuste vahel, määratakse asjaomase isiku suhtes kohaldatavad 
õigusaktid kindlaks ühe või enama riigi pädevate  ametiasutuste poolt määratud asutuse või 
pädevate ametiasutuste endi taotlusel ühise kokkuleppe teel, võttes arvesse protokolli artikli SSC.12 
[Tegevus kahes või enamas riigis] sätteid ja käesoleva lisa artikli SSCI.13 [Täpsustused protokolli 
artikli SSC. 11 [Lähetatud töötajad] ja SSC.12 [Tegevus kahes või enamas riigis] kohta] asjakohaseid 
sätteid.   
Kui asjaomaste asutuste või pädevate ametiasutuste vahel on eriarvamusi, püüavad need organid 
eespool toodud tingimuste kohaselt kokkuleppe saavutada ning koh aldatakse käesoleva lisa artiklit 
SSCI.6 [Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine andmine].  
5. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusaktide kohaldamine on kas ajutiselt või lõplikult kindlaks 
määratud, teavitab sellest viivitamatult asjaomast isi kut.  
6. Kui asjaomane isik ei esita lõikes 1 osutatud teavet, kohaldatakse käesolevat artiklit 
nimetatud isiku elukoha riigi pädeva võimuorgani nimetatud asutuse algatusel niipea, kui talle on – 
võimalik et teise asjaomase asutuse kaudu – selle isiku olukorr ast teatatud.  
Artikkel SSCI.16. Teabe edastamine asjaomastele isikutele ja tööandjatele  
1. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusakte hakatakse protokolli II jaotise [Kohaldatavate 
õigusaktide kindlaksmääramine] alusel kohaldama, teatab asjaomasele isikule nin g vajaduse korral 
tema tööandja(te)le kõnealustes õigusaktides sätestatud kohustustest. Ta osutab neile vajalikku abi 
kõnealuste õigusaktidega kehtestatud formaalsuste täitmiseks.  
2. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusakte protokolli II jaotise [Kohaldatav ate õigusaktide 
kindlaksmääramine] alusel kohaldatakse, esitab asjaomase isiku või tema tööandja taotlusel tõendi 
kõnealuste õigusaktide kohaldamise kohta ja märgib vajadusel, millise kuupäevani ja millistel 
tingimustel.  
Artikkel SSCI.17.  Asutustevahelin e koostöö  
1. Asjaomased asutused edastavad selle riigi pädevale asutusele, kelle õigusakte isiku suhtes 
protokolli II jaotise [Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine] alusel kohaldatakse, vajaliku 
 
1217  teabe, et määrata kindlaks õigusaktide kohaldamise alguskuupäev ja sissemaksed, mida see isik ja 
tema tööandja(d) peavad nende õigusaktide kohaselt maksma.   
2. Selle riigi pädev asutus, kelle õigusakte hakatakse isiku suhtes protokolli II jaotise 
[Kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramine] alusel kohaldama,  teeb teabe õigusaktide 
kohaldamise alguskuupäeva kohta kättesaadavaks selle riigi pädevale võimuorganile, kelle õigusakte 
selle isiku suhtes viimati kohaldati.  
Artikkel SSCI.18. Koostöö juhul, kui on kahtlusi kohaldatavaid õigusakte käsitlevate väljastatu d 
dokumentide kehtivuses  
1. Kui esineb kahtlus sellise dokumendi kehtivuses, mis näitab isiku olukorda kohaldatavate 
õigusaktide eesmärgil, või dokumendis sisalduvate asjaolude täpsuses, palub dokumendi saanud riigi 
asutus dokumendi väljastanud asutuselt vaja likke selgitusi ja vajaduse korral kõnealuse dokumendi 
tagasivõtmist või parandamist.  Taotluse esitanud asutus põhjendab oma taotlust ja esitab 
asjakohased tõendavad dokumendid, mis ajendasid teda taotlust esitama.  
2. Sellise taotluse saamisel peab väljastav  asutus vaatama läbi dokumendi väljastamise 
põhjused ning vea leidmisel dokumendi tagasi võtma või selle parandama 30 tööpäeva jooksul alates 
taotluse saamisest. Tagasivõtmisel või parandamisel on tagasiulatuv mõju. Juhul kui on oht, et 
tulemus võib olla e baproportsionaalne, ning eelkõige, kui on oht, et isik võib asjaomastes riikides 
jääda ilma kindlustatud isiku staatusest kas kogu asjaomasel perioodil või selle ühe osa jooksul, 
kaaluvad riigid sellisel juhul siiski proportsionaalsema korra kohaldamist. K ui väljastav asutus leiab 
kättesaadavate tõendite põhjal, et dokumendi taotleja on toime pannud pettuse, võtab ta 
dokumendi tagasi või parandab selle viivitamata ja tagasiulatuvalt.   
 
1218  III JAOTIS. ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE HÜVITISTE KOHTA  
1. PEATÜKK. HAIGU SHÜVITISED, RASEDUS - JA SÜNNITUS - NING SAMAVÄÄRSED ISADUSHÜVITISED  
Artikkel SSCI.19.  Üldised rakendussätted  
1. Pädevad võimuorganid või asutused tagavad, et kindlustatud isikutele on tehtud 
kättesaadavaks kogu mitterahaliste hüvitiste andmisega seotud menetl usi ja tingimusi käsitlev vajalik 
teave, kui neid hüvitisi saadakse sellise riigi territooriumil, mis ei ole pädeva asutuse asukohariik.  
2. Olenemata protokolli artikli  SSC.6 [Hüvitiste, tulu, faktide või sündmuste võrdne kohtlemine] 
punktist  a võib riik muut uda algmääruse artikli SSC.20 [Pensionitaotlejad] kohaselt hüvitiste kulu 
eest vastutavaks üksnes siis, kui kindlustatud isik on esitanud pensionitaotluse selle riigi õigusaktide 
alusel, või protokolli artiklite SSC.21 [Õigus mitterahalistele hüvitistele e lukohajärgses riigis] kuni 
SSC.27 [Pensionäride sissemaksed] kohaselt vaid siis, kui ta saab pensioni selle riigi õigusaktide 
alusel.  
Artikkel SSCI.20. Kohaldatav kindlustusskeem mitme skeemi olemasolu korral elukoha - või 
viibimiskoha riigis  
Kui elu - või viibimiskoha riigi õigusaktides on haiguse, raseduse ja sünnituse ning isaduse puhuks ette 
nähtud rohkem kui üks kindlustusskeem rohkem kui ühe kategooria kindlustatud isikute jaoks, 
kohaldatakse protokolli artikli  SSC.15 [Elamine muus riigis kui pädev rii k], artikli  SSC.17 [Elamine 
muus riigis kui pädev riik] lõike  1, artikli  SSC.18 [Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil 
– luba saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset riiki], artikli  SSC.20 [Pensionitaotlejad], 
artikli  SSC.22 [Õiguse puudumine mitterahalistele hüvitistele elukohajärgse riigi õigusaktide alusel] ja 
artikli  SSC.24 [Pereliikmete elamine riigis, mis pole pensionäri elukohariik] alusel töötajate üldist 
kindlustusskeemi käsitlevate õigusaktide sätteid.  
Artikkel SSCI.21.  Ela mine muus riigis kui pädev riik  
Menetlus ja õiguse ulatus  
1. Protokolli artikli SSC.15 [Elamine muus riigis kui pädev riik] kohaldamisel on kindlustatud isik 
või tema pereliikmed kohustatud kiiresti registreeruma elukohajärgses asutuses.  Nende õigust saada 
elukoha riigis mitterahalisi hüvitisi tõendatakse dokumendiga, mille pädev asutus on väljastanud 
kindlustatud isiku või elukohajärgse asutuse taotlusel.  
2. Lõikes  1 osutatud dokument kehtib, kuni pädev asutus teatab elukohajärgsele asutuse le 
selle tühistamisest.  
Elukohajärgne asutus teavitab pädevat asutust kõigist tema poolt lõike 1 alusel tehtud 
registreerimistest ja selliste registreerimiste mis tahes muudatustest või tühistamisest.  
 
3. Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis  prot okolli artiklites  SSC.20 
[Pensionitaotlejad], SSC.22 [Õiguse puudumine mitterahalistele hüvitistele elukohajärgse riigi 
õigusaktide alusel], SSC.23 [Pensionid ühe või mitme riigi õigusaktide alusel, välja arvatud 
elukohajärgne riik, kui viimatinimetatud ri igis kehtib õigus saada mitterahalisi hüvitisi], SSC.24 
[Pereliikmete elamine riigis, mis pole pensionäri elukohariik] osutatud isikute suhtes.  
Tagasimaksmine  
4. Kui isik või selle isiku pereliikmed:  
 
1219  (a) on saanud lõikes  1 osutatud dokumendi,   
(b) on registreerinud selle dokumendi elukohajärgses asutuses kooskõlas lõikega  1 ning  
(c) isiku või tema pereliikmete eest on elukohariigile makstud tervisetasu, mis moodustab osa 
kõnealusesse riiki sisenemise või seal viibimise, töötamise või elamise loa saamise taotlusest,  
võivad kõnealune isik või selle isiku pereliikmed taotleda elukohariigi asutuselt makstud tervisetasu 
tagasimaksmist (olenevalt asjaoludest täies ulatuses või osaliselt).  
4. Lõike  1 kohaselt esitatud taotluse korral vaatab elukohariigi asutus selle taotlu se läbi kolme 
kalendrikuu jooksul alates taotluse saamise kuupäevast ja teeb tagasimakse käesoleva artikli 
kohaselt.   
5. Kui lõikes  1 osutatud dokumendi kehtivusaeg on lühem kui ajavahemik, mille jooksul tervisetasu 
maksti, ei ületa tagasimakstav summa sed a tervisetasu osa, mis vastab ajavahemikule, mille kohta 
dokument oli väljastatud.  
6. Kui tervisetasu maksis käesoleva artikli kohaldamisalasse kuuluva isiku eest teine isik, võib 
tagasimakse teha asjaomasele teisele isikule.  
Artikkel SSCI.22. Viibimine mu us riigis kui pädev riik  
Menetlus ja õiguse ulatus  
1. Protokolli artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] kohaldamisel esitab kindlustatud 
isik viibimiskoha riigi tervishoiuteenuse osutajale pädeva asutuse väljastatud õigusi tõendava 
dokumendi, mi s näitab tema õigust saada mitterahalisi hüvitisi.  Kui kindlustatud isikul sellist 
dokumenti ei ole, pöördub viibimiskohajärgne asutus kas taotluse või muul alusel selle dokumendi 
saamiseks pädeva asutuse poole.  
2. See dokument näitab, et kindlustatud isikul on õigus saada protokolli artiklis  SSC.17 
[Viibimine väljaspool pädevat riiki] sätestatud tingimustel mitterahalisi hüvitisi samadel alustel nagu 
need, mida kohaldatakse viibimiskoha riigi õigusaktide alusel kindlustatud isikute suhtes, ja vastab 
liite SSCI.2 nõuetele.  
3. Protokolli artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] lõikes  1 nimetatud mitterahaliste 
hüvitiste all mõeldakse mitterahalisi hüvitisi, mida antakse viibimiskoha riigis vastavalt selle 
õigusaktidele ning mis osutuvad vajalikuks medit siinilistel põhjustel, et kindlustatud isik ei peaks 
enne oma kavandatud viibimise lõppu pädevasse riiki tagasi pöörduma, et saada vajalikku ravi.  
Mitterahaliste hüvitiste kulude kandmise ja hüvitiste tagasimaksmise menetlus ja korraldus  
4. Kui kindlustatud isik kandis tegelikult artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] 
raames sätestatud kõik mitterahaliste hüvitiste kulud või osa nendest kuludest ning kui 
viibimiskohajärgse asutuse kohaldatavad õigusaktid võimaldavad nende kulude tagasimaksmise 
kindlustatud isikule, saadab ta tagasimaksmistaotluse viibimiskohajärgsele asutusele.  Sellisel juhul 
maksab see asutus nimetatud isikule otse tagasi nendele hüvitistele vastavate kulude summa tema 
kohaldatavates õigusaktides sätestatud tagasimaksmise piirmää rade ja tingimuste kohaselt.  
5. Kui kõnealuste kulude tagasimaksmist ei taotleta otse viibimiskoha asutuselt, maksab 
tekkinud kulud asjaomasele isikule tagasi pädev asutus vastavalt viibimiskoha asutuse 
kindlaksmääratud tagasimaksmise piirmääradele või vastav alt summadele, mis oleks tulnud tagasi 
 
1220  maksta viibimiskoha asutusele, kui asjaomasel juhul olek kohaldatud käesoleva lisa artiklit  SSCI.47 
[Põhimõtted].  
Pädeva asutuse taotluse korral annab viibimiskohajärgne asutus pädevale asutusele kogu vajaliku 
teabe s elliste määrade ja summade kohta.  
6. Erandina lõikest 5 võib pädev asutus maksta kantud kulud tagasi tema kohaldatavate 
õigusaktidega kehtestatud piirmäärade ja tagasimaksmise tingimuste kohaselt, tingimusel et 
kindlustatud isik on andnud nõusoleku selle sät te tema suhtes kohaldamiseks.  
7. Kui viibimiskoha riigi õigusaktides ei ole lõigete 4 ja 5 kohast tagasimaksmise võimalust 
asjaomase juhtumi puhul sätestatud, võib pädev asutus kulud tagasi maksta tema kohaldatavates 
õigusaktides sätestatud tagasimaksmise pii rmäärade ja nende suhtes kehtivate tingimuste kohaselt, 
ilma kindlustatud isiku nõusolekuta.  
8. Igal juhul ei ületa kindlustatud isikule tehtav tagasimakse tema tegelikult kantud kulude 
summat.  
9. Kui tegemist on suurte kuludega, võib pädev asutus teha kindlustatud isikule asjakohase 
ettemakse niipea, kui see isik on kõnealusele asutusele esitanud tagasimaksmistaotluse.  
Pereliikmed  
10. Lõikeid 1 –9 kohaldatakse mutatis mutandis  kindlustatud isiku perel iikmete suhtes.  
Tagasimaksmine üliõpilastele  
11. Kui isik:  
(a) omab liites  SSCI -2 osutatud kehtivat õigusi tõendavat dokumenti, mille on väljastanud 
pädev asutus;  
(b) on vastu võetud kõrgkooli riigis, mis ei ole pädev riik (edaspidi „õpingute riik“), et läbida 
täisko ormusega õpe kõnealuses riigis tunnustatud kõrgharidusele vastava 
kvalifikatsiooni, sealhulgas diplomi, tunnistuse või doktorikraadi omandamiseks, mis 
võib hõlmata sellisele haridusele eelnevat ettevalmistuskursust kooskõlas riigi õigusega 
või kohustuslikk u praktikat;  
(c) ei ole õpingute riigis tööga hõivatud ega tegutse füüsilisest isikust ettevõtjana ega ole 
seda olnud või sellena tegutsenud ajavahemiku jooksul, kui tervisetasu maksti, ning  
(d) tervisetasu on asjaomase isiku eest õpingute riigile makstud osana k õnealusesse riiki 
täiskoormusega õppe eesmärgil sisenemise või seal viibimise või elamise loa saamise 
taotlusest,  
võib kõnealune isik taotleda õpingute riigi asutuselt makstud tervisetasu tagasimaksmist 
(olenevalt asjaoludest täies ulatuses või osaliselt).  
12. Lõike  11 kohaselt esitatud taotluse korral vaatab õpingute riigi asutus selle taotluse läbi 
mõistliku aja jooksul, aga igal juhul hiljemalt kuue kalendrikuu jooksul alates taotluse saamise 
kuupäevast, ja teeb tagasimakse käesoleva artikli kohaselt.  
 
1221  13. Kui lõ ike 11 punktis  a osutatud õigusi tõendava dokumendi kehtivusaeg on lühem kui 
ajavahemik, mille jooksul tervisetasu maksti, makstakse tervisetasu tagasi summas, mis vastab 
kõnealuse dokumendi kehtivusajal makstud summale.  
14. Kui tervisetasu maksis käesoleva ar tikli kohaldamisalasse kuuluva isiku eest teine isik, võib 
tagasimakse teha asjaomasele teisele isikule.  
15. Lõikeid  11–14 kohaldatakse mutatis mutandis  kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.  
16. Käesolev artikkel jõustub 12  kuud pärast käesoleva lepingu jõustumise kuupäeva.  
17. Isik, kes vastas lõikes  11 sätestatud tingimustele ajavahemikul, mis jääb käesoleva lepingu 
jõutumise ja lõikes  16 nimetatud kuupäev vahele, võib käesoleva artikli jõustudes esitada selle 
perioodi eest lõike  11 alusel tagasimaksetaotlu se.  
18. Erandina artikli  SSC.5 [Võrdne kohtlemine] lõikest  1 võib õpingute riik kehtestada kooskõlas 
oma riiklike õigusnormidega tasusid mitterahaliste hüvitiste eest, mis ei vasta artikli  SSC.17 
[Viibimine väljaspool pädevat riiki] lõike  1 punktis  a sätestatud kr iteeriumitele ja mida antakse 
isikule, kelle puhul on tehtud tagasimakse, selle isiku viibimise jooksul perioodi kestel, mida 
nimetatud tagasimakse puudutab.  
Artikkel SSCI.23.  Plaaniline ravi  
Loa andmise menetlus  
1. Protokolli artikli  SSC.18 [Reisimine mit terahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada 
asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset riiki] lõike 1 kohaldamisel esitab kindlustatud isik 
viibimiskohajärgsele asutusele pädeva asutuse väljastatud dokumendi.  Käesolevas artiklis tähendab 
pädev asut us asutust, mis kannab plaanilise ravi kulud; protokolli artikli SSC.18 [Reisimine 
mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset 
riiki] lõikes 4 ja artikli SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikmete viibimi ne väljaspool elukohariiki – 
viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool elukohariiki] lõikes 5 osutatud juhtudel, 
mil elukohariigis antud mitterahalised hüvitised makstakse tagasi kindlaksmääratud summade alusel, 
on pädevaks asutuseks e lukohajärgne asutus.   
2. Kui kindlustatud isik ei ela pädevas riigis, taotleb ta luba elukohajärgselt asutuselt, kes 
edastab taotluse viivitamata pädevale asutusele.  
Sellisel juhul esitab elukohajärgne asutus õiendi selle kohta, kas protokolli artikli  SSC.18 [Reisimine 
mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset 
riiki] lõike 2 teise lausega kehtestatud tingimused on elukohariigis täidetud.  
Pädev asutus võib taotletava loa andmisest keelduda üksnes juhul, ku i vastavalt elukohajärgse 
asutuse hinnangule ei ole kindlustatud isiku elukohariigis täidetud protokolli artikli  SSC.18 [Reisimine 
mitterahaliste hüvitiste saamise eesmärgil – luba saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset 
riiki] lõike 2 teise lauseg a kehtestatud tingimused või kui pädevas riigis on meditsiiniliselt õigustatud 
tähtaja jooksul võimalik osutada sama ravi, võttes arvesse asjaomase isiku tervislikku seisundit ja 
haiguse võimalikku kulgu.  
Pädev asutus teavitab elukohajärgset asutust oma ot susest.  
Kui selle riigi siseriikliku õigusega määratud tähtaja jooksul vastust ei esitata, loetakse luba pädeva 
asutuse poolt antuks.  
 
1222  3. Kui kindlustatud isik, kes ei ela pädevas riigis, vajab kiireloomulist elutähtsat ravi ja loa 
andmisest ei saa keelduda protokolli artikli  SSC.18 [Reisimine mitterahaliste hüvitiste saamise 
eesmärgil – luba saada asjakohast ravi väljaspool elukohajärgset riiki] lõike 2 teise lause kohaselt, 
annab pädeva asutuse nimel loa elukohajärgne asutus, teavitades pädevat asutust sell est 
viivitamata.  
Pädev asutus nõustub loa väljastanud elukohajärgse asutuse poolt heakskiidetud arstide leidudega ja 
nende otsustega kiireloomulise elutähtsa ravi vajalikkusega seonduvate ravivõimaluste kohta.  
4. Kogu loa andmise menetluse kestel on pädeval asutusel õigus lasta oma valitud arstil 
kindlustatud isik läbi vaadata kas viibimis -või elukohariigis.  
5. Ilma et see piiraks loa andmise kohta tehtavat mis tahes otsust, teavitab viibimiskohajärgne 
asutus pädevat asutust, kui meditsiinilisest aspektist osut ub kohaseks olemasoleva loaga hõlmatud 
ravi täiendada.  
Kindlustatud isiku kantud mitterahaliste hüvitiste kulude hüvitamine  
6. Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, kohaldatakse käesoleva lisa artikli SSCI.22 [Viibimine 
muus riigis kui pädev riik] lõikei d 4 ja 5 mutatis mutandis .  
7. Kui kindlustatud isik on juba ise kandnud lubatud ravi kulud täielikult või osaliselt ning 
pädeva asutuse poolt viibimiskohajärgsele asutusele või kindlustatud isikule lõike 6 kohaselt tagasi 
makstavate kulude summa (tegelik kul u) on väiksem summast, mis pädeval asutusel oleks tulnud 
maksta, kui sama ravi oleks osutatud pädevas riigis (arvestuslik kulu), maksab pädev asutus 
kindlustatud isikule taotluse korral tagasi tema kantud ravikulud selle summa ulatuses, mille võrra 
arvestu slik kulu on suurem tegelikust kulust. Tagasimakstav summa ei või siiski ületada kindlustatud 
isiku poolt tegelikult tehtud kulutusi ning selle puhul võib võtta arvesse summat, mis kindlustatud 
isik oleks pidanud maksma juhul, kui ravi oleks osutatud pädev as riigis.  
Reisi - ja elamiskulude hüvitamine plaanilise ravi puhul  
8. Juhul kui pädeva asutuse kohaldatavates siseriiklikes õigusaktides on sätestatud kindlustatud 
isiku raviga lahutamatult seotud reisi - ja elamiskulude hüvitamine, hüvitab kõnealune asutus need 
kulud asjaomasele isikule ja vajaduse korral isikule, kes peab teda saatma, kui luba on antud raviks 
teises riigis.  
Pereliikmed   
9. Lõikeid 1 –8 kohaldatakse mutatis mutandis  kindlustatud isiku pereliikmete suhtes.  
Artikkel SSCI.24. Töövõimetusega seotud  rahalised hüvitised elamise või viibimise korral muus riigis 
kui pädev riik  
Kindlustatud isiku järgitav menetlus  
1. Kui pädeva riigi õigusaktide kohaselt peab kindlustatud isik esitama tõendi selleks, et saada 
protokolliartikli  SSC.19 [Rahalised hüvitised] lõike  1 alusel rahalist hüvitist seoses töövõimetusega, 
laseb kindlustatud isik elukohariigi arstil, kes tema tervislikku seisundit kontrollis, tõendada tema 
töövõimetust ja selle tõenäolist kestust.   
2. Kindlustatud isik saadab pädeva riigi õigusaktides säte statud tähtaja jooksul tõendi pädevale 
asutusele.  
 
1223  3. Kui elukohariigi raviarstid ei väljasta töövõimetustõendeid ja kui sellised tõendid on 
nõutavad pädeva riigi õigusaktide alusel, pöördub asjaomane isik otse elukohajärgse asutuse poole.  
Kõnealune asutus kor raldab viivitamata isiku töövõimetuse meditsiinilise hindamise ja lõikes  1 
osutatud tõendi koostamise. Tõend edastatakse viivitamata pädevale asutusele.  
4. Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud dokumendi edastamine ei vabasta kindlustatud isikut tema suhtes 
kohaldatava test õigusaktidest tulenevate kohustuste täitmisest, eelkõige asjaomase isiku tööandja 
suhtes. Vajaduse korral võivad tööandja või pädev asutus paluda töötajal osaleda tegevustes, mille 
eesmärk on soodustada tema tööle tagasi pöördumist ja teda selles abis tada.  
Elukohariigi asutuse järgitav menetlus  
5. Pädeva asutuse taotluse korral korraldab elukohajärgne asutus tema kohaldatavate 
õigusaktide kohaselt asjaomase isiku vajaliku halduskontrolli või arstliku läbivaatuse.  Elukohajärgne 
asutus edastab viivitamata  pädevale asutusele läbivaatuse teinud arsti koostatud aruande, kuhu 
märgitakse eelkõige töövõimetuse tõenäoline kestus.  
Pädeva asutuse järgitav menetlus   
6. Pädev asutus jätab endale õiguse korraldada kindlustatud isiku läbivaatuse asutuse valitud 
arsti poo lt. 
7. Ilma et see piiraks protokolli artikli  SSC.19 [Rahalised hüvitised] lõike  1 teise lause 
kohaldamist, maksab pädev asutus rahalise hüvitise otse asjaomasele isikule ja teavitab sellest 
vajaduse korral elukohajärgset asutust.  
8. Protokolli artikli SSC.19 [R ahalised hüvitised] lõike 1 kohaldamisel on meditsiinilise 
läbivaatuse teinud arsti või asutuse leidude põhjal teises riigis koostatud tõendil kindlustatud isiku 
töövõimetuse kohta samasugune õiguslik jõud kui pädevas riigis koostatud tõendil.  
9. Kui pädev as utus keeldub rahalise hüvitise maksmisest, teatab ta oma otsusest kindlustatud 
isikule ja samal ajal tema elukohajärgsele asutusele.  
Muus riigis kui pädev riik viibimise korral kohaldatav kord  
10. Lõigete 1 –9 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis , kui kindlu statud isik viibib muus riigis kui 
pädev riik.  
Artikkel SSCI.25.  Pensionäride sissemaksed  
Kui isik saab pensioni rohkem kui ühest riigist, ei tohi kõikidelt makstud pensionitelt arvestatud 
sissemaksete summa olla mingil juhul suurem kui sellise isikuga se oses pensionitelt arvestatud 
summa, kes saab sama suurt pensioni pädevast riigist.  
Artikkel SSCI.26.  Rakendamise erisätted  
1. Kui isik või isikute rühm vabastatakse taotluse alusel kohustuslikust ravikindlustusest ning 
need isikud ei ole seega hõlmatud põhimääruse reguleerimisalasse kuuluva ravikindlustusskeemiga, 
ei muutu teise riigi asutus üksnes sellise vabastuse tõttu vastutavaks protokolli III  jaotise I  peatüki 
[Haigushüvitised, rasedus - ja sünnitus - ning samaväärsed isadushüvitised] kohaselt nendel e isikutele 
või nende pereliikmetele antud mitterahaliste või rahaliste hüvitiste kulude kandmise eest.   
 
1224  2. Kui lõikes  1 osutatud isikud ja nende pereliikmed elavad riigis, kus mitterahaliste hüvitiste 
saamine ei sõltu kindlustustingimustest ega töötamisest v õi füüsilisest isikuste ettevõtjana 
tegutsemisest, peavad nad kandma neile elukohariigis antud mitterahaliste hüvitiste kogukulud.  
2. PEATÜKK.  HÜVITISED TÖÖÕNNETUSE VÕI KUTSEHAIGUSE KORRAL  
Artikkel SSCI.27. Õigus mitterahalistele ja rahalistele hüvitistel e elamise või viibimise korral muus 
riigis kui pädev riik  
1. Protokolli artikli SSC.31 [Õigus mitterahalistele ja rahalistele hüvitistele] kohaldamisel kehtib 
protokolli käesoleva lisa artiklites SSCI.21 [Elamine muus riigis kui pädev riik] kuni SSCI.24 
[Tööv õimetusega seotud rahalised hüvitised elamise või viibimise korral muus riigis kui pädev riik] 
sätestatud kord mutatis mutandis .  
2. Tööõnnetuse või kutsehaigusega seoses mitterahaliste hüvitiste maksmisel vastavalt elukoha 
või viibimiskoha riigi õigusaktidel e teavitab kõnealuse riigi asutus viivitamatult pädevat asutust.  
Artikkel SSCI.28. Muus riigis kui pädev riik juhtunud tööõnnetuste või saadud kutsehaiguste korral 
kohaldatav kord  
1. Kui tööõnnetus juhtub või kutsehaigus diagnoositakse esimest korda muu riigi  territooriumil 
kui pädev riik, koostatakse teadaanne või raport tööõnnetuse või kutsehaiguse kohta (kui teadaanne 
või raport on siseriiklikes õigusaktides ette nähtud) pädeva riigi õigusaktide kohaselt, ilma et see 
piiraks vajaduse korral muude õigusnormi de kohaldamist, mis on jõus selles riigis, kus tööõnnetus 
juhtus või kus kutsehaigus esimest korda diagnoositi, ja mida sel juhul jätkuvalt kohaldatakse.  Raport 
või teadaanne saadetakse pädevale asutusele.  
2. Selle riigi asutus, kus tööõnnetus juhtus või kus  kutsehaigus esimest korda diagnoositi, 
edastab pädevale asutusele kõnealuse riigi territooriumil koostatud arstitõendid.   
3. Kui muu riigi territooriumil kui pädev riik tööle minnes või töölt tulles juhtunud õnnetuse 
puhul on alust korraldada uurimine esimes e riigi territooriumil, et määrata kindlaks õigus saada 
asjakohast hüvitist, võib pädev asutus määrata selleks ametisse isiku, teatades sellest kõnealuse riigi 
võimuorganitele.  Asutused teevad omavahel koostööd eesmärgiga hinnata asjakohast teavet ning 
tutvuda aruannete ja muude õnnetusega seotud dokumentidega.  
4. Ravi lõpul edastatakse pädeva asutuse taotluse korral koos arstitõenditega üksikasjalik 
aruanne, mis käsitleb õnnetuse või haiguse püsivaid tagajärgi, eelkõige vigastatud isiku 
hetkeseisundit ning v igastustest paranemist või seisundi stabiliseerumist.  Asjakohased tasud maksab 
vastavalt olukorrale kas elu - või viibimiskohajärgne asutus selle asutuse kohaldatava määra järgi, 
kuid nõuab pädevalt asutuselt kulud sisse.  
5. Elu- või viibimiskohajärgse asutuse  taotluse korral edastab pädev asutus vajaduse korral 
sellele asutusele otsuse, milles on fikseeritud vigastustest paranemise või tervisliku seisundi 
stabiliseerumise kuupäev, ning vajaduse korral otsuse pensioni määramise kohta.  
Artikkel SSCI.29. Vaidlus õnnetuse või haiguse kutsealase tekke üle  
1. Kui pädev asutus vaidlustab protokolli artikli  SSC.31 [Õigus mitterahalistele ja rahalistele 
hüvitistele] lõikes  2 osutatud juhtudel tööõnnetusi või kutsehaigusi käsitlevate õigusaktide 
kohaldamise, teatab ta viivi tamata sellest mitterahalist hüvitist andnud elu - või viibimiskohajärgsele 
asutusele; sellist hüvitist käsitatakse sel juhul ravikindlustuse alusel antud hüvitisena.  
 
1225  2. Kui selles küsimuses on jõutud lõplikule otsusele, teatab pädev asutus viivitamata selles t 
mitterahalist hüvitist andnud elu - või viibimiskohajärgsele asutusele.  
Kui tehakse kindaks, et tegemist ei ole tööõnnetuse ega kutsehaigusega, jätkatakse mitterahalise 
hüvitise andmist haigushüvitisena, kui asjaomasel isikul on õigus seda saada.  
Kui teh akse kindlaks, et tegemist on tööõnnetuse või kutsehaigusega, käsitatakse kõnealusele isikule 
antud mitterahalist haigushüvitist alates õnnetuse juhtumisest või haiguse esmakordsest 
meditsiinilisest diagnoosist tööõnnetus - või kutsehaigushüvitisena.  
3. Käesoleva lisa artikli SSCI.6 [Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine andmine] 
lõike 5 teist lõiku mutatis mutandis . 
Artikkel SSCI.30. Mitmes riigis kutsehaiguse ohus viibimise korral kohaldatav kord  
1. Protokolli artiklis  SSC.33 [Hüvitised kuts ehaiguse puhul, kui haigestunud isik on viibinud 
samades riskitingimustes mitmes riigis] osutatud juhtudel edastatakse teadaanne või raport 
kutsehaiguse kohta kutsehaiguste suhtes pädevale asutusele riigis, kelle õigusaktide alusel 
kõnealune isik viimati t egeles kõnealust haigust tõenäoliselt põhjustanud töö või tegevusega.  
Kui asutus, kellele teadaanne või raport saadeti, teeb kindlaks, et seda kutsehaigust põhjustada võiv 
töö või tegevus on viimati toimunud muu riigi õigusaktide alusel, edastab ta kõnealu se teadaande 
või raporti koos lisatud dokumentidega selle riigi vastavale asutusele.  
2. Kui selle riigi asutus, kelle õigusaktide alusel tegeles kõnealune isik viimati seda kutsehaigust 
põhjustada võiva töö või tegevusega, teeb kindlaks, et selline isik või tema ülalpidamisel olnud isikud 
ei vasta selle riigi õigusaktides sätestatud tingimustele, muu hulgas seetõttu, et kõnealune isik ei ole 
kõnealuses riigis kunagi tegelenud kutsehaigust põhjustanud töö või tegevusega, või kui kõnealune 
riik ei tunnista, et haigus on tekkinud kutsealastel põhjustel, edastab kõnealune asutus teadaande 
või raporti koos lisatud dokumentidega, sealhulgas esimesena nimetatud asutuse korraldatud 
arstlike läbivaatuste aruannetega, viivitamata selle riigi asutusele, kelle õigusaktide  alusel oli 
asjaomane isik varem seotud seda haigust põhjustada võiva töö või tegevusega.  
3. Vajaduse korral suunab asutus juhtumi lõikes  2 sätestatud korra kohaselt tagasi selle riigi 
vastavale asutusele, kelle õigusaktide alusel tegeles kõnealune isik esime st korda kõnealust 
kutsehaigust põhjustada võiva töö või tegevusega.  
Artikkel SSCI.31. Asutustevaheline teabevahetus ja ettemaksed taotluse tagasilükkamise otsuse 
edasikaebamise korral  
1. Taotluse tagasilükkamise otsuse, mille on teinud selle riigi asutus, ke lle õigusaktide alusel 
tegeles kõnealune isik haigust põhjustada võiva töö või tegevusega, edasikaebamise korral teatab 
kõnealune asutus sellest asutusele, kellele edastati teadaanne või raport, vastavalt käesoleva lisa 
artikli  SSCI.30 [Mitmes riigis kutse haiguse ohus viibimise korral kohaldatav kord] lõikes  2 sätestatud 
korrale, ning teatab seejärel viimasele otsuse lõplikust vastuvõtmisest.  
2. Kui õigus saada hüvitist on omandatud õigusaktide alusel, mida kohaldab asutus, kellele 
teadaanne või raport edastat i, teeb see asutus ettemaksed kuni summani, mis määratakse vajaduse 
korral kindlaks pärast konsulteerimist asutusega, kelle otsuse vastu edasikaebus on esitatud, vältides 
seeläbi üleliigsete summade maksmist.  Viimasena nimetatud asutus maksab tehtud ettema ksete 
summa tagasi, kui sellise edasikaebuse tulemusel nõutakse temalt nende hüvitiste maksmist. 
Seejärel arvatakse see summa maha kõnealusele isikule makstava hüvitise kogusummast vastavalt 
 
1226  käesoleva lisa artiklites SSCI.56 [Alusetult saadud hüvitised] ja  SSCI.57 [Ajutiselt makstud rahalised 
hüvitised või sissemaksed] sätestatud menetlusele.  
3. Käesoleva lisa artikli SSCI.6 [Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine andmine] 
lõike 5 teist lõiku mutatis mutandis . 
Artikkel SSCI.32.  Kutsehaiguse süve nemine  
Protokolli artiklis  SSC.34 [Kutsehaiguse süvenemine] osutatud juhtudel esitab taotleja riigi asutusele, 
kellelt ta nõuab hüvitise saamise õigust, kogu teabe kõnealuse kutsehaiguse tõttu varem määratud 
hüvitiste kohta. Kõnealune asutus võib pöörduda kõigi varasemate pädevate asutuste poole, et 
saada teavet, mida ta peab vajalikuks.  
Artikkel SSCI.33. Töövõimetusastme hindamine varasema või hilisema tööõnnetuse või kutsehaiguse 
korral  
Kui varasema või hilisema töövõimetuse põhjustas õnnetus, mis juhtus ajal, kui asjaomase isiku 
suhtes kehtisid sellise riigi õigusaktid, kes ei tee vahet töövõimetuse põhjuste vahel, teeb pädev 
asutus või kõnealuse riigi pädeva võimuorgani määratud asutus järgmist:  
(a) teise riigi pädeva asutuse nõudel esitab andmed varasema või hilisema töövõimetuse astme 
kohta ning võimaluste piires teavet, mis võimaldab kindlaks määrata, kas töövõimetus on 
käsitatav tööõnnetuse tagajärjena nende õigusaktide kohaselt, mida k ohaldab teise riigi 
asutus;  
(b) võtab vastavalt tema kohaldatavatele õigusaktidele hüvitiste saamise õiguse andmisel ja 
hüvitise summa kindlaksmääramisel arvesse nende varasemate või hilisemate juhtumite 
põhjustatud töövõimetuse astet.  
Artikkel SSCI.34. Pensio nitaotluste või lisatoetuste taotluste esitamine ja läbivaatamine  
Selleks et saada riigi õigusaktide alusel pensioni või täiendavat toetust, esitab asjaomane isik või 
esitavad tema ülalpidamisel olnud isikud, kes elavad muu riigi territooriumil, vajaduse k orral taotluse 
kas pädevale asutusele või elukohajärgsele asutusele, kes edastab sellise taotluse pädevale 
asutusele.  
Taotlus sisaldab pädeva asutuse kohaldatavates õigusaktides nõutavat teavet.  
3. PEATÜKK. MATUSETOETUSED  
Artikkel SSCI.35.  Matusetoetuse taotlemine  
Protokolli artiklite  SSC.37 [Õigus toetustele, kui surmajuhtum toimub muus riigis kui pädev riik] 
ja SSC.38 [Hüvitiste maksmine pensionäri surma korral] kohaldamisel saadetakse matusetoetuse 
taotlus pädevale asutusele või taotleja elukohajärgsel e asutusele, kes edastab selle pädevale 
asutusele.   
Taotlus sisaldab pädeva asutuse kohaldatavates õigusaktides nõutavat teavet.  
 
1227  4. PEATÜKK.  INVALIIDSUSHÜVITISED, VANADUSPENSION JA TOITJAKAOTUSPENSION  
Artikkel SSCI.36. Hüvitise arvutamise lisasätted  
1. Hüvi tise teoreetilise ja tegeliku summa arvutamiseks vastavalt protokolli artikli SSC.47 
[Hüvitiste määramine] lõike 1 punktile b kohaldatakse lisa artikli SSCI.11 [Perioodide liitmine] 
lõigetes 3, 4, 5 ja 6 sätestatud norme.  
2. Kui vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioode ei 
ole käesoleva lisa artikli SSC.11 [Perioodide liitmine] lõike 3 alusel arvesse võetud, arvutab selle riigi 
asutus, kelle õigusaktide kohaselt need perioodid täitus id, neile perioodidele vastava summa 
vastavalt õigusaktidele, mida ta kohaldab. Hüvitise tegelikku summat, mis arvutatakse protokolli 
artikli  SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike  1 punkti  b kohaselt, suurendatakse summa võrra, mis 
vastab vabatahtliku kindlus tuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodidele.  
3. Iga riigi asutus arvutab oma kohaldatavate õigusaktide kohaselt makstava summa, mis 
vastab vabatahtliku kindlustuse või kohustusliku kindlustuse vabatahtliku jätkamise perioodidele 
ning mille suhtes kooskõlas protokolli artikli  SSC.48 [Kattumise välistamise normid] lõike 3 punktiga c 
ei kohaldata muude riikide eeskirju maksmise lõpetamise, vähendamise või peatamise kohta.  
Kui pädeva asutuse kohaldatavad õigusaktid ei võimalda tal seda summat otseselt kindlaks määrata, 
kuna õigusaktid omistavad kindlustusperioodidele erinevaid väärtuseid, võib kehtestada tingliku 
summa. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee kehtestab selle tingliku summa 
kindlaksmääramise üksikasjaliku korra.  
Artikkel SSCI.37.  Hüvitiste taotlemine  
A. Vanadus - ja toitjakaotuspensionide taotluste esitamine  
1. Taotleja esitab taotluse oma elukohajärgsele asutusele või selle riigi asutusele, kelle 
õigusakte viimasena tema suhtes kohaldati.  Kui asjaomase isiku suhtes ei o le kunagi olnud 
kohaldatavad elukohajärgse asutuse kohaldatavad õigusaktid, edastab see asutus taotluse selle riigi 
asutusele, kelle õigusaktid olid viimati kohaldatavad.  
2. Taotluse esitamise kuupäev kehtib kõigi asjaomaste asutuste puhul.  
3. Kui taotleja ei t eata asjaolust, et ta on töötanud või elanud teises riigis, ehkki tal on palutud 
seda teha, loetakse erandina lõikest  2 kõnealuseid õigusakte kohaldavale asutusele taotluse 
esitamise kuupäevaks kuupäev, mil taotleja algset taotlust täiendab või esitab uue taotluse 
puuduvate töötamis - ja/või elamisperioodide kohta riigis, kui nimetatud õigusaktid sisaldavad 
soodsamaid sätteid.   
Artikkel SSCI.38. Dokumendid ja teave, mille taotleja peab taotlusele lisama  
1. Taotleja esitab taotluse vastavalt käesoleva lisa artik li SSCI.37 [Hüvitiste taotlemine] lõikes 1 
osutatud asutuse kohaldatavate õigusaktide sätetele ja lisab sellele nimetatud õigusaktide kohaselt 
nõutavad dokumentaalsed tõendid.  Eelkõige esitab taotleja kogu asjassepuutuva olemasoleva teabe 
ja tõendusdokumen did kindlustus - (asutused, identifitseerimisnumbrid), töötamis - (tööandjad) või 
ettevõtlus - (tegevuse iseloom ja koht) ning elamisperioodide (aadress) kohta, mis võivad olla 
täitunud muude õigusaktide alusel, ning samuti nende perioodide pikkuse.  
2. Kui taotl eja taotleb protokolli artikli  SSC.45 [Üldsätted] lõike  1 alusel ühe või mitme riigi 
õigusaktide alusel vanadushüvitise edasilükkamist, märgib taotleja seda oma taotluses ning 
 
1228  täpsustab, milliste õigusaktide kohaselt edasilükkamist taotletakse.  Võimaldamak s taotlejal seda 
õigust kasutada, annavad asjaomased asutused taotlejale tema taotluse korral neile kättesaadava 
teabe, et taotleja saaks hinnata selliste samaaegsete või üksteisele järgnevate hüvitiste mõjusid, 
mida ta võib taotleda.  
3. Kui taotleja peaks teatava riigi õigusaktide kohaselt makstava hüvitise taotluse tagasi võtma, 
ei loeta seda tagasivõtmist hüvitisetaotluste samaaegseks tagasivõtmiseks teise riigi õigusaktide 
kohaselt.   
Artikkel SSCI.39.  Taotluste läbivaatamine asjaomastes asutustes  
Kontak tasutus  
1. Asutusi, kellele esitatakse või edastatakse hüvitisetaotlus vastavalt käesoleva lisa 
artikli  SSCI.37 [Hüvitiste taotlemine] lõikele  1, nimetatakse edaspidi „kontaktasutusteks“.  
Elukohajärgset asutust ei nimetata kontaktasutuseks, kui isiku suhtes ei ole kunagi kohaldatud selle 
asutuse kohaldatavaid õigusakte.  
Lisaks hüvitisetaotluste läbivaatamisele tema kohaldatavate õigusaktide kohaselt korraldab see 
asutus kontaktasutuse ülesannete täitmisel andmevahetust, otsustest teatamist ja toiminguid, mis 
on vajalikud taotluse läbivaatamiseks asjaomastes asutustes, esi tab taotlejale taotluse korral kogu 
asjaomase teabe läbivaatamisel esinevate protokollist tulenevate aspektide kohta ja hoiab taotlejat 
kursis läbivaatamise käiguga.  
Vanadus - ja toitjakaotuspensionide taotluste läbivaatamine  
2. Kontaktasutus edastab hüvitis etaotlused ja kõik tema käsutuses olevad dokumendid ning 
vajaduse korral taotleja esitatud asjassepuutuvad dokumendid viivitamata kõigile asjaomastele 
asutusele, et kõik need asutused saaksid taotluse läbivaatamist alustada ühel ajal. Kontaktasutus 
teatab teistele asutustele kindlustus - või elamisperioodid, mille suhtes kohaldatakse tema õigusakte. 
Ta osutab samuti, millised dokumendid esitatakse hiljem ja täiendab taotlust võimalikult kiiresti.  
3. Iga kõnealune asutus teatab kontaktasutusele ja muudele kõneal ustele asutustele 
võimalikult kiiresti kindlustus - või elamisperioodid, mille suhtes kohaldatakse tema õigusakte.  
4. Iga kõnealune asutus arvutab hüvitiste summa vastavalt protokolli artiklile  SSC.47 [Hüvitiste 
määramine] ning teatab kontaktasutusele ja teis tele asjaomastele asutustele oma otsuse, 
maksmisele kuuluvate hüvitiste summa ja protokolli artiklite  SSC.48 [Kattumise välistamise normid] 
kuni SSC.50 [Eri liiki hüvitiste kattumine] kohaldamiseks vajaliku mis tahes muu teabe.  
5. Kui asutus teeb käesoleva ar tikli lõigetes  2 ja 3 nimetatud teabe alusel kindlaks, et 
kohaldatakse protokolli artikli  SSC.52 [Alla aasta kestvad kindlustus - või elamisperioodid] lõiget  2 või 
3, teatab ta sellest kontaktasutusele ja teistele asjaomastele asutustele.   
Artikkel SSCI.40.   Taotlejale otsustest teatamine  
1. Iga asutus teatab taotlejale oma kohaldatavate õigusaktide alusel tehtud otsusest. Igas 
otsuses märgitakse selle puhul võimalikud õiguskaitsevahendid ja edasikaebamise tähtajad. Kui 
kontaktasutust on teavitatud kõigist iga asutuse tehtud otsustest, saadab ta taotlejale ja teistele 
asjaomastele asutustele kokkuvõtte nendest otsustest. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise 
erikomitee koostab kokkuvõtte näidise.  Kokkuvõte saadetakse taotlejale asutuse keeles või taotleja 
taotluse  korral tema valitud keeles (mis võib olla ka inglise keel), mis on tunnustatud liidu ametliku 
keelena.  
 
1229  2. Kui taotleja pärast kokkuvõtte saamist leiab, et kahe või enama asutuse tehtud otsuse 
vastastikune mõju võib olla kahjustanud tema õigusi, on taotlejal õigus nõuda otsuste läbivaatamist 
asjaomaste asutuste poolt vastavates siseriiklikes õigusaktides sätestatud tähtaegade jooksul.  
Tähtaja alguseks on kokkuvõtte saamise kuupäev. Taotlejat teavitatakse läbivaatamise tulemusest 
kirjalikult.  
Artikkel SSCI.41.  Invaliidsusastme määramine  
Igal asutusel on vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele õigus invaliidsusastme 
kindlaksmääramiseks lasta taotleja enda valitud arstil või muul spetsialistil läbi vaadata. Siiski võtab 
riigi asutus arvesse kõigi teiste riiki de asutuste kogutud dokumente ja meditsiinilisi arvamusi ning 
halduslikku laadi teavet, nagu oleksid need olnud koostatud tema enda territooriumil.  
Artikkel SSCI.42.  Ajutised maksed ja hüvitise ettemaksmine  
1. Olenemata käesoleva lisa artiklist  SSCI.7 [Hüvit iste ja sissemaksete ajutine arvutamine] 
maksab iga asutus, kes teeb hüvitisetaotluse läbivaatamise käigus kindlaks, et taotlejal on õigus 
saada kohaldatavate õigusaktide alusel artikli  SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike  1 punktile  a 
vastavat sõltumatut hü vitist selle asutuse kohaldatavate õigusaktide alusel, viivitamata selle hüvitise 
välja.  Seda makset käsitletakse ajutisena, kui eraldatud summa võib muutuda sõltuvalt taotluse 
läbivaatuse tulemusest.  
2. Kui olemasoleva teabe põhjal on ilmne, et taotlejal on  õigus hüvitise väljamaksmisele 
asutuse poolt protokolli artikli  SSC.47 [Hüvitiste määramine] lõike  1 punkti  b alusel, teeb nimetatud 
asutus ettemakse, mille summa on võimalikult lähedane protokolli artikli  SSC.47 [Hüvitiste 
määramine] lõike  1 punkti  b alu sel tõenäoliselt makstavale summale.   
3. Iga asutus, kes on lõike 1 või 2 alusel kohustatud maksma ajutisi hüvitisi või hüvitise 
ettemakseid, teatab sellest viivitamata taotlejale, juhtides sõnaselgelt taotleja tähelepanu võetud 
meetme ajutisele laadile ja ko haldatavate õigusaktide kohasele mis tahes edasikaebamisõigusele.  
Artikkel SSCI.43.  Hüvitiste ümberarvutamine  
1. Hüvitiste ümberarvutamisel vastavalt protokolli artikli  SSC.45 [Üldsätted] lõikele  4 ja 
artikli  54 [Hüvitiste ümberarvutamine ja ümberhindamine] lõikele  1 kohaldatakse käesoleva lisa 
artiklit  SSCI.42 [Ajutised maksed ja hüvitise ettemaksmine] mutatis mutandis .  
2. Hüvitise ümberarvutamise, maksmise lõpetamise või peatamise korral teatab sellise otsuse 
teinud asutus sellest viivitamata asjaomasele isik ule ja teavitab sellest kõiki asutusi, kelle suhtes 
kõnealusel isikul on õigusi.  
Artikkel SSCI.44. Meetmed pensioni arvutamise protsessi kiirendamiseks  
1. Taotluste läbivaatamise ja hüvitiste väljamaksmise hõlbustamiseks ja kiirendamiseks teevad 
asutused, kel le kohaldatavaid õigusakte kohaldatakse isiku suhtes, järgmist:   
(a) vahetavad teiste riikide asutustega või teevad neile kättesaadavaks nende isikute 
identifitseerimise üksikasjad, kelle puhul on vahetunud riik, kelle siseriiklikke õigusakte selle 
isiku suhte s kohaldatakse, ning teevad koos kindlaks, et need identifitseerimise üksikasjad on 
olemas ja vastavad kriteeriumitele, või vastasel korral annavad nendele isikutele võimaluse 
otseseks juurdepääsuks nende identifitseerimise üksikasjadele;  
 
1230  (b) piisavalt enne pe nsioniõiguste saamise miinimumiga või enne siseriiklikus õiguses 
kindlaksmääratud iga vahetavad asjaomase isikuga ja teiste riikide asutustega või teevad neile 
kättesaadavaks teabe (täitunud perioodid või muud olulised üksikasjad) isikute, kelle puhul on 
vahetunud riik, kelle siseriiklikke õigusakte selle isiku suhtes kohaldatakse, pensioniõiguste 
kohta, või vastasel korral teavitavad neid isikuid õigusest saada hüvitist tulevikus või annavad 
neile võimaluse ise tutvuda neile tulevikus tekkivate hüvitiste s aamise õigustega.  
2. Lõike 1 kohaldamiseks määrab sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee kindlaks 
vahetatava või teatavaks tehtava teabe üksikasjad ja kehtestab sobivad menetlused ja mehhanismid, 
võttes arvesse iseärasusi, halduslikku ja tehnilist ko rraldust ja riiklike pensioniskeemide kasutada 
olevaid tehnoloogilisi vahendeid. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee tagab nende 
pensioniskeemide rakendamise, korraldades võetud meetmete ja nende kohaldamisega seoses 
järelmeetmete kohaldamise.  
3. Lõike 1 kohaldamiseks tuleks käesolevas artiklis osutatud teave edastada esimeses riigis, kus 
isikule eraldati sotsiaalkindlustussüsteemi haldamiseks isiklik identifitseerimisnumber (PIN), asuvale 
asutusele.  
Artikkel SSCI.45.  Riikide koordineerimismeetmed  
1. Kui siseriiklikud õigusaktid sisaldavad norme vastutava asutuse või kohaldatava skeemi 
kindlaksmääramise kohta või kindlustusperioodi määramise kohta konkreetse skeemi korral, 
kohaldatakse neid norme, võttes arvesse ainult asjaomase riigi õigusaktide aluse l täitunud 
kindlustusperioode, ilma et see piiraks protokolli artikli  SSC.46 [Perioodide liitmise 
erisätted]kohaldamist.  
2. Kui siseriiklikud õigusaktid sisaldavad riigiteenistujate eriskeemi ja töötajate üldise 
kindlustusskeemi vahelisi koordineerimisnorme,  ei mõjuta protokolli ja käesoleva lisa sätted neid 
norme.  
5. PEATÜKK.  TÖÖTUSHÜVITISED  
Artikkel SSCI.46.  Perioodide liitmine ja hüvitiste arvutamine  
1. Käesoleva lisa artikli SSCI.11 [Perioodide liitmine] lõiget 1 kohaldatakse protokolli artikli 
SSC.56 [Erisätted kindlustus -, töötamis - või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise perioodide 
liitmise kohta] suhtes mutatis mutandis . Ilma et see piiraks a sjaomaste asutuste aluskohustusi, võib 
asjaomane isik esitada pädevale asutusele selle riigi asutuse poolt, kelle õigusakte tema suhtes tema 
viimasel töötamisel või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisel kohaldati, väljastatud dokumendi, 
mis määratle b nimetatud riigi õigusaktide alusel täitunud perioodid.   
2. Protokolli artikli  SSC.57 [Töötushüvitiste arvutamine] kohaldamisel võtab pädev asutus, kui 
tema riigi õigusaktides sätestatakse, et hüvitise arvutamine sõltub pereliikmete arvust, arvesse ka 
asjaom ase isiku pereliikmeid, kes elavad mõnes teises riigis, nagu elaksid nad pädevas riigis.  
Käesolevat sätet ei kohaldata juhul, kui pereliikmete elukohariigis on mõnel teisel isikul õigus 
töötushüvitisele, mille arvutamisel on neid pereliikmeid arvesse võetu d. 
IV JAOTIS. FINANTSSÄTTED  
1. PEATÜKK.  HÜVITISTE KULUDE TAGASIMAKSMINE PROTOKOLLI ARTIKLI  SSC.30 [TAGASIMAKSED 
ASUTUSTE VAHEL] JA ARTIKLI  SSC.36 [TAGASIMAKSED ASUTUSTE VAHEL] KOHASELT  
1. jagu.  Tagasimaksmine tegelike kulutuste alusel  
 
1231  Artikkel SSCI.47. P õhimõtted  
1. Protokolli artikli  SSC.30 [Tagasimaksed asutuste vahel] ja artikli  SSC.36 [Tagasimaksed 
asutuste vahel] kohaldamisel maksab pädev asutus mitterahaliste hüvitistega seotud kulutuste 
tegeliku summa, mis kajastub hüvitised andnud asutuse raamatupida misdokumentides, tagasi need 
andnud asutusele, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse käesoleva lisa artiklit  SSCI.57 [Ajutiselt 
makstud rahalised hüvitised või sissemaksed].    
2. Kui lõikes  1 osutatud hüvitistega seotud kulutuste tegelikud summad ei kajastu t äielikult või 
osaliselt neid andnud asutuse raamatupidamisdokumentides, määratakse tagasimakstav summa 
kindlaks ühekordse maksena, mis arvutatakse vastavalt kõikidele asjakohastele võrdlusandmetele, 
mis on saadud olemasolevate andmete põhjal. Sotsiaalkindl ustuse koordineerimise erikomitee 
hindab ühekordsete maksete arvutamisel kasutatavaid alusandmeid ja otsustab makse summa.   
3. Tagasimaksmisel ei tohi arvestada määrasid, mis on kõrgemad kui nende mitterahaliste 
hüvitiste suhtes kohaldatavad määrad, mis on mä äratud kindlustatud isikutele, kelle kohta kehtivad 
õigusaktid, mida kohaldab lõikes  1 osutatud hüvitist andnud asutus.  
2. jagu.  Tagasimaksmine kindlaksmääratud summade alusel  
Artikkel SSCI.48. Asjaomaste riikide kindlaksmääramine  
1. Protokolli artikli  SSC.3 0 [Tagasimaksed asutuste vahel] lõikes  2 osutatud riigid, kelle õigus - 
või haldusstruktuuridest tulenevalt ei ole tegelike kulutuste alusel tagasimaksmise kasutamine 
asjakohane, on loetletud käesoleva lisa liites SSCI -3.  
2. Käesoleva lisa liites SSCI -3 nimet atud riikide puhul hüvitavad pädevad asutused asutustele 
nende mitterahaliste hüvitiste maksumuse, mis on antud:    
(a) pereliikmetele, kes ei ela kindlustatud isikuga samas riigis, nagu on sätestatud protokolli 
artiklis  SSC.15 [Elamine muus riigis kui pädev ri ik], ning    
(b) pensionäridele ja nende pereliikmetele, nagu on sätestatud protokolli artikli  SSC.22 [Õiguse 
puudumine mitterahalistele hüvitistele elukohajärgse riigi õigusaktide alusel] lõikes  1 ning 
artiklites  SSC.23 [Pensionid ühe või mitme riigi õigusakti de alusel, välja arvatud elukohajärgne 
riik, kui viimatinimetatud riigis kehtib õigus saada mitterahalisi hüvitisi] ja SSC.24 [Pereliikmete 
elamine riigis, mis pole pensionäri elukohariik],   
tehes seda igaks kalendriaastaks kindlaks määratud summa alusel. Nimetatud kindlaksmääratud 
summa on võimalikult ligilähedane tegelikele kulutustele.  
Artikkel SSCI.49. Igakuise kindlaksmääratud summa ja kindlaksmääratud kogusumma arvutamise 
meetod  
1. Iga kreeditorriigi puhul määratakse igakuine kindlaksmääratud summa isiku  kohta (F i) ühe 
kalendriaasta kohta, jagades keskmise aastakulu inimese kohta (Y i) eri vanuserühmade (i) kaupa 
kaheteistkümnega ja rakendades tulemuse suhtes vähenduskoefitsienti (X) vastavalt järgmisele 
valemile:    
Fi = Y i*1/12*(1 -X)   
kus   
 
1232  - näitaja i (i = 1, 2 ja 3) esindab kindlaksmääratud summa arvutamisel 
kasutatud kolme vanuserühma järgmiselt:    
- i = 1: alla 20 -aastased isikud   
- i = 2: 20 –64-aastased isikud  
- i = 3: 65 -aastased ja vanemad isikud;  
- Yi esindab keskmist aastast kulu vanuserühma i kuuluva isiku kohta, nagu on 
määratletud lõikes 2;   
- Koefitsient X (0,20 või 0,15) tähistab vähendamist, nagu see on määratletud 
lõikes 3.   
2. Keskmine aastane kulu vanuserühma i kuuluva isiku kohta (Y i) saadakse, jagades 
kreeditorriigi asutuste poolt kõikidele asjaomasesse vanuserühma kuuluvatele isikutele, kelle suhtes 
kehtivad selle riigi õigusaktid ja kes elavad tema territooriumil, antud mitterahaliste hüvitiste aastase 
kogusumma asjaomasesse vanuserühma kuuluv ate isikute keskmise arvuga kõnealusel 
kalendriaastal. Arvutamisel võetakse aluseks käesoleva lisa artiklis SSCI.20 [Kohaldatav 
kindlustusskeem mitme skeemi olemasolu korral elukoha - või viibimiskoha riigis] osutatud skeemide 
järgi tehtud kulutused.  
3. Igakui sele kindlaksmääratud summale kohaldatav vähendus on üldjuhul 20  % (X = 0,20). See 
on 15  % (X = 0,15) pensionäride ja nende pereliikmete puhul, kui pädev riik ei ole loetletud lisas  SSC-
3 [Täiendavad õigused pädevasse riiki naasvate pensionäride puhul].  
4. Iga deebitorriigi puhul on kindlaksmääratud kogusummaks kalendriaasta kohta summa, mis 
saadakse, korrutades iga vanuserühma i puhul igakuise kindlaksmääratud summa isiku kohta kuude 
arvuga, mil asjaomased isikud olid kreeditorriigis kindlustatud selles vanus erühmas.  
Kuude arv, mil asjaomased isikud olid kreeditorriigis kindlustatud, on nende kalendrikuude summa 
kalendriaastas, mille jooksul asjaomastel isikutel oli kreeditorriigi territooriumil elamise tõttu õigus 
saada nimetatud territooriumil mitterahalisi hüvitisi deebitorriigi kulul. Need kuud määratakse 
kindlaks nimekirja abil, mida elukohajärgne asutus selleks hoiab ja mis põhineb kõnealuste isikute 
õiguste dokumentaalsel tõendusel pädeva asutuse poolt.    
5. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee võ ib esitada ettepaneku muudatuste kohta, 
mis võivad osutuda vajalikeks, tagamaks, et kindlaksmääratud summade arvutamisel saadav tulemus 
on võimalikult ligilähedane tegelikele kulutustele ja et lõikes  3 nimetatud vähendamised ei põhjusta 
riikidele tasakaalu stamata makseid või topeltmakseid.    
6. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee kehtestab lõigetes  1–5 osutatud 
kindlaksmääratud summade arvutamise lähteandmete määramise meetodid.  
Artikkel SSCI.50.  Aastaste keskmiste kulude teatamine  
Iga vanuserühma aastane keskmine kulu isiku kohta konkreetse aasta kohta teatatakse 
sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteele hiljemalt kõnealusele aastale järgneva teise aasta 
lõpuks. Vastasel korral võetakse aluseks keskmine kulu isiku kohta, mille sotsiaalkindlu stuse 
koordineerimise erikomitee on eelmise aasta jaoks viimati kindlaks määranud.  
3. jagu.  Üldsätted  
 
1233  Artikkel SSCI.51.  Asutustevaheliste tagasimaksete kord  
1. Riikidevahelised hüvitamised toimuvad nii kiiresti kui võimalik.  Iga asjaomane asutus on 
kohustatud tagasi maksma nõuded enne käesolevas jaos nimetatud tähtaegu, niipea kui tal on 
selleks võimalus. Ühe konkreetse nõude vaidlustamine ei tohi takistada teise nõude või teiste nõuete 
tagasimaksmist.   
2. Protokolli artiklites  SSC.30 [Tagasimaksed asutuste vahel] ja SSC.36 [Tagasimaksed asutuste 
vahel] sätestatud tagasimaksed liikmesriikide ja Ühendkuningriigi asutuste vahel tehakse 
kontaktasutuse vahendusel. Tagasimaksete tegemiseks protokolli artikli  SSC.30 [Tagasimaksed 
asutu ste vahel] ja artikli  SSC.36 [Tagasimaksed asutuste vahel] kohaselt võib kasutada eraldi 
kontaktasutusi.  
Artikkel SSCI.52. Nõuete esitamise ja tasaarveldamise tähtajad  
1. Tegelike kulude alusel koostatud nõuded esitatakse deebitorriigi kontaktasutusele 12 kuu  
jooksul alates selle poolaasta lõppemisest, mille jooksul need nõuded kirjendati kreeditorasutuse 
raamatupidamisdokumentides.  
2. Kindlaksmääratud summade tagasimaksetega seotud nõuded kalendriaasta kohta esitatakse 
deebitorriigi kontaktasutusele 12  kuu jooks ul pärast seda kuud, mil keskmised kulud kõnealuse aasta 
kohta kiideti heaks sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteel. Käesoleva lisa artikli SSCI.49 
[Igakuise kindlaksmääratud summa ja kindlaksmääratud kogusumma arvutamise meetod] lõikes 4 
osutatud  arvestus esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta lõpuks.  
3. Käesoleva lisa artikli  SSC.7 [Hüvitiste ja sissemaksete ajutine arvutamine] lõike  5 teises  lõigus 
nimetatud juhtumi korral ei alga käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaja arvestamine 
enne, kui on tehtud kindlaks pädev asutus.  
4. Pärast lõigetes 1 ja 2 osutatud tähtaegu esitatud nõudeid ei arvestata.  
5. Nõuded maksab deebitorasutus käesoleva lisa artiklis SSCI.51 [Asutustevaheliste 
tagasimaksete kord] osutatud kreeditorriigi kontaktasutusele 18  kuu jooksul alates selle kuu lõpust, 
mille jooksul nõuded esitati deebitorriigi kontaktasutusele. See ei kehti nõuete kohta, mille 
deebitorasutus on selle ajavahemiku jooksul asjakohasel põhjusel tagasi lükanud.  
6. Nõuetega seoses tekkinud vaidlused lahendatakse 36 kuu jooksul alates kuust, mil vastav 
nõue esitati.  
7. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee hõlbustab lõplikku arveldamist juhtudel, kui 
lõikes 6 nimetatud tähtaja jooksul ei leita lahendust, ning esitab ühe vaidluse osalise põhjendat ud 
taotluse alusel oma arvamuse vaidluse kohta kuue kuu jooksul pärast küsimuse talle suunamist.  
Artikkel SSCI.53. Viivised ja tagasimaksed  
1. Alates käesoleva lisa artikli SSCI.52 [Nõuete esitamise ja tasaarveldamise tähtajad] lõikes 5 
nimetatud 18 -kuulise a javahemiku lõpust võib kreeditorasutus maksmata nõuetelt võtta viivist, välja 
arvatud juhul, kui deebitorasutus on kuue kuu jooksul alates selle kuu lõpust, mille jooksul nõue 
esitati, teinud tagasimakse vähemalt 90 % ulatuses kogu nõudest, mis on esitatud  käesoleva lisa 
artikli SSCI.52 [Nõuete esitamise ja tasaarveldamise tähtajad] lõigete 1 või 2 alusel.  Nõude nende 
osade suhtes, mis ei ole tagasimaksega kaetud, võib viivist võtta alles käesoleva lisa artikli SSCI.53 
lõikes 6 osutatud 36kuulise ajavahemik u lõpust.  
 
1234  2. Viivise arvutamisel võetakse aluseks viiteintressimäär, mida kohaldab oma põhiliste 
refinantseerimistoimingute suhtes finantseerimisasutus, kelle sotsiaalkindlustuse erikomitee on sel 
otstarbel kindlaks määranud. Kohaldatakse intressimäära, mis k ehtib maksekuu esimesel päeval.  
3. Ükski kontaktasutus ei ole kohustatud lõikes  1 sätestatud tagasimakset vastu võtma. Kui 
kontaktasutus sellisest pakkumisest ära ütleb, ei ole kreeditorasutusel siiski enam õigust nõuda muid 
kui lõike  1 teises lauses käsitlet ud kõnealuse nõudega seotud viiviseid.  
Artikkel SSCI.54.  Aastaaruanded  
1. Partnerlusnõukogu koostab sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee aruande alusel 
iga kalendriaasta suhtes võlanõuete kohta aruande.  Selleks teatavad kontaktasutused 
sotsiaalkind lustuse koordineerimise erikomiteele viimase poolt määratud tähtpäevadeks ja 
menetluse kohaselt nende esitatud, tasaarveldatud või vaidlustatud nõuete summa (kreeditori 
positsioon) ning nende poolt saadud, tasaarveldatud või vaidlustatud nõuete summa (deeb itori 
positsioon).  
2. Partnerlusnõukogu võib korraldada kontrolli asjakohaseks statistiliste ja arvestusandmete 
uurimiseks, mida on vaja, et koostada lõikes  1 osutatud aastaaruanne võlanõuete kohta, eelkõige et 
tagada nende andmete vastavus käesoleva jaotise sätetele.  
2. PEATÜKK.  ALUSETULT MAKSTUD HÜVITISTE SISSENÕUDMINE, AJUTISTE MAKSETE JA 
SISSEMAKSETE SISSENÕUDMINE, TASAARVESTUS JA ABI SISSENÕUDMISEL  
1. jagu. Põhimõtted  
Artikkel SSCI.55.  Üldsätted  
Protokolli artikli  SSC.64 [Sissemaksete kogumine ja hüvitiste sissenõudmine] kohaldamisel ja selles 
kindlaks määratud tingimuste kohaselt nõutakse nõuded sisse võimaluse korral alati tasaarvestuse 
teel nii asjaomase liikmesriigi ja Ühendkuningriigi asutust e vahel kui ka asjaomase füüsilise või 
juriidilise isikuga käesoleva lisa artiklite  SSCI.56 [Alusetult saadud hüvitised] kuni SSCI.58 
[Tasaarvestusega seotud kulud] kohaselt. Kui kogu nõuet või osa sellest ei ole võimalik sisse nõuda 
nimetatud tasaarvestus e teel, nõutakse maksta jäänud summad sisse vastavalt käesoleva lisa 
artiklitele  SSCI.59 [Mõisted ja üldsätted] kuni SSCI.69 [Sissenõudmisega seotud kulud].   
2. jagu.  Tasaarvestus  
Artikkel SSCI.56.  Alusetult saadud hüvitised  
1. Kui ühe riigi asutus on isik ule alusetult hüvitisi maksnud, võib kõnealune asutus tema 
kohaldatavates õigusaktides määratud tingimustel ja piirides taotleda mis tahes muu riigi asutuselt, 
kes peab asjaomasele isikule hüvitisi maksma, et alusetult makstud summa peetaks kinni 
asjaomase le isikule võlgnetavatest või jooksvalt makstavatest summadest, olenemata 
sotsiaalkindlustuse liigist, mille raames kõnealust hüvitist makstakse.  Viimatinimetatud riigi asutus 
peab kõnealuse summa kinni tema kohaldatavate õigusaktidega selliseks tasaarvest useks ettenähtud 
tingimustel ja piirides, nagu oleks tegemist tema enda poolt üleliigselt makstud summadega, ja 
kannab kinnipeetud summa üle alusetult hüvitisi maksnud asutusele.   
2. Erandina lõikest  1, juhul kui riigi asutus on protokolli III  jaotise [Eri li iki hüvitistega seotud 
erisätted] 3.  peatüki [Matusetoetused] ja 4.  peatüki [Invaliidsushüvitised] kohaste 
invaliidsushüvitiste, vanadus - või toitjakaotuspensionide määramisel või uuesti läbivaatamisel isikule 
alusetult maksnud hüvitisi alusetus summas, võ ib kõnealune asutus taotleda riigi asutuselt, kes peab 
 
1235  asjaomasele isikule vastavaid hüvitisi maksma, et üleliigselt makstud summa peetaks kinni 
asjaomasele isikule võlgnetavatest summadest.  Pärast seda, kui viimati nimetatud asutus on 
teatanud alusetu väl jamakse teinud asutusele enda poolt võlgnetava summa, teatab alusetu 
väljamakse teinud asutus kahe kuu jooksul alusetult väljamakstud summa. Kui võlgnetavate 
summade väljamaksmise eest vastutav asutus saab kõnealuse teatise ettenähtud tähtaja jooksul, 
kann ab ta kinnipeetud summa üle alusetuid väljamakseid teinud asutusele. Tähtaja möödumisel 
maksab kõnealune asutus võlgnetavad summad viivitamata asjaomasele isikule välja.   
3. Kui isik on saanud ühes riigis sotsiaalabi perioodi jooksul, mil tal oli õigus saada hüvitist teise 
riigi õigusaktide alusel, võib seda abi andnud organ, juhul kui tal on seaduslik õigus tagasi nõuda 
asjaomasele isikule maksmisele kuulunud hüvitist, taotleda mis tahes muu riigi asutuselt, kes peab 
asjaomasele isikule hüvitisi maksma, et se e peaks väljamakstud abi summa kinni summast, mida 
kõnealune riik asjaomasele isikule maksab.   
Seda sätet kohaldatakse mutatis mutandis asjaomase isiku pereliikme suhtes, kes on saanud ühe riigi 
territooriumil abi perioodi jooksul, mil kindlustatud isikul on olnud õigus saada selle pereliikme tõttu 
hüvitist teise riigi õigusaktide alusel.  
Abisumma alusetult väljamaksnud riigi asutus saadab aruande talle võlgnetava summa kohta teise 
riigi asutusele, kes peab seejärel kõnealuse summa kinni tema kohaldatavate  õigusaktidega selliseks 
tasaarvestuseks ettenähtud tingimustel ja piirides ning kannab selle summa viivitamata üle alusetu 
väljamakse teinud asutusele.  
Artikkel SSCI.57. Ajutiselt makstud rahalised hüvitised või sissemaksed  
1. Käesoleva lisa artikli  SSCI.6 [Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajutine andmine] 
kohaldamisel ja hiljemalt kolm kuud pärast kohaldatavate õigusaktide kindlaksmääramist või hüvitise 
maksmise eest vastutava asutuse tuvastamist koostab ajutiselt rahalisi hüvitisi maksnud asutu s 
aruande ajutiselt makstud summa kohta ja saadab selle pädevaks tunnistatud asutusele.  
Hüvitiste maksmiseks pädevaks tunnistatud asutus peab ajutiselt makstud summa kinni vastavatest 
hüvitistest, mida ta asjaomasele isikule võlgneb, ning kannab kinnipeetu d summa viivitamata üle 
ajutiselt rahalisi hüvitisi maksnud asutusele.  
Kui ajutiselt makstud hüvitiste summa on suurem kui võlgnetav summa või kui võlgnevused 
puuduvad, peab pädevaks tunnistatud asutus kõnealuse summa kinni jooksvalt makstavatest 
summadest  tema kohaldatavate õigusaktidega selliseks tasaarvestuseks ettenähtud tingimustel ja 
piirides, ning kannab kinnipeetud summa viivitamata üle ajutiselt rahalisi hüvitisi maksnud asutusele.  
2. Asutus, kes on ajutiselt saanud sissemakseid juriidiliselt või füüs iliselt isikult, maksab 
kõnealused summad nende maksjale tagasi alles pärast seda, kui ta on pädevaks tunnistatud 
asutusega kindlaks teinud summad, mis tal on saada vastavalt käesoleva lisa artikli  SSCI.6 
[Õigusaktide ajutine kohaldamine ja hüvitiste ajuti ne andmine] lõikele  4. 
Pädevaks tunnistatud asutuse taotlusel, mis esitatakse hiljemalt kolm kuud pärast kohaldatavate 
õigusaktide kindlaksmääramist, kannab ajutiselt sissemakseid saanud asutus need kõnealuseks 
perioodiks pädevaks tunnistatud asutusele üle , et tasaarveldada seoses juriidilise või füüsilise isiku 
poolt pädevaks tunnistatud asutusele võlgnetavad sissemaksed. Üle kantud sissemakseid käsitatakse 
tagasiulatuvalt kui pädevaks tunnistatud asutusele makstud sissemakseid.  
 
1236  Kui ajutiselt makstud sisse maksete summa on suurem kui pädevaks tunnistatud asutusele juriidilise 
või füüsilise isiku võlgnetav summa, maksab ajutiselt sissemakseid saanud asutus ülemäärase summa 
juriidilisele või füüsilisele isikule tagasi.  
Artikkel SSCI.58.  Tasaarvestusega seotud  kulud  
Kulusid ei kaasne, kui võlad nõutakse sisse protokolli käesoleva lisa artiklites SSCI.56 [Alusetult 
saadud hüvitised] ja SSCI.57 [Ajutiselt makstud rahalised hüvitised või sissemaksed] sätestatud 
tasaarvestuse teel.  
  
 
1237  3. jagu. Sissenõudmine  
Artikkel  SSCI.59.  Mõisted ja üldsätted  
1. Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid:  
- „nõue“ – kõik nõuded, mis on seotud alusetult makstud sissemaksetega või alusetult 
määratud hüvitistega, sealhulgas viivised, rahatrahvid, haldustrahvid ning kõik muud 
asjaomase  nõudega seotud tasud ja kulud vastavalt nõude esitanud riigi õigusaktidele;   
 
- „taotluse esitanud asutus“ – iga riigi mis tahes asutus, mis esitab eespool määratletud 
nõuet puudutava teabe -, teatamis - või sissenõudmistaotluse;   
 
-  „taotluse saanud asutus“ – iga riigi mis tahes asutus, millele võib esitada teabe -, 
teatamis - või sissenõudmistaotluse.  
 
2. Taotluste esitamine ja kogu sellega seotud riikidevaheline teabevahetus toimub üldjuhul 
selleks määratud asutuste vahendusel.  
3. Sotsiaal kindlustuse koordineerimise erikomitee võtab praktilisi rakendusmeetmeid, 
sealhulgas meetmeid, mis on muu hulgas seotud käesoleva lisa artikliga  SSCI.4 [Vormid, dokumendid 
ja andmete vahetamise viisid] ning sellise miinimummäära kehtestamisega, mida ületav ate 
summade suhtes võib esitada sissenõudmistaotluse.  
Artikkel SSCI.60.  Teabetaotlused  
1. Taotluse esitanud asutuse taotlusel esitab taotluse saanud asutus talle mis tahes teabe, mis 
võib taotluse esitanud asutusele tema nõude sissenõudmisel kasulikuks osutuda.  
2. Nimetatud teabe hankimiseks rakendab taotluse saanud asutus volitusi, mis on ette nähtud 
tema riigis tekkinud sarnaste nõuete sissenõudmise suhtes kohaldatavate õigusnormide ja 
halduspraktikaga.  Teabetaotluses on märgitud juriidilise või füüsilise  isiku nimi, viimane teadaolev 
aadress ning muu asjaomase isiku identifitseerimiseks vajalik teave ning teabetaotluse aluseks oleva 
nõude laad ja summa.  
3. Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud esitama teavet:  
(a) mida ta ei saaks hankida oma territooriumil te kkinud sarnaste nõuete sissenõudmiseks,  
(b) mis avalikustaks mis tahes äri -, tootmis - või ametisaladusi  või 
(c) mille avalikustamine ohustaks riigi julgeolekut või kahjustaks selle avalikku korda.  
4. Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitanud asutust teabetaotluse rahuldamata 
jätmise põhjustest.   
Artikkel SSCI.61.  Teatamine  
1. Taotluse saanud asutus teeb taotluse esitanud asutuse taotlusel ning samalaadsetest 
juriidilistest dokumentidest ja otsustest teatamise suhtes oma territooriumil kehtivate normide 
kohaselt adressaadile teatavaks kõik taotluse esitanud asutuse riigist pärinevad juriidilised 
 
1238  dokumendid ja otsused, sealhulgas ka kohtuotsused, mis on seotud konkreetse nõude või selle 
sissenõudmisega.   
2. Teatamistaotluses märgitakse adressaadi nimi, aadres s ja muu taotluse esitanud asutusele 
tavaliselt kättesaadav asjakohane teave asjaomase adressaadi kohta, teatavakstehtava juriidilise 
dokumendi või otsuse laad ja sisu ning vajaduse korral võlgniku nimi, aadress ja muu võlgniku 
identifitseerimiseks vajalik  teave ning nõue, mida asjaomane juriidiline dokument või otsus 
puudutab, samuti kogu muu vajalik teave.   
3. Taotluse saanud asutus teavitab viivitamata taotluse esitavat asutust tema teatamistaotluse 
saamise järel võetud meetmetest ning eelkõige juriidilise dokumendi või otsuse adressaadile 
edastamise kuupäevast.   
Artikkel SSCI.62. Sissenõudmistaotlus  
1. Taotluse esitava asutuse taotlusel nõuab taotluse saanud asutus sisse nõuded, mille suhtes 
on olemas taotluse esitanud asutuse täitmisele pööramist lubav juriid iline dokument, niivõrd kui see 
on võimalik taotluse saanud asutuse riigis kohaldatavate õigusaktide ja halduspraktikaga ette nähtud 
piirides ning nende õigusaktide ja halduspraktika alusel.  
2. Taotluse esitanud asutus võib esitada sissenõudmistaotluse vaid juhul, kui  
(a) ta esitab taotluse saanud asutusele taotlust esitava asutuse riigis nõude täitmisele pööramist 
lubava juriidilise dokumendi ametliku või tõestatud koopia, välja arvatud juhul kui 
kohaldatakse käesoleva lisa artikli SSCI.64 [Makseviisid ja tähtaj ad] lõiget 3;   
(b) nõuet või selle täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti ei ole tema riigis 
vaidlustatud;   
(c) ta on oma riigis rakendanud asjakohaseid sissenõudmismenetlusi, mida lõikes  1 osutatud 
juriidilise dokumendi alusel teostada võib, ja kui võ etud meetmed ei ole kaasa toonud nõude 
täielikku tasumist;  
(d) aegumistähtaeg ei ole tema enda õigusaktide kohaselt möödunud.  
3. Sissenõudmistaotluses märgitakse:  
(a) nimi, aadress ja muu asjaomase füüsilise või juriidilise isiku või tema varasid valdava kolmanda 
isiku identifitseerimiseks vajalik teave;  
(b) nimi, aadress ja muu taotluse esitanud asutuse identifitseerimiseks vajalik teave;   
(c) viide juriidilisele dokumendile, mis lubab nõude täitmisele pööramist ja mis on välja antud 
taotluse esitanud asutuse riigis;   
(d) nõude laad ja suurus, sealhulgas peanõue, viivis, rahatrahvid, haldustrahvid ja kõik muud 
tasumisele kuuluvad tasud ja kulud, mis on esitatud nii taotluse esitanud asutuse kui ka 
taotluse saanud asutuse riigi (riikide) vääringus;   
(e) kuupäev, mil taotluse esitan ud asutus või taotluse saanud asutus juriidilise dokumendi 
adressaadile teatavaks tegi;   
 
1239  (f)  kuupäev, millest alates, ja ajavahemik, mille jooksul on täitmisele pööramine taotluse 
esitanud asutuse riigis kehtivate õigusaktide kohaselt võimalik;  
(g) muu asjakohane  teave.  
4. Sissenõudmistaotlus sisaldab ka taotluse esitava asutuse deklaratsiooni, milles kinnitatakse, 
et lõikes  2 sätestatud tingimused on täidetud.  
5. Taotluse esitanud asutus edastab taotluse sihtasutusele kogu asjakohase teabe seoses 
sissenõudmistaotluse p õhjuseks olevate asjaoludega viivitamata pärast sellise teabe saamist.  
Artikkel SSCI.63.  Sissenõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument  
1. Vastavalt protokolli artikli  SSC.64 [Sissemaksete kogumine ja hüvitiste sissenõudmine] 
lõikele  2 tunnustata kse nõude täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti otseselt ja seda 
käsitatakse automaatselt kui juriidilist dokumenti, mis lubab taotluse saanud asutuse riigi nõude 
täitmisele pöörata.   
2. Olenemata lõikest  1 võib nõude täitmisele pööramist lubavat  juriidilist dokumenti vajaduse 
korral ja kooskõlas taotluse saanud asutuse riigis kehtivate õigusaktidega aktsepteerida ja 
tunnustada juriidilise dokumendina, mis lubab nõude täitmisele pööramist kõnealuse riigi 
territooriumil, ning sellise dokumendiga tä iendada või asendada.  
Riigid püüavad sellise aktsepteerimise, tunnustamise, täiendamise või asendamisega seotud 
toimingud lõpule viia kolme kuu jooksul alates sissenõudmistaotluse saamisest, välja arvatud juhul, 
kui kohaldatakse käesoleva lõike kolmandat lõiku. Kui täitmisele pööramist lubav juriidiline 
dokument on nõuetekohaselt koostatud, ei või riigid nimetatud toimingute tegemisest keelduda. 
Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitavat asutust kolmekuulise tähtaja ületamise põhjustest.   
Kui nende toimingute tegemise tõttu tekib vaidlus seoses nõude või taotluse esitava asutuse 
väljastatud nõude täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendiga, kohaldatakse käesoleva lisa 
artiklit  SSCI.65 [Nõude või selle sissenõudmise täitmisele pööramist lubava  juriidilise dokumendi 
vaidlustamine ning täitemeetmete vaidlustamine].  
Artikkel SSCI.64. Makseviisid ja tähtajad  
1. Nõuded nõutakse sisse taotluse saanud asutuse riigi vääringus.  Taotluse saanud asutus 
kannab enda poolt sissenõutud nõude kogusumma üle taotlu se esitavale asutusele.   
2. Taotluse saanud asutus võib vastavalt oma riigis kehtivatele õigus - ja haldusnormidele ja 
pärast konsulteerimist taotluse esitanud asutusega anda võlgnikule maksmiseks lisaaega või lubada 
tal maksta osade kaupa.  Taotluse saanud asu tuse antud lisamakseaja eest nõutud viivised tuleb 
samuti üle kanda taotluse esitanud asutusele.   
3. Alates kuupäevast, mil nõude sissenõudmise täitmisele pööramist võimaldav juriidiline 
dokument on otseselt tunnustatud kooskõlas käesoleva lisa artikli SSCI.63 [Sissenõude täitmisele 
pööramist lubav juriidiline dokument] lõikega 1, või aktsepteeritud, tunnustatud, täiendatud või 
asendatud kooskõlas protokolli käesoleva lisa artikli SSCI.63 [Sissenõude täitmisele pööramist lubav 
juriidiline dokument] lõike ga 2, nõutakse hilinenud maksete eest viivist taotluse saanud asutuse riigis 
kehtivate õigus - ja haldusnormide kohaselt ja see kantakse samuti üle taotluse esitanud asutusele.   
 
1240  Artikkel SSCI.65. Nõude või selle sissenõudmise täitmisele pööramist lubava jur iidilise dokumendi 
vaidlustamine ning täitemeetmete vaidlustamine   
1. Kui sissenõudmismenetluse ajal vaidlustab huvitatud isik nõude või selle täitmisele 
pööramist lubava juriidilise dokumendi, mis on välja antud taotluse esitanud asutuse riigis, pöördub 
nime tatud isik taotluse esitanud asutuse riigi asjakohase võimuorgani poole vastavalt selles riigis 
kehtivatele õigusaktidele.  Taotluse esitanud asutus teatab sellest viivitamata taotluse saanud 
asutusele. Kõnealusest pöördumisest võib taotluse saanud asutust teavitada ka huvitatud isik.  
2. Niipea kui taotluse saanud asutus on taotluse esitanud asutuselt või huvitatud isikult saanud 
lõikes  1 nimetatud teatise või teabe, peatab ta täitemenetluse kuni asjakohase võimuorgani 
otsuseni, kui taotluse esitanud asutus koo skõlas käesoleva lõike teise lõiguga ei nõua teisiti.  Taotluse 
saanud asutus võib vajaduse korral ja ilma, et see piiraks käesoleva lisa artikli SSCI.68 
[Ettevaatusabinõud] kohaldamist, rakendada sissenõudmist tagavaid ettevaatusabinõusid, kui selline 
tege vus on samalaadsete nõuete puhul tema riigis kehtivate õigusnormidega lubatud.  
Olenemata esimesest lõigust võib taotluse esitanud asutus kooskõlas oma riigis kehtivate õigus - ja 
haldusnormidega ning halduspraktikaga nõuda, et taotluse saanud asutus nõuaks vaidlustatud 
nõude sisse, kui taotluse saanud asutuse riigis kehtivad õigus - ja haldusnormid ning halduspraktika 
seda lubavad. Kui vaidlustamise tulemus on võlgnikule soodne, peab taotluse esitanud asutus mis 
tahes sissenõutud summad tagasi maksma ja vajad use korral tasuma taotluse saanud asutuse riigis 
kehtivate õigusaktide kohaselt tasumisele kuuluvad kompensatsioonid.  
3. Taotluse saanud asutuse riigis võetud täitemeetmete vaidlustamisel pöördutakse selle riigi 
asjakohase võimuorgani poole vastavalt seal keh tivatele õigusnormidele.  
4. Kui asjakohane võimuorgan, kelle poole pöördutakse vastavalt lõikele  1, on kohtuorgan ning 
see organ teeb taotluse esitanud asutusele soodsa otsuse, mis võimaldab taotluse esitanud asutuse 
riigis nõude sisse nõuda, käsitatakse seda  otsust „täitmisele pööramist lubava juriidilise 
dokumendina“ lisa artiklite  SSCI.62 [Sissenõudmistaotlus] ja SSCI.63 [Sissenõude täitmisele 
pööramist lubav juriidiline dokument] tähenduses ning lähtutakse sellest nõude sissenõudmisel.   
Artikkel SSCI.66.  Abi andmise piirid  
1.  Taotluse saanud asutus ei ole kohustatud:  
(a) andma käesoleva lisa artiklites  SSCI.62 [Sissenõudmistaotlus] kuni SSCI.65 [Nõude või selle 
sissenõudmise täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi vaidlustamine ning 
täitemeetmete vaidl ustamine] sätestatud abi, kui nõude sissenõudmine põhjustaks võlgniku 
seisundi tõttu tõsiseid majanduslikke või sotsiaalseid raskusi taotluse saanud asutuse riigis, 
juhul kui taotluse saanud asutuse riigis kehtivad õigus - või haldusnormid võimaldavad selli seid 
meetmeid võtta samalaadsete siseriiklike nõuete puhul;  
(b) andma käesoleva lisa artiklites  SSCI.60 [Teabetaotlus] kuni SSCI.65 [Nõude või selle 
sissenõudmise täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi vaidlustamine ning 
täitemeetmete vaidlustamine]  sätestatud abi, kui käesoleva lisa artiklite  SSCI.60 
[Teabetaotlus] kuni SSCI.62 [Sissenõudmistaotlus] kohaselt esitatud esmane taotlus käsitleb 
rohkem kui viis aastat vanu nõudeid, arvestades ajast, mil kooskõlas taotluse esitanud asutuse 
riigis kehtivat e õigus - või haldusnormidega ning halduspraktikaga koostati täitmisele 
pööramist lubav juriidiline dokument, kuni taotluse esitamise kuupäevani.  Juhul kui nõue või 
juriidiline dokument vaidlustatakse, arvestatakse kõnealust ajavahemikku alates ajast, mil 
 
1241 taotluse esitanud asutuse riik teeb kindlaks, et nõuet või täitmisele pööramist lubavat 
dokumenti, mis võimaldab seda sisse nõuda, ei või enam vaidlustada.   
2. Taotluse saanud asutus teavitab taotluse esitavat asutust abitaotluse tagasilükkamise 
põhjustest.   
Artikkel SSCI.67.  Aegumistähtajad  
1. Aegumistähtaegadega seotud küsimusi reguleeritakse:  
(a) taotluse esitanud asutuse riigis kehtivate õigusaktidega, mis käsitlevad nõuet või selle 
täitmisele pööramist lubavat juriidilist dokumenti,  ning  
(b) taotluse saanud asutuse  riigis kehtivate õigusaktidega, mis käsitlevad täitemeetmeid taotluse 
saanud riigis.  
Aegumistähtajad kooskõlas taotluse saanud asutuse riigis kehtivate õigusaktidega algavad otsese 
tunnustamise kuupäevast või aktsepteerimise, tunnustamise, täiendamise või  asendamise 
kuupäevast vastavalt käesoleva lisa artiklile  SSCI.63 [Sissenõude täitmisele pööramist lubav juriidiline 
dokument].  
2. Kui taotluse saanud asutuse poolt vastavalt abitaotlusele nõude sissenõudmiseks võetud 
meetmeid oleks võtnud taotluse esitanud a sutus ja need oleksid põhjustanud aegumistähtaja 
peatumise või katkemise kooskõlas taotluse esitanud asutuse riigi kehtivate õigusaktidega, 
käsitatakse kõnealuseid meetmeid nende mõju seisukohalt viimati nimetatud riigis võetud 
meetmetena.   
Artikkel SSCI.6 8.  Ettevaatusabinõud  
Kui taotluse saanud asutuse riigi õigusnormid seda võimaldavad, rakendab nimetatud asutus 
taotluse esitanud asutuse põhjendatud taotluse korral ettevaatusabinõusid, et tagada nõude 
sissenõudmine.  
Esimese lõigu rakendamisel kohaldataks e käesoleva lisa artiklites  SSCI.62 [Sissenõude], SSCI.63 
[Sissenõude täitmisele pööramist lubav juriidiline dokument], SSCI.65 [Nõude või selle sissenõudmise 
täitmisele pööramist lubava juriidilise dokumendi vaidlustamine ning täitemeetmete vaidlustamine]  
ja SSCI.66 [Abi andmise piirid] kehtestatud sätteid ja menetlusi mutatis mutandis .  
Artikkel SSCI.69.  Sissenõudmisega seotud kulud  
1. Taotluse saanud asutus nõuab asjaomaselt füüsiliselt või juriidiliselt isikult sisse ja peab kinni 
kõik sissenõudmisega seo ses tekkinud kulud kooskõlas õigusnormidega, mida taotluse saanud 
asutuse riigis kohaldatakse samalaadsete nõuete suhtes.  
2. Käesoleva jao kohaselt toimuv vastastikuse abi andmine on üldjuhul tasuta. Kui 
sissenõudmine põhjustab erilisi probleeme või sellega s eotud kulud on väga suured, võivad taotluse 
esitanud ja taotluse saanud asutus siiski kokku leppida konkreetsete juhtumitega seotud 
tagasimaksmise korras.  
Taotluse esitanud asutuse riik peab taotluse saanud asutuse riigile tagasi maksma kõik 
põhjendamatuks  osutunud toimingutest tulenevad kulutused ja kahjud, kui toimingute 
põhjendamatus oli seotud kas nõude sisu või taotluse esitanud asutuse poolt väljastatud dokumendi 
kehtivusega.   
 
1242   
V JAOTIS. MUUD SÄTTED, ÜLEMINEKU - JA LÕPPSÄTTED  
Artikkel SSCI.70.  Arstlik  läbivaatus ja halduskontroll  
1. Kui hüvitiste saaja või taotleja või tema perekonnaliige viibib või elab sellise riigi 
territooriumil, mis ei ole deebitorasutuse riik, teeb arstliku läbivaatuse kõnealuse asutuse taotlusel 
hüvitisesaaja viibimis - või elukohaj ärgne asutus kooskõlas viimati nimetatud asutuse kohaldatavates 
õigusaktides sätestatud menetlustega, ilma et see piiraks muude sätete kohaldamist.  
Deebitorasutus teatab viibimis - või elukohajärgsele asutusele vajaduse korral kõigist erinõuetest, 
mida tule b järgida, ja punktid, mida arstlik läbivaatus peab hõlmama.  
2. Viibimis - või elukohajärgne asutus edastab arstlikku läbivaatust taotlenud deebitorasutusele 
aruande. Kõnealusele asutusele on viibimis - või elukohajärgne asutuse tuvastatud asjaolud siduvad.  
Deebitorasutusel säilib õigus korraldada hüvitisesaaja läbivaatus enda valitud arsti poolt. Siiski võib 
hüvitisesaaja kutsuda deebitorasutuse riigi territooriumile vaid juhul, kui reis ei kahjusta tema tervist 
ja kui sellega seonduvad reisi - ja elamiskulud ka nnab deebitorasutus.  
3. Kui hüvitiste saaja või taotleja või hüvitiste saaja perekonna liige viibib või elab sellise riigi 
territooriumil, mis ei ole deebitorasutuse riik, teeb ametliku kontrolli kõnealuse asutuse taotlusel 
hüvitisesaaja viibimis - või elukoha järgne asutus.  
Sel juhul kohaldatakse ka lõiget  2. 
4. Erandina protokolli artikli  SSC.59 [Koostöö] lõikes  3 sätestatud tasuta vastastikuse 
halduskoostöö põhimõttest kompenseerib lõigetes  1–3 osutatud kontrollide kulud asutusele, kellele 
anti ülesanne need kon trollid teha, sellise ülesande andnud deebitorasutus.  
Artikkel SSCI.71.  Teated  
1. Riigid teatavad sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteele protokolli artiklis  SSC.1 
[Mõisted] ning käesoleva lisa artikli  SSCI.1 [Mõisted] lõike 2 punktides a ja b määratletud üksuste 
ning vastavalt käesolevale lisale nimetatud asutuste andmed.  
2. Lõikes  1 osutatud üksused peavad olema varustatud elektroonilise tunnusega 
identifitseerimisnumbri ja elektroonilise aadressi kujul.  
3. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikom itee kehtestab lõikes  1 osutatud andmete 
teatamise struktuuri, sisu ja üksikasjaliku korra, sealhulgas ühtse vormi ja näidise.  
4. Protokolli rakendamiseks võib Ühendkuningriik osaleda sotsiaalkindlustusteabe 
elektroonilises vahetamises (Electronic Exchange of  Social Security Information) ja kannab sellega 
seotud kulud.  
5. Riigid vastutavad lõikes  1 osutatud teabe pideva ajakohastamise eest.  
Artikkel SSCI.72.  Teave  
Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee töötab välja vajaliku teabe asjaomaste isikute 
nõustamiseks seoses nende õigustega ja haldustoimingutega, mis on vajalikud nende õiguste 
 
1243  kasutamiseks. Teabe levitamine tagatakse eelistatult elektroonilisel tee l selle avaldamisega 
avalikkusele kättesaadavatel veebisaitidel. Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee tagab 
teabe regulaarse ajakohastamise ning jälgib klientidele osutatud teenuste kvaliteeti.  
Artikkel SSCI.73.  Vääringu konverteerimine  
Protokol li ja käesoleva lisa sätete kohaldamisel on kahe vääringu vaheline vahetuskurss selle 
finantseerimisasutuse avaldatud viitekurss, kelle sotsiaalkindlustuse erikomitee on sel otstarbel 
kindlaks määranud.  Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee määrab  kindlaks kuupäeva, 
mida vahetuskursi määramisel arvesse võetakse.  
Artikkel SSCI.74.  Rakendussätted  
Sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee võib võtta vastu täiendavad suunised protokolli 
ja käesoleva lisa rakendamiseks.  
Artikkel SSCI.75.  Ajutised  sätted vormide ja dokumentide kohta  
1. Vaheperioodil, mille lõpu määrab kindlaks sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomitee, 
kehtivad käesoleva protokolli rakendamisel kõik pädevate asutuste poolt vahetult enne protokolli 
jõustumist kasutatud vormingus v äljastatud vormid ja dokumendid protokolli rakendamisel ja 
vajaduse korral jätkatakse nende kasutamist pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks.  Kõik 
sellised vormid ja dokumendid, mis on väljastatud enne nimetatud vaheperioodi ja selle kestel, 
kehtiva d seni, kuni lõpeb nende kehtivusaeg või kui need tühistatakse.  
2. Lõike  1 alusel kehtivate vormide ja dokumentide hulka kuuluvad:  
(a) Ühendkuningriigi nimel väljastatud Euroopa ravikindlustuskaardid, mis on käesoleva lisa 
artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki], artikli  SSC.25 [Pensionäri või tema 
pereliikmete viibimine riigis, kus nad ei ela – viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks 
väljaspool elukohajärgset riiki] lõike  1 ja artikli  SSCI.22 [Viibimine muus riigis kui pädev riik] 
kohal damisel kehtivad õigusi tõendavad dokumendid,  ning  
(b) porditavad dokumendid, mis kinnitavad isiku sotsiaalkindlustuse olukorda vastavalt protokolli 
jõustumiseks nõutavale.   
 
 
  
 
1244  LIIDE SSCI -1. HALDUSKOKKULEPPED KAHE VÕI ENAMA RIIGI VAHEL (MILLELE ON OSUTATUD 
KÄESOLEVA LISA ARTIKLIS SSCI.8)  
 
BELGIA – ÜHENDKUNINGRIIK  
4. mai ja 14. juuni 1976. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta 
(halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)  
18. jaanuari ja 14. märtsi 1977. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 kohta 
(määruse (EMÜ) nr 1408/71 III jaotise 1. peatüki kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude 
tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kord), mida on muudetud 4. mai ja 23. j uuli 1982. 
aasta kirjavahetusega (kokkulepe määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõike 1 punkti a 
kohaldamisest tulenenud kulude tagasimaksmise kohta)  
 
TAANI – ÜHENDKUNINGRIIK  
30. märtsi ja 19. aprilli 1977. aasta kirjavahetus, mida on muudetud 8. novembri 1989. aasta ja 10. 
jaanuari 1990. aasta kirjavahetuse teel, kokkuleppe kohta mitterahaliste hüvitiste kulude ning 
halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumise kohta  
 
EESTI – ÜHENDKUNINGRIIK  
29. märtsil 2006. aastal Eesti Vabari igi ja Ühendkuningriigi pädevate võimuorganite vahel määruse 
(EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohaselt sõlmitud kokkulepe, millega 
määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaselt antud 
mitterahalis te hüvitiste kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. mail 2004  
 
SOOME – ÜHENDKUNINGRIIK  
1. ja 20. juuni 1995. aasta kirjavahetus määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 
3 kohta (mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaks mine või tagasimaksmisest loobumine) ning 
määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude 
tagasimaksmisest loobumine)  
 
PRANTSUSMAA – ÜHENDKUNINGRIIK  
25. märtsi ja 28. aprilli 1997. aasta kirjavahetus määrus e (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta 
(halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)  
8. detsembri 1998. aasta kokkulepe erimeetodite kohta mitterahaliste hüvitiste eest 
tagasimakstavate summade kindlaksmääramiseks vastava lt määrustele (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) 
nr 574/72  
 
UNGARI – ÜHENDKUNINGRIIK  
1. novembril 2005. aastal Ungari Vabariigi ja Ühendkuningriigi pädevate võimuorganite vahel 
määruse (EMÜ) nr 883/2004 artikli 35 lõike 3 ja artikli 41 lõike 2 kohaselt sõlmitud kok kulepe, 
millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis nimetatud määruse kohaselt antud 
mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. mail 2004  
 
 
1245  IIRIMAA – ÜHENDKUNINGRIIK  
9. juuli 1975. aasta kirjavahetus määruse (EM Ü) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohta 
(määruse (EMÜ) nr 1408/71 III jaotise 1. ja 4. peatüki kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste kulude 
tagasimaksmise või tagasimaksmisest loobumise kord) ning määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 
lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobumine)  
 
ITAALIA – ÜHENDKUNINGRIIK  
15. detsembril 2005. aastal Itaalia Vabariigi ja Ühendkuningriigi pädevate võimuorganite vahel 
määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 kohaselt alla kirjutatud kokkulepe, 
millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaselt antud 
mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. jaanuaril 2005  
 
LUKSEMBUR G – ÜHENDKUNINGRIIK  
18. detsembri 1975. aasta ja 20. jaanuari 1976. aasta kirjavahetus seoses määruse (EMÜ) nr 574/72 
artikli 105 lõikega 2 (määruse (EMÜ) nr 574/72 artiklis 105 osutatud halduskontrolli ja arstliku 
läbivaatuse kulude tagasimaksmisest loobu mine)  
 
MALTA – ÜHENDKUNINGRIIK  
17. jaanuaril 2007. aastal Malta ja Ühendkuningriigi pädevate võimuorganite vahel määruse (EMÜ) 
nr 883/2004 artikli 35 lõike 3 ja artikli 41 lõike 2 kohaselt sõlmitud kokkulepe, millega määratakse 
kindlaks muud viisid kummask i riigis nimetatud määruse kohaselt antud mitterahaliste hüvitiste 
kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. mail 2004  
 
MADALMAAD – ÜHENDKUNINGRIIK  
11. augusti 1954. aasta konventsiooni rakendamist käsitleva 12. juuni 1956. aasta halduskokkuleppe  
artikli 3 teine lause.  
 
PORTUGAL – ÜHENDKUNINGRIIK  
8. juunil 2004. aastal kehtestatud kord, millega määratakse kindlaks muud viisid kummaski riigis 
antud mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmiseks, mille kohaldamine algas 1. jaanuaril 2003  
 
HISPAANI A – ÜHENDKUNINGRIIK  
18. juuni 1999. aasta kokkulepe vastavalt määrustele (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 antud 
mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmise kohta  
 
ROOTSI – ÜHENDKUNINGRIIK  
15. aprilli 1997. aasta kokkulepe määruse (EMÜ) nr 1408/71 art ikli 36 lõike 3 ja artikli 63 lõike 3 
kohta (mitterahaliste hüvitiste kulude tagasimaksmine või tagasimaksmisest loobumine) ning 
määruse (EMÜ) nr 574/72 artikli 105 lõike 2 kohta (halduskontrolli ja arstliku läbivaatuse kulude 
tagasimaksmisest loobumine)  
 
1246  LIIDE  SSCI -2 
Õigusi tõendav dokument  (artiklid  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki], SSC.25(1) [Pensionäri 
või tema pereliikmete viibimine riigis, kus nad ei ela – viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks 
raviks väljaspool elukohajärgset riiki] ja SSCI.22 [Viibimine muus riigis kui pädev riik].  
 
1. Õigusi tõendavad dokumendid, mille liikmesriikide pädevad asutused on väljastanud 
artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] ja artikli  SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikmete 
viibimine riigis, kus nad ei ela – viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool 
elukohajärgset riiki] lõike  1 kohaldamise eesmärgil, vastavad halduskomisjoni 12.  juuni 2009.  aasta 
otsusele nr  S2, mis käsitleb Euroopa ravikindlustuskaardi tehnilist kirjeldu st. 
  
2. Õigusi tõendavad dokumendid, mille Ühendkuningriigi pädevad asutused on väljastanud 
artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat riiki] ja artikli  SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikmete 
viibimine riigis, kus nad ei ela – viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool 
elukohajärgset riiki] lõike  1 kohaldamise eesmärgil, sisaldavad järgmisi andmeid:  
(a) dokumendi omaniku perekonnanimi ja eesnimi;  
(b) dokumendi omaniku isiklik identifitseerimisnumber;   
(c) dokumendi omaniku sünniaeg;  
(d) dokumendi keht ivuse lõppkuupäev;  
(e) kood „UK“, mis vastab Ühendkuningriigi ISO koodile;  
(f) Ühendkuningriigis dokumendi väljastanud asutuse identifitseerimisnumber ja akronüüm;  
(g) dokumendi tunnusnumber;  
(h) ajutise dokumendi korral dokumendi väljastamiskuupäev ja kätteandmise kuupäe v ning 
Ühendkuningriigi asutuse allkiri ja templijäljend.  
 
3. Ühendkuningriigi väljastatud õigusi tõendavate dokumentide tehniline kirjeldus teatatakse 
viivitamata sotsiaalkindlustuse koordineerimise erikomiteele, et hõlbustada vastavate dokumentide 
aktseptee rimist mitterahalisi hüvitisi andvate asutuste poolt liikmesriikides.   
 
TERVISHOIUTEENUSED, MILLEKS ON VAJALIK EELNEV NÕUSOLEK (artikkel  SSC.17 [Viibimine 
väljaspool pädevat riiki]  ja artikli  SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikmete viibimine riigis, kus n ad ei 
ela – viibimine pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool elukohajärgset riiki] lõige  1. 
1. Mitterahalised hüvitised, mida antakse protokolli artikli  SSC.17 [Viibimine väljaspool pädevat 
riiki] ja artikli  SSC.25 [Pensionäri või tema pereliikm ete viibimine riigis, kus nad ei ela – viibimine 
pädevas riigis – luba asjakohaseks raviks väljaspool elukohajärgset riiki] lõike  1 alusel, hõlmavad 
hüvitisi, mida antakse seoses mida antakse seoses kroonilise või olemasoleva haigusega või seoses 
raseduse ja sünnitusega.   
 
1247  2. Need sätted ei hõlma mitterahalisi hüvitisi, sealhulgas hüvitisi, mida antakse seoses 
kroonilise või olemasoleva haigusega või seoses sünnitusega, kui teises riigis viibimise eesmärk on 
saada seda ravi.  
3. Igasuguse elutähtsa ravi puhul, mida on võimalik saada üksnes spetsialiseerunud personali 
või vajalikke seadmeid omavates eriarstiabi osutavates üksustes, on põhimõtteliselt eelnev 
kokkulepe kindlustatu ja ravi andva üksuse vahel, tagamaks, et ravi oleks k ättesaadav ajal, mil 
kindlustatu viibib riigis, mis ei ole pädev riik või elukohariik.  
4. Neile kriteeriumitele vastava ravi mittetäielik loetelu on järgmine:  
(a) neerudialüüs;  
(b) hapnikuravi;  
(c) astma eriravi;  
(d) ehhokardiograafia krooniliste autoimmuunhaiguste puhul;  
(e) keemiaravi.    
 
1248  LIIDE  SSCI -3 
RIIGID, KES NÕUAVAD MITTERAHALISTE HÜVITISTE KULUDE TAGASIMAKSMIST PÜSISUMMADE 
ALUSEL (MILLELE ON OSUTATUD KÄESOLEVA LISA ARTIKLI SSCI.48 [Asjaomaste riikide 
kindlaksmääramine] LÕIKES 1)  
IIRIMAA  
HISPAANIA  
KÜPROS  
PORTUGAL  
ROOTSI  
ÜHENDKUNINGRIIK  
  
 
1249  LISA  SSC-8. ARTIKLI  SSC.11 [Lähetatud töötajad] KOHALDAMIST KÄSITLEVAD ÜLEMINEKUSÄTTED  
LIIKMESRIIGID