2.

Otsuse nr 2/2000 VI lisa B osa 2. jao alalisale lisatakse järgmised direktiivi 93/38/EMÜ I, II, VII, VIII ja IX lisas osutatud asutused ja asutuste kategooriad: a) I lisa “JOOGIVEE TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTAMINE”: “TŠEHHI VABARIIK Kõik joogivee tootjad, transportijad või jaotajad, kes teenindavad elanikkonda (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b). EESTI Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused. KÜPROS Veeametid, kes jaotavad vett munitsipaal- ja teistes piirkondades vastavalt veevarustusseadusele (munitsipaal- ja teised piirkonnad), ptk 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350). LÄTI Kohaliku omavalitsuse avalik-õiguslikud üksused, kes toodavad ja jaotavad joogivett elanikkonda teenindavatesse püsivõrkudesse. LEEDU Üksused, kes toodavad, transpordivad ja jaotavad joogivett järgmiste õigusaktide alusel: Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001, Nr. 64-2327) ja Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997, Nr. 104-2615) ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr.118-5269) sätetele. UNGARI Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad vett veemajandust käsitleva 1995. aasta seaduse LVII alusel (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról). MALTA Korporazzjoni għas-Servizzi ta’ l-Ilma (Veeteenuste asutus). POOLA Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Veevarustus- ja kanalisatsiooniettevõtted 7. juuni 2001. aasta ühisveevarustuse ja kanalisatsiooni seaduse tähenduses). SLOVEENIA Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad joogivett vastavalt keskkonnakaitseseaduse (Sloveenia Vabariigi Teataja, 32/93, 1/96) alusel antud kontsessiooniaktile ja omavalitsusüksuste otsustele). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegeleb veemajandusega: toodab joogivett ja varustab sellega elanikkonda ning hoolitseb kanalisatsiooni või heitveerajatiste eest (näiteks Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).”; b) II lisa “ELEKTRIENERGIA TOOTMINE, TRANSPORT JA JAOTAMINE”: “TŠEHHI VABARIIK Riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikli 2 punkt b määratleb ostjana České energetické závody, a.s. (Tšehhi energiaettevõtja, tootja) ja 8 piirkondlikku jaotusettevõtjat: Středočeská energetická a.s. (Kesk-Tšehhi energiaettevõtja), Východočeská energetická, a.s. (Ida-Tšehhi energiaettevõtja), Severočeská energetická a.s. (Põhja-Tšehhi energiaettevõtja), Západočeská energetická, a.s. (Lääne-Tšehhi energiaettevõtja), Jihočeská a.s. (Lõuna-Tšehhi energiaettevõtja), Pražské energetické závody, a.s. (Praha energiaettevõtja), Jihomoravská energetická, a.s. (Lõuna-Moraavia energiaettevõtja), Severomoravská energetická, a.s. (Põhja-Moraavia energiaettevõtja); need üksused toodavad või transpordivad elektrienergiat energiaseaduse nr 458/2000 Sb. alusel. EESTI Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused. KÜPROS Küprose elektriamet, mis on asutatud elektrienergia arendamise seaduse ptk 171 alusel. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171). LÄTI Valsts akciju sabiedrība “Latvenergo” (riigiaktsiaselts “Latvenergo”). LEEDU Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1984) ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešuju pirkimų istatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) sätetele. Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (riiklik ettevõte Ignalina tuumaelektrijaam), mis on asutatud järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, Nr 119-2771). UNGARI Üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat vastavalt elektrienergiat käsitleva 2001. aasta CX seaduse alusel antud loale (2001. évi CX. törvény a villamos energiáról). MALTA Korporazzjoni Enemalta (Enemalta korporatsioon). POOLA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (energiaettevõtjad 10. aprilli 1997. aasta energiaseaduse tähenduses). SLOVEENIA ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; üksused, kes toodavad, transpordivad või jaotavad elektrienergiat energiaseaduse (Sloveenia Vabariigi Teataja, 79/99) alusel). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb energeetikasektoris: toodab, ostab ja jaotab ning edastab elektrienergiat (seadus nr 70/1998 Z. z. (muudetud redaktsioonis) – näiteks Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).”; c) VII lisa “LINNARONGI-, TRAMMI- TROLLIBUSSI- VÕI BUSSITEENINDUSE VALDKONNA TELLIJAD”: “TŠEHHI VABARIIK Ühistranspordisüsteemi veoettevõtjad ja avalikkusele rongi-, trammi-, trollibussi- või bussitransporditeenuste osutajad (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b). EESTI Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused. LÄTI Avalik-õiguslikud üksused, kes osutavad järgmistes linnades reisijaveoteenuseid busside, trollibusside või trammidega: Riia, Jūrmala, Liepāja, Daugavpils, Jelgava, Rēzekne, Ventspils. LEEDU Üksused, kes osutavad avalikkusele veoteenuseid linnaliini trollibusside, busside või köistrammidega järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr 119-2772) ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) sätetele. UNGARI Üksused, kes osutavad avalikkusele maanteetransporditeenuseid 1988. aasta I maanteetranspordiseaduse alusel (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről) ja loa alusel, mis on antud vastavalt ministrite nõukogu määrusele nr 89/1988. (XII. 20.) MT autoveoteenuste ja mootorsõidukite kasutamise kohta (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról). Üksused, kes osutavad avalikkusele raudteeveoteenuseid 1993. aasta XCV raudteeseaduse alusel (1993. évi XCV. törvény a vasútról) ja loa alusel, mis on antud vastavalt transpordi- ja veemajandusministri määrusele nr 15/2002. (II. 27.) KöViM raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Malta transpordiamet). POOLA Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz. 591 ze zm.). (Linnarongiteenuseid osutavad üksused, kes tegutsevad 27. juuni 1997. aasta raudteeseaduse alusel (Dz.U. Nr 96, poz. 591; muudetud redaktsioonis). Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U. Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (Avalikkusele linnabussiteenuseid osutavad üksused, kes tegutsevad loa alusel, mis on antud vastavalt 6. septembri 2001. aasta maanteetranspordiseadusele (Dz.U. Nr 125, poz. 1371; muudetud redaktsioonis), ning avalikkusele linnatransporditeenuseid osutavad üksused. SLOVEENIA Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99). Ettevõtjad, kes osutavad linnatransporditeenuseid maanteetranspordiseaduse alusel (Sloveenia Vabariigi Teataja, nr-d 72/94, 54/96, 46/98 ja 65/99). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb maanteetranspordi alal, korraldades bussiliinivedusid, ja raudteetranspordi alal (seadus nr 164/1996 Z. z. (muudetud redaktsioonis), seadus nr 168/1996 Z. z. (muudetud redaktsioonis) – näiteks: Železnice Slovenskej republiky/ŽSR/ Železničná spoločnosť a.s. Dopravný podnik Bratislava, a.s. Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s. Dopravný podnik mesta Prešov, a.s. Dopravný podnik mesta Košíc, a.s. Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).” d) VIII lisa “LENNUJAAMATEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”: “TŠEHHI VABARIIK Lennujaamade käitajad (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b). EESTI Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused. LÄTI Valsts akciju sabiedrība “Latvijas gaisa satiksme” (riigiaktsiaselts “Latvijas gaisa satiksme”). Valsts akciju sabiedrība “Starptautiskā lidosta “Rīga”” (riigiaktsiaselts “Rahvusvaheline Lennujaam “Rīga””). LEEDU Lennujaamad, mis tegutsevad järgmiste õigusaktide alusel: Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 94 2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983). Valstybės įmonė “Oro navigacija” (riiklik ettevõte “Oro navigacija”), mis tegutseb järgmiste õigusaktide alusel: Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 94-2918) ja Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983). Teised üksused, mis tegutsevad lennujaamateenuste valdkonnas ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) nõuetele. UNGARI Lennujaamad, mis tegutsevad loa alusel vastavalt 1995. aasta õhutransporti käsitlevale XCVII seadusele (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről). Budapest Ferihegy rahvusvaheline lennujaam, mida haldab Budapest Ferihegy International Airport Operator Plc. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér, mida haldab Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) vastavalt 1991. aasta kontsessioone käsitlevale XVI seadusele (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), 1995. aasta õhutransporti käsitlevale XCVII seadusele (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) ja transpordi- ja veemajandusministri määrusele nr 45/2001 (XII. 20.) KöViM lennuliikluse ja lennujaamade ameti likvideerimise ja üksuse “HungaroControl – Ungari õhuliiklusteenused” asutamise kohta (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról). MALTA L-Ajruport Internazzjonali ta’ Malta (Malta rahvusvaheline lennujaam). POOLA Przedsiębiorstwo Państwowe “Porty Lotnicze” (riiklik ettevõte “Poola Lennujaamad”). SLOVEENIA Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). Avalikud tsiviillennujaamad vastavalt tsiviillennundusseadusele (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 18/01). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb tsiviillennunduse alal: asutab ja käitab avalikke lennujaamu ning osutab lennujaamateenuseid (seadus nr 143/1998 Z. z. (muudetud redaktsioonis) – näiteks lennujaamad Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice - Barca, Letisko Poprad - Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany, mida haldab Slovenská správa letísk /Slovaki lennujaamaamet/ ning mis tegutseb litsentsi alusel, mille on välja andnud Slovaki Vabariigi transpordi-, postiside- ja telekommunikatsiooniministeerium tsiviillennundusseaduse nr 143/1998 Z. z. § 32 alusel).”; e) IX lisa “MERESADAMA, SISEVEESADAMA VÕI MUUDE TERMINALITEENUSTE VALDKONNA TELLIJAD”: “TŠEHHI VABARIIK Sadamate käitajad (riigihankeid käsitleva seaduse nr 199/1994 Sb. artikkel 2b). EESTI Riigihangete seaduse (RT I 2001, 40, 224) §-le 5 ja konkurentsiseaduse (RT I 2001, 56, 332) §-le 14 vastavad üksused. KÜPROS Küprose sadamaamet, mis on asutatud 1973. aasta Küprose sadamaameti seaduse alusel (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973). LÄTI Asutused, mis haldavad sadamaid vastavalt seadusele “Likums par ostām”: Rīgas brīvostas pārvalde (Riia vabasadama asutus) Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspilsi vabasadama asutus) Liepājas ostas pārvalde (Liepaja sadamaasutus) Salacgrīvas ostas pārvalde (Salatsi sadamaasutus) Skultes ostas pārvalde (Skulte sadamaasutus) Lielupes ostas pārvalde (Lielupe sadamaasutus) Engures ostas pārvalde (Engure sadamaasutus) Mērsraga ostas pārvalde (Mersragsi sadamaasutus) Pāvilostas pārvalde (Pavilosta sadamaasutus) Rojas ostas pārvalde (Roja sadamaasutus). LEEDU Valstybės įmonė “Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija” (riiklik ettevõte “Klaipėda Riiklik Meresadamaamet”), mis tegutseb järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996, Nr 53-1245). Valstybės įmonė “Vidaus vandens kelių direkcija” (riiklik ettevõte “Siseveeteede Amet”), mis tegutseb järgmise õigusakti alusel: Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 105-2393). Muud üksused, kes tegutsevad meresadama-, siseveesadama- või muude terminaliteenuste valdkonnas ja vastavad õigusakti Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr 118-5296) nõuetele. UNGARI Avalikud sadamad, mida täielikult või osaliselt haldab riik vastavalt veetransporti käsitlevale 2000. aasta XLII seadusele (2000 évi XLII törvény a vízi közlekedésről). MALTA L-Awtorità Marittima ta’ Malta (Malta mereamet). POOLA Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Üksused, kes tegelevad mere- ja siseveesadamate haldamisega ning nende mere- ja siseveetranspordi ettevõtjatele kasutada andmisega). SLOVEENIA Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). Täielikult või osaliselt riigi omanduses olevad meresadamad, mis pakuvad ökonoomseid avalikke teenuseid vastavalt merekoodeksile (Sloveenia Vabariigi Teataja nr 18/01). SLOVAKKIA Hankeüksus on määratletud riigihankeid käsitleva seaduse (muudetud redaktsioonis) nr 263/1999 Z. z. artikli 3 lõigetes 2 ja 3 kui juriidiline isik, kes tegutseb siseveelaevanduse alal: hooldab siseveeteid ning rajab ja hooldab avalikke sadamaid ja veeliiklusrajatisi (seadus nr 338/2000 Z. z. – näiteks Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).”