Euroopa Liidu Teataja L 300 , 31/12/1972 Lk 0189 - 0280

Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 1 Lk 0041

Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 2 Köide 1 Lk 0041

Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(31.12)L300 Lk 0191

Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(31.12)L300 Lk 0191

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 3 Lk 0191

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 2 Lk 0191

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 2 Lk 0191



Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline Leping EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS ühelt poolt ja ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON teiselt poolt, SOOVIDES Euroopa Majandusühenduse laienedes tugevdada ja laiendada olemasolevaid majandussuhteid ühenduse ja Šveitsi vahel ning õiglasi konkurentsitingimusi arvestades tagada vastastikuse kaubanduse harmooniline areng, et toetada Euroopa ülesehitamist, OLLES VALMIS sel eesmärgil järk-järgult kõrvaldama oma olulised kaubandustõkked vabakaubanduspiirkondade loomist käsitleva üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätete kohaselt, TEATADES valmidusest mis tahes asjaolu, eelkõige ühenduses toimuva arenguga seoses arutada võimalust arendada ning süvendada vastastikuseid suhteid, kui nende majanduse huvides oleks kasulik hõlmata nende suhetega käesoleva lepinguga reguleerimata valdkondi, ON OTSUSTANUD nimetatud eesmärkide saavutamiseks ning pidades silmas, et ühtki käesoleva lepingu sätet ei tohi tõlgendada lepinguosalisi teiste rahvusvaheliste lepingute alusel võetud kohustustest vabastavana, SÕLMIDA KÄESOLEVA LEPINGU. Artikkel 1 Käesoleva lepingu eesmärk on: a) edendada Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni suhteid vastastikuse kaubavahetuse laiendamise kaudu, toetades seega ühenduse ja Šveitsi majanduse arengut, elu- ja töötingimuste paranemist ning tootlikkuse ja finantsstabiilsuse suurenemist, b) tagada lepinguosaliste vahelises kaubanduses õiglased konkurentsitingimused, c) sel viisil, kaubandustõkkeid kõrvaldades, aidata kaasa ülemaailmse kaubanduse harmoonilisele arengule ja kasvule. Artikkel 2 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühendusest ja Šveitsist pärit toodete suhtes: i) mis kuuluvad Brüsseli nomenklatuuri gruppidesse 25–99, v.a I lisas loetletud tooted; ii) mis on loetletud protokollis nr 2, pöörates tähelepanu nimetatud protokollis sätestatud korrale. Artikkel 3 1. Ühenduse ja Šveitsi kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi imporditollimakse. 2. Imporditollimaksud kaotatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: a) 1. aprillil 1973 vähendatakse kõiki tollimakse 80 %ni baasmäärast; b) ülejäänud neli vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1974, 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977. Artikkel 4 1. Imporditollimaksude järkjärgulist kaotamist käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka fiskaalsete tollimaksude suhtes. Lepinguosalised võivad fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa asendada riigisisese maksuga. 2. Iirimaa, Norra, Taani ja Ühendkuningriik võivad fiskaalse tollimaksu või tollimaksu fiskaalse osa säilitada 1. jaanuarini 1976, kui nad kohaldavad Euroopa ühenduste ja Iirimaa, Norra Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Taani Kuningriigi vahelisel konverentsil koostatud ühinemistingimusi ja asutamislepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti artiklit 38. 3. Järgides artiklis 18 esitatud tingimusi, võib Šveits ajutiselt säilitada maksud, mis vastavad II lisas nimetatud toodete imporditollimaksude fiskaalsele osale. Eelmise lõiguga ettenähtud tingimuste täitmist, eriti fiskaalse osa suuruse muutmise korral, kontrollib artiklis 29 ettenähtud ühiskomitee. Ühiskomitee kontrollib olukorda, pidades silmas nimetatud maksude muutmist riigisisesteks maksudeks enne 1. jaanuari 1980 või enne muud tähtpäeva, mille komisjon määrab asjaoludest tulenevalt. Artikkel 5 1. Tollimaksu baasmääraks, mille põhjal arvutatakse artiklis 3 ja protokollis nr 1 sätestatud järjestikused vähendamised, on iga toote puhul 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatud tollimaks. 2. Kui pärast 1. jaanuari 1972 jõustuvad Genfis 1964.–1967. aastal peetud kaubanduskonverentsi tulemusena sõlmitud lepingute kohased tollimaksude vähendused, asendatakse lõikes 1 nimetatud baasmäärad selliste vähendatud tollimaksudega. 3. Lõike 3 ja protokolli nr 1 kohaselt arvutatud vähendatud tollimakse kohaldatakse kümnendkohani ümardatuna. Kui ühendus kohaldab Euroopa ühenduste ja Iirimaa, Norra Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Taani Kuningriigi vahelisel konverentsil koostatud ühinemistingimusi ja asutamislepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 39 lõiget 5, kohaldatakse artiklit 3 ja protokolli nr 1 Iirimaa tariifistiku koguseliste tollimaksude või segatollimaksude koguselise osa suhtes, mis ümardatakse neljanda kohani pärast koma. Artikkel 6 1. Ühenduse ja Šveitsi kaubavahetuses ei kehtestata uusi imporditollimaksudega samaväärse toimega makse. 2. Imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, mis on ühenduse ja Šveitsi kaubavahetuses kehtestatud 1. jaanuaril 1972 või pärast seda, kaotatakse käesoleva lepingu jõustumisel. Kõik imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud, mille määr on 31. detsembril 1972 kõrgem kui 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatud määr, vähendatakse lepingu jõustumisel viimati nimetatud määrani. 3. Imporditollimaksudega samaväärse toimega maksud kaotatakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: a) hiljemalt 1. jaanuariks 1974 vähendatakse kõiki makse 60 %ni 1. jaanuaril 1972 kohaldatud määrast; b) ülejäänud kolm vähendust, millest igaüks on 20 %, tehakse: 1. jaanuaril 1975, 1. jaanuaril 1976, 1. juulil 1977. Artikkel 7 1. Ühenduse ja Šveitsi kaubavahetuses ei kehtestata uusi eksporditollimakse ega nendega samaväärse toimega makse. Eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1974. 2. III lisas loetletud toodete puhul võivad lepinguosalised neile sobival viisil võtta vajalikke meetmeid oma tarnepoliitika elluviimiseks. Artikkel 8 Protokolliga nr 1 nähakse ette tariifne kohtlemine ja kord, mida kohaldatakse teatavatele toodetele. Artikkel 9 Protokolliga nr 2 nähakse ette tariifne kohtlemine ja kord, mida kohaldatakse teatavatele põllumajandussaaduste töötlemisel saadud kaupadele. Artikkel 10 1. Erieeskirjade kehtestamise või olemasolevate eeskirjade muutmise korral võib asjaomane lepinguosaline muuta käesolevast lepingust tulenevat korda nende toodete osas, mida nimetatud eeskirjad või muudatused hõlmavad. 2. Sellistel juhtudel võtab asjaomane lepinguosaline nõuetekohaselt arvesse teise lepinguosalise huve. Selleks võivad lepinguosalised omavahel konsulteerida ühiskomitees. Artikkel 11 Protokolliga nr 3 nähakse ette päritolureeglid. Artikkel 12 Lepinguosaline, kes kavandab enamsoodustusrežiimiga hõlmatud kolmandatele riikidele kohaldatavate tollimaksude või samaväärse toimega maksude vähendamist või nende kohaldamise peatamist, teavitab võimaluse korral sellest ühiskomiteed hiljemalt kolmkümmend päeva enne nimetatud vähenduse või peatamise jõustumist. Ta võtab arvesse teise lepinguosalise võimalikke märkusi seoses nimetatud meetmest tuleneda võivate moonutustega. Artikkel 13 1. Ühenduse ja Šveitsi kaubavahetuses ei võeta kasutusele uusi koguselisi impordipiiranguid ega samaväärse toimega meetmeid. 2. Koguselised impordipiirangud kaotatakse 1. jaanuaril 1973 ning kõik koguseliste impordipiirangutega samaväärse toimega meetmed kaotatakse hiljemalt 1. jaanuaril 1975. Artikkel 14 1. Ühendus jätab endale õiguse muuta korda, mida kohaldatakse Brüsseli nomenklatuuri rubriikidesse 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafiinvaha, mikrokristalne vaha, bituumenkilt ja muud mineraalsed vahad) ja 27.14 kuuluvate naftasaaduste suhtes naftatoodete ühise päritolumääratluse vastuvõtmise, nimetatud toodetega seotud ühise kaubanduspoliitika kohaste otsuste tegemise ja ühise energiapoliitika kasutuselevõtmise korral. Sellisel juhul võtab ühendus nõuetekohaselt arvesse Šveitsi huve; selleks teavitab ta ühiskomiteed, mis tuleb kokku artikli 31 sätete kohaselt. 2. Šveits jätab endale õiguse võtta samasuguseid meetmeid samasugustes olukordades. 3. Vastavalt lõigetele 1 ja 2 ei mõjuta käesolev leping naftasaaduste impordile kohaldatavaid mittetariifseid eeskirju. Artikkel 15 1. Lepinguosalised deklareerivad valmisolekut arendada oma põllumajanduspoliitika raames harmoonilist kauplemist nende põllumajandustoodetega, mille suhtes käesolevat lepingut ei kohaldata. 2. Veterinaar-, tervise- ja taimetervise küsimustes kohaldavad lepinguosalised oma põllumajanduslikke eeskirju kedagi diskrimineerimata ning ei võta kaubandust ebasoodsalt mõjutavaid uusi meetmeid. 3. Lepinguosalised vaatavad artiklis 31 esitatud tingimuste kohaselt läbi kõik raskused, mis võivad tekkida põllumajandustoodetega kauplemisel, ning püüavad leida sobivaid lahendusi. Artikkel 16 Alates 1. juulist 1977 ei tohi Šveitsist pärit toodete ühendusse importimisel kohaldada soodsamaid tingimusi, kui kohaldavad ühenduse liikmesriigid omavahel. Artikkel 17 Leping ei välista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduse korra säilitamist või loomist, kui nendega ei muudeta käesolevas lepingus ettenähtud kaubavahetuskorda, eelkõige päritolureeglitega seotud sätteid. Artikkel 18 Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt diskrimineeriks teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid. Ühe lepinguosalise territooriumile toodete eksportimisel ei tohi riigimaksude tagasimaksed ületada nendele kehtestatud otseseid või kaudseid riigimakse. Artikkel 19 Kaubavahetusega seotud maksetele ja selliste maksete ülekandmisele ühenduse liikmesriiki, kus on võlausaldaja asukoht, või Šveitsi ei kohaldata mingeid piiranguid. Lepinguosalised hoiduvad kehtestamast mis tahes valuuta- või halduspiiranguid seoses selliste lühikese või keskmise tähtajaga krediitide andmise, tagasimaksmise või võtmisega, mis hõlmavad nende residentide osalusega äritehinguid. Artikkel 20 Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikaupade suhtes kehtestatud keelde või piiranguid, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohalt; inimeste, loomade või taimede tervise ja elu kaitsmiseks, kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvusliku rikkuse või tööstus- või kaubandusomandi kaitsmiseks või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piiramist. Artikkel 21 Käesoleva lepingu sätted ei takista lepinguosalisel võtmast meetmeid: a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva informatsiooni avalikustamist; b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega, tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega; c) mida ta peab sõja või tõsiste rahvusvaheliste pingete korral oma julgeolekule vajalikuks. Artikkel 22 1. Lepinguosalised hoiduvad meetmetest, mis tõenäoliselt seaksid ohtu käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise. 2. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline on jätnud lepingujärgse kohustuse täitmata, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 23 1. Järgnev on kokkusobimatu käesoleva lepingu nõuetekohase toimimisega niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada ühenduse ja Šveitsi kaubavahetust: i) kõik sellised ettevõtjatevahelised kokkulepped, ettevõtjate ühenduste otsused ja ettevõtjate kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on takistada, piirata või kahjustada konkurentsi kaupade tootmise või kaubanduse valdkonnas; ii) ühe või mitme ettevõtja poolne turgu valitseva seisundi kuritarvitamine lepinguosalise territooriumil või selle olulises osas; iii) riigiabi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist. 2. Kui lepinguosaline leiab, et mõni tegevus on vastuolus käesoleva artikliga, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 24 Kui mõne toote impordi suurenemine kahjustab või kahjustaks tõsiselt lepinguosalise territooriumil toimuvat tootmistegevust ning kui nimetatud suurenemise põhjus on: i) kõnealusele tootele kohaldatava tollimaksu või sellega samaväärse toimega maksu osaline või täielik kaotamine importiva lepinguosalise poolt käesoleva lepingu alusel, ii) asjaolu, et eksportiva lepinguosalise poolt kõnealuse toote valmistamiseks kasutatava tooraine või vahetoodete impordile kohaldatavate tollimaksude või samaväärse toimega maksude määr on märkimisväärselt madalam kui vastavad importiva lepinguosalise kohaldatavad maksumäärad, võib asjaomane lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 25 Kui üks lepinguosalistest leiab, et kaubavahetuses teise lepinguosalisega toimub dumping, võib ta võtta niisuguse tegevuse vastu asjakohaseid meetmeid üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakenduslepingu kohaselt ning käesoleva lepingu artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 26 Kui mõnes majandussektoris tekivad tõsised häired või raskused, mis võivad tingida teatava piirkonna majandusolukorra tõsise halvenemise, võib asjaomane lepinguosaline võtta asjakohaseid meetmeid artiklis 27 sätestatud tingimustel ja korras. Artikkel 27 1. Kui üks lepinguosaline kohaldab niisuguste toodete impordi suhtes, mis võivad põhjustada artiklites 24 ja 26 nimetatud raskusi, haldusprotseduuri, mille eesmärk on anda kiiret informatsiooni kaubavoogude arengusuuna kohta, teavitab ta sellest teist lepinguosalist. 2. Artiklites 22–26 nimetatud juhtudel enne nendes sätestatud meetmete võtmist või käesoleva artikli lõike 3 punkti d kohastel juhtudel võimalikult kiiresti pärast nende võtmist esitab kõnealune lepinguosaline ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mis on vajalik olukorra põhjalikuks uurimiseks mõlemat lepinguosalist rahuldava lahenduse leidmiseks. Meetmete valikul tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu täitmist kõige vähem. Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata ühiskomiteele, kus neid korrapäraselt arutatakse, eelkõige eesmärgiga kaotada need niipea, kui asjaolud võimaldavad. 3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid. a) Artiklis 23 nimetatud juhtudel võib kumbki lepinguosaline edastada küsimuse arutamiseks ühiskomiteele, kui ta leiab kõnealuse tegevuse olevat käesoleva lepingu nõuetekohase toimega kokkusobimatu artikli 23 lõike 1 tähenduses. Lepinguosalised esitavad ühiskomiteele kogu asjaomase teabe ning annavad abi, mida ta nõuab juhtumi uurimiseks ning vajaduse korral vaidlustatud tegevuse lõpetamiseks. Kui kõnealune lepinguosaline vaidlustatud tegevust ühiskomitee määratud tähtaja jooksul ei lõpeta või kui ühiskomitee ei jõua kokkuleppele kolme kuu jooksul alates asja esitamisest temale, võib kõnealune lepinguosaline võtta vajalikke kaitsemeetmeid nimetatud tegevusest tulenevate tõsiste raskuste kõrvaldamiseks; eelkõige võib ta loobuda tariifsetest soodustustest. b) Artikli 24 puhul esitatakse selles artiklis nimetatud olukorrast tulenevad raskused läbivaatamiseks ühiskomiteele, kes võib teha vajaliku otsuse nende raskuste kõrvaldamiseks. Kui ühiskomitee või eksportiv lepinguosaline ei ole raskusi kõrvaldavat otsust teinud kolmekümne päeva jooksul alates asja esitamisest temale, võib importiv lepinguosaline nõuda imporditava toote eest tasakaalustusmaksu. Tasakaalustusmaksu arvutatakse vastavalt mõjule, mida kõnealuse toote väärtusele avaldab selles sisalduvate toorainetele või vahetoodetele kohaldatavate tollimaksude erinevus. c) Artikli 25 puhul konsulteeritakse ühiskomitees, enne kui asjaomane lepinguosaline võtab vajalikud meetmed. d) Erandlike asjaolude puhul, kui on vaja võtta eelneva uurimiseta viivitamata meetmeid, võib lepinguosaline artiklites 24, 25 ja 26 nimetatud juhtudel ning juhul, kui eksporditoetused kaubavahetust otseselt või kaudselt mõjutavad, kohaldada viivitamata ettevaatusabinõusid, mis on hädavajalikud olukorra lahendamiseks. Artikkel 28 Kui üks või mitu ühenduse liikmesriiki või Šveits on tõsistes raskustes või teda ähvardavad tõsised maksebilansiraskused, võib asjaomane lepinguosaline võtta vajalikke kaitsemeetmeid. Ta teavitab nendest viivitamata teist lepinguosalist. Artikkel 29 1. Käesolevaga moodustatakse ühiskomitee, kes vastutab käesoleva lepingu korraldamise ning nõuetekohase rakendamise eest. Selleks annab ta soovitusi ning teeb lepingus sätestatud juhtudel otsuseid. Lepinguosalised täidavad nimetatud otsuseid kooskõlas oma õigusnormidega. 2. Lepingu nõuetekohaseks rakendamiseks vahetavad lepinguosalised teavet ning konsulteerivad omavahel ühiskomitees ühe lepinguosalise taotlusel. 3. Ühiskomitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 30 1. Ühiskomiteesse kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Šveitsi esindajad. 2. Ühiskomitee tegutseb omavahelise kokkuleppe alusel. Artikkel 31 1. Komitee eesistujaks on lepinguosalised kordamööda komitee töökorras ettenähtud tingimuste kohaselt. 2. Eesistuja kutsub ühiskomitee istungi kokku vähemalt kord aastas, et kontrollida kokkuleppe üldist toimimist. Lisaks tuleb ühiskomitee erilistel asjaoludel kokku ühe lepinguosalise taotlusel töökorras ettenähtud tingimuste kohaselt. 3. Ühiskomitee otsusel võib asutada töörühmi, kes abistaksid teda tema ülesannete täitmisel. Artikkel 32 1. Kui lepinguosaline leiab, et mõlema lepinguosalise majanduse huvides oleks käesoleva lepinguga loodud suhteid edasi arendada, laiendades neid lepingus käsitlemata valdkondadele, esitab ta teisele lepinguosalisele põhjendatud taotluse. Lepinguosalised võivad teha ühiskomiteele ülesandeks taotlus läbi vaadata ning teha vajaduse korral lepinguosalistele ettepanekuid eelkõige läbirääkimiste alustamiseks. 2. Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad heaks lõikes 1 nimetatud läbirääkimiste tulemusena sõlmitavad lepingud oma menetluse kohaselt. Artikkel 33 Käesoleva lepingu lisad ja protokollid moodustavad selle lahutamatu osa. Artikkel 34 Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kaheteistkümne kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast. Artikkel 35 Lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Šveitsi Konföderatsiooni territooriumi suhtes. Artikkel 36 Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hollandi, inglise, itaalia, norra, prantsuse, saksa ja taani keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed. Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluse kohaselt. Leping jõustub 1. jaanuaril 1973, kui lepinguosalised on enne nimetatud kuupäeva teineteisele teatanud selleks vajaliku menetluse lõpuleviimisest. Pärast nimetatud kuupäeva jõustub leping sellisele teatamisele järgneva teise kuu esimesel päeval. Nimetatud teatamise lõpptähtpäev on 30. november 1973. Kui käesolev leping jõustub pärast 1. aprilli 1973, kohaldatakse nimetatud kuupäeval kehtivaid sätteid. Udfærdiget i Bruxelles, den toogtyvende juli nitten hundrede og tooghalvfjerds. Geschehen zu Brüssel am zweiundzwanzigsten Juli neunzehnhundertzweiundsiebzig. Done at Brussels on this twenty-second day of July in the year one thousand nine hundred and seventy-two. Fait à Bruxelles, le vingt-deux juillet mil neuf cent soixante-douze. Fatto a Bruxelles, il ventidue luglio millenovecentosettantadue. Gedaan te Brussel, de tweeëntwintigste juli negentienhonderdtweeënzeventig. Udferdiget i Brussel, tjueandre juli nitten hundre og syttito. På Rådet for De europæiske Fællesskabers vegneIm Namen des Rates der Europäischen GemeinschaftenIn the name of the Council of the European CommunitiesAu nom du Conseil des Communautés européennesA nome del Consiglio delle Comunità europeeNamens de Raad van de Europese GemeenschappenFor Rådet for De Europeiske Fellesskap +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ Für die Schwiezerische EidenossenschaftPour la Confédération SuissePer la Confederazione svizzera +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- I LISA Lepingu artiklis 2 osutatud toodete loend Brüsseli nomenklatuuri grupi nr | Kirjeldus | ex 35.01 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid | ex 35.02 | Albumiinid, albuminaadid ja muud albumiini derivaadid: albumiinid:muud:ovoalbumiin ja/või laktalbumiin:kuivatatud (nt tahvlite, helveste, pulbrina)muud | 45.01 | Looduslik kork, töötlemata, purustatud, granuleeritud või jahvatatud; korgijäätmed | 54.01 | Linakiud, toorlina või töödeldud (ent ketramata) lina; linatakud ja -jäätmed (sh harutatud või kohestatud riidejäätmed) | 57.01 | Toorkanep (Cannabis sativa L.) või töödeldud, ent ketramata kanep; kanepitakud ja -jäätmed (sh harutatud ja kohestatud riidejäätmed ja köied) | -------------------------------------------------- II LISA Lepingu artiklis 4 osutatud toodete loend Šveitsi tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Kaotatav kaitseelement | Šveitsi franki brutomassi 100 kg kohta | 2707. | Õlid jm tooted kõrgel temperatuuril destilleeritud kivisöetõrvast; grupi 27 märkuses 2 nimetatud analoogsed tooted: | | | krakkimata: | | 10 | kasutamiseks mootorites | — | 12 | muuks otstarbeks | — | | krakitud | | | saadused, millest vähemalt 90 mahuprotsenti destilleerub enne temperatuurini 200 °C jõudmist (bensool, toluool, ksülool jm): | | 20 | kasutamiseks mootorites | — | 22 | muuks otstarbeks | — | | muud õlid ja destillatsioonisaadused, nt fenool, kreosoot, naftaleen- ja antratseenõlid jm: | | 30 | kasutamiseks mootorites | — | 32 | muuks otstarbeks | — | 2709. | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest toodetud toorõlid: | | 10 | kasutamiseks mootorites | — | 20 | muuks otstarbeks | — | 2710. | Naftaõlid ja bituminoossetest mineraalidest toodetud õlid, v.a toorõlid; mujal nimetamata õlid, mis sisaldavad põhikomponendina üle 70 massiprotsendi naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest toodetud õlisid ja millest saadakse järgmisi tooteid: | | | kasutamiseks mootorites | | | saadused, millest vähemalt 90 mahuprotsenti destilleerub enne temperatuurini 210 °C jõudmist: | | 10 | benseen ja selle fraktsioonid (lakibensiin, mootoribensiin jm) | — | 12 | lakibensiin | — | | muud saadused ja destillaadid: | | 20 | diisliõli | — | 22 | petrooleum | — | 24 | muud | — | | muuks otstarbeks: | | | saadused, millest vähemalt 90 mahuprotsenti destilleerub enne temperatuurini 210 °C jõudmist: | | 30 | benseen ja selle fraktsioonid (lakibensiin, mootoribensiin jm) | — | 32 | lakibensiin | — | 40 | saadused, mis destilleeruvad temperatuuril üle 135 °C, millest vähem kui 90 mahuprotsenti destilleerub enne temperatuurini 210 °C jõudmist ja üle 65 % destilleerub enne temperatuurini 250 °C jõudmist (petrooleum) | — | | saadused, millest alla 20 mahuprotsendi destilleerub enne temperatuurini 300 °C jõudmist (mineraalõlid, parafiinõlid, vaseliinõlid jms): | | 50 | puhtad | — | 52 | segatud | — | 60 | muud destillaadid ja saadused, nt gaasiõli jm | — | 64 | mineraalmäärdeained | — | 70 | kütteõlid | — | 2711. | Naftagaasid jm gaasilised süsivesinikud: | | 10 | kasutamiseks mootorites | — | 20 | muuks otstarbeks | — | 2901. | Süsivesinikud: | | | mittearomaatsed | | | gaasilised, veeldatud või mitte | | | muud: | | 12 | kasutamiseks mootorites | — | ex 30 | aromaatsed: | | | kasutamiseks mootorites | — | 2904. | Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroseeritud derivaadid: | | ex 10 | metanool (metüülalkohol): | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | ex 30 | propüülalkohol ja muud kõrgemad alkoholid: | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | 3706.01 | Valgustatud ja ilmutatud kinofilm, üksnes helirajaga, negatiiv või positiiv | meetri kohta — | 3707. | Muu valgustatud ja ilmutatud kinofilm, helirajaga või ilma, negatiiv või positiiv: | | | muu, laiusega: | | 20 | 35 mm või rohkem | — | 22 | alla 35 mm | — | ex 3814.01 | Antidetonaatorid, oksüdatsiooniinhibiitorid, vaigustumise inhibiitorid, viskoossuse reguleerijad, korrosioonivastased vahendid ja nendega samalaadsed lisaained mineraalõlide jaoks: | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | ex 3818.01 | Liitlahustid ja -vedeldid lakkide ja analoogsete toodete jaoks: | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | 3819. | Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (k.a looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: | | ex 38 | alküülarüülisegud: | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | ex 50 | muu: | | | kasutamiseks mootorikütusena | — | 8406. | Sisepõlemis-kolbmootorid: | | | autodele: | | ex 20 | diiselmootorid: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvate autode jaoks, v.a kolvid ja kolviosad | — | ex 22 | muud: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvate autode jaoks, v.a kolvid ja kolviosad | — | 8702. | Mootorsõidukid reisijate-, kauba- või materjaliveoks (sh muud sportmootorsõidukid kui rubriiki 87.09 kuuluvad): | | | sõiduautod, massiga: | | 10 | kuni 800 kg | 29,0 | | üle 800 ja kuni 1200 kg | 38,0 | 14 | üle 1200 ja kuni 1600 kg | 41,0 | 16 | üle 1600 kg | 59,0 | | avalike teenuste osutamiseks kasutatavad reisijateveosõidukid (autobussid, reisibussid, trollibussid) ning mootorsõidukid kaupade ja materjalide veoks, massiga: | | 20 | kuni 800 kg | — | | üle 800 ja kuni 1200 kg | — | | üle 1200 ja kuni 1600 kg | — | ex 8704.01 | Rubriikidesse 8701, 8702 või 8703 kuuluvate mootorsõidukite šassiid koos mootoriga: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvate mootorsõidukite jaoks sama kui alamrubriikide 8702.10/22 puhul | sama kui alamrubriikide 8702.10/22 puhul | 8705. | Autokered (k.a kabiinid), rubriikidesse 8701, 8702 või 8703 kuuluvatele mootorsõidukitele: | | ex 12 | muud: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvate mootorsõidukite jaoks sama kui alamrubriikide 8702.10/22 puhul | — | 8706. | Rubriikidesse 8701, 8702 või 8703 kuuluvate mootorsõidukite osad ja lisaseadmed: | | | muu: | | | muude mootorsõidukite jaoks: | | ex 20 | autokereosad: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvate mootorsõidukite jaoks, v.a pagasiraamid, numbrialused ja suusaraamid | — | | liigendvõllid, massiga: | | ex 26 | kuni 25 kg: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvatele mootorsõidukitele | — | ex 34 | muu: | | | alamrubriikidesse 8702.10/22 kuuluvatele mootorsõidukitele, v.a turvavööd, viimistletud veljed koos rehvidega või ilma, mootorite jahutusradiaatorid, kõvendamata kummist matid ja veljekatted | — | -------------------------------------------------- III LISA Lepingu artiklis 7 osutatud toodete loend Brüsseli nomenklatuuri grupi nr | Kirjeldus | ex 26.03 | Tuhk jm metalli või metalliühendeid sisaldav tuhk ja jääkproduktid (v.a raua või terase tootmisel saadud): alumiiniumisisaldusegapliisisaldusegavasesisaldusegakuumgalvaanimise tsingijäätmete (kivi) sisaldusega | ex 74.01 | Vasekivi; survetöötlemata vask (rafineeritud või mitte): – vasejäätmed ja -murd: vasejäätmed ja -murd | ex 75.01 | Niklikivi, niklispeiss ja muud niklimetallurgia vahesaadused; survetöötlemata nikkel (v.a niklist galvaanimisanoodid); niklijäätmed ja -murd: niklijäätmed ja -murd | ex 76.01 | Survetöötlemata alumiinium; alumiiniumijäätmed ja -murd: alumiiniumijäätmed ja -murd | ex 78.01 | Survetöötlemata plii (sh hõbedalisandiga plii); pliijäätmed ja -jäägid: pliijäätmed ja -jäägid | ex 79.01 | Survetöötlemata tsink, tsingijäätmed ja -murd: tsingijäätmed ja -murd | -------------------------------------------------- Protokoll nr 1 teatavate toodete kohtlemise kohta A JAGU TEATAVATE ŠVEITSI PÄRITOLU TOODETE KOHTLEMINE ÜHENDUSSE IMPORTIMISEL Artikkel 1 1. Ühise tollitariifistiku gruppi 48 või 49 kuuluvate toodete, v.a rubriiki 48.09 (puitmassist või taimsest kiust ehitusplaadid, looduslike või tehisvaikude vms sidusainete lisamisega või ilma) kuuluvate toodete importimisel algkoosseisuga ühendusse kaotatakse imporditollimaksud järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: Ajakava | Gruppi või rubriikidesse 48.01 C II, 48.01 E,48.07 B, 48.13 või 48.15 B kuuluvad tooted Kohaldatav tollimaksumäär protsentides | Muud tooted Protsent kohaldatavast tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 11,5 | 95 | 1. jaanuar 1974 | 11 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 10,5 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 10 | 80 | 1. juuli 1977 | 8 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 2 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 0 | 2. Lõikes 1 nimetatud toodete Iirimaale importimisel kaotatakse tollimaks järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: Ajakava | Protsent kohaldatava tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 85 | 1. jaanuar 1974 | 70 | 1. jaanuar 1975 | 55 | 1. jaanuar 1976 | 40 | 1. juuli 1977 | 20 | 1. jaanuar 1979 | 15 | 1. jaanuar 1980 | 15 | 1. jaanuar 1981 | 10 | 1. jaanuar 1982 | 10 | 1. jaanuar 1983 | 5 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 3. Olenemata lepingu artiklist 3 kohaldavad Norra, Taani ja Ühendkuningriik lõikes 1 nimetatud Šveitsi päritolu toodete importimisel järgmisi tollimakse: Ajakava | Gruppi või rubriikidesse 48.01 C II, 48.01 E,48.07 B, 48.13 või 48.15 B kuuluvad tooted Kohaldatav tollimaksumäär protsentides | Muud tooted Protsent kohaldatavast tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 0 | 0 | 1. jaanuar 1974 | 3 | 25 | 1. jaanuar 1975 | 4,5 | 37,5 | 1. jaanuar 1976 | 6 | 50 | 1. juuli 1977 | 8 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 6 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 4 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 2 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 1 | 0 | 4. Ajavahemikus 1. jaanuarist 1974 kuni 31. detsembrini 1983 võivad Norra, Taani ja Ühendkuningriik igal aastal Šveitsi päritolu toodete impordiks avada nullmääraga tariifikvoodid 1974. aasta osas A lisas näidatud koguste suhtes, mis võrduvad aastate 1968–1971 keskmise impordimahuga ning mida suurendatakse kumulatiivselt neli korda 5 % võrra; 1975. aasta 1. jaanuarist suurendatakse nimetatud tariifikvoote igal aastal 5 % võrra; 5. "Algkoosseisuga ühendus" tähendab Belgia Kuningriiki, Saksamaa Liitvabariiki, Prantsuse Vabariiki, Itaalia Vabariiki, Luksemburgi Suurhertsogiriiki ja Madalmaade Kuningriiki. Artikkel 2 1. Lõikes 2 nimetatud toodete importimisel algkoosseisuga ühendusse ja Iirimaale vähendatakse tollimakse järk-järgult järgmise ajakava kohaselt järgmiste määradeni: Ajakava | Kohaldatav protsent tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 95 | 1. jaanuar 1974 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 75 | 1. jaanuar 1977 | 60 | 1. jaanuar 1978 | 40 pluss väärtuseline tollimaks kuni 3 % (v.a alamrubriigid 78.01 A II ja 79.01 A) | 1. jaanuar 1979 | 20 | 1. jaanuar 1980 | 0 | Lõikes 2 nimetatud tollitariifistiku alamrubriikide 78.01 A II ja 79.01 A puhul vähendatakse tollimaksu algkoosseisuga ühenduses lepingu artikli 5 lõikest 3 olenemata teise kümnendkohani ümardatuna. 2. Eelmises lõikes nimetatud tooted on järgmised: Ühise tollitariifistiku rubriik nr | Kirjeldus | ex 73.02 | Ferrosulamid, v.a ferronikkel ja ESTÜ asutamislepinguga hõlmatud tooted | 76.01 | Survetöötlemata alumiinium; alumiiniumijäätmed ja -murd: A.survetöötlemata | 78.01 | Survetöötlemata plii (sh hõbedalisandiga plii); pliijäätmed ja -jäägid A.survetöötlemataII.muu | 79.01 | Survetöötlemata tsink; tsingijäätmed ja -murd: A.survetöötlemata | 81.01 | Volfram, survetöötlemata või survetöödeldud, ning volframtooted | 81.02 | Molübdeen, survetöötlemata või survetöödeldud, ning molübdeentooted | 81.03 | Tantaal, survetöötlemata või survetöödeldud, ning tantaaltooted | 81.04 | Muud mitteväärismetallid, survetöötlemata või survetöödeldud, ning tooted nendest; metallkeraamika, survetöötlemata või survetöödeldud, ning tooted nendest: B.kaadmiumC.koobaltII.survetöödeldudD.kroomE.germaaniumF.hafniumG.mangaanH.nioobiumIJ.antimonK.titaanL.vanaadiumM.uraan (alandatud 235-uraani sisaldusega)O.tsirkooniumP.ReeniumQ.gallium; indium; talliumR.metallkeraamika | Artikkel 3 Nende toodete impordi puhul, millele rakendatakse artiklites 1 ja 2 sätestatud tariifset kohtlemist, välja arvatud ühtse tollitariifistiku alamrubriiki 78.01 a II kuuluv töötlemata plii (v.a pliikangid), kohaldatakse iga-aastasi soovituslikke tariifilagesid, mille ületamisel võib taaskehtestada kolmandatele riikidele kehtivad tollimaksud järgmistel tingimustel: a) võttes arvesse ühenduse õigust peatada tariifilagede kohaldamine teatavatele toodetele, on 1973. aasta tariifilaed kehtestatud B lisas. Nimetatud tariifilaed arvutatakse, lähtudes eeldusest, et algkoosseisuga ühendus ja Iirimaa vähendavad tariifi esimest korda 1. aprillil 1973. 1974. aasta tariifilaed vastavad 1973. aastal kohaldatud lagedele, mida on kohandatud ühenduse aastase tasemega ning suurendatud 5 % võrra. 1975. aasta 1. jaanuarist suurendatakse tariifilagesid igal aastal 5 % võrra. Käesoleva protokolliga hõlmatud toodete puhul, mis ei sisaldu B lisas, jätab ühendus õiguse kehtestada tariifilaed, mille suurus võrdub keskmise impordiga ühendusse viimasel neljal aastal, mille kohta statistilised andmed on kättesaadavad, suurendatuna 5 % võrra; järgmistel aastatel suurendatakse tariifilagesid igal aastal 5 % võrra; b) kui tariifilaega hõlmatud toote import jääb kahel järjestikusel aastal alla 90 % kehtestatud määrast, peatab ühendus kõnealuse tariifilae kohaldamise; c) lühiajaliste majandusraskuste korral jätab ühendus õiguse pärast konsulteerimist ühiskomitees jätta kehtiv tariifilagi veel aastaks eelmise aasta tasemele; d) iga aasta 1. detsembril teeb ühendus ühiskomiteele teatavaks nende toodete loendi, millele tariifilagesid kohaldatakse, ning kõnealuste tariifilagede suuruse; e) artikli 1 lõike 4 kohaselt avatud tariifikvootide alla kuuluv import tasaarvestatakse samadele toodetele kehtestatud tariifilagedega; f) olenemata lepingu artiklist 3 ja käesoleva protokolli artiklitest 1 ja 2 võib juhul, kui käesoleva protokolliga hõlmatud toote impordi tariifilagi on saavutatud, kalendriaasta lõpuni taaskehtestada kõnealusele tootele ühise tollitariifistiku imporditollimaksud. Sellisel juhul enne 1. juulit 1977: i) taaskehtestavad Taani, Norra ja Ühendkuningriik tollimaksud järgmiselt: Aasta | Protsent ühise tollitariifistiku tollimaksudest | 1973 | 0 | 1974 | 40 | 1975 | 60 | 1976 | 80 | ii) taaskehtestab Iirimaa kolmandatele riikidele kohaldatavad tollimaksud. Käesoleva protokolli artiklites 1 ja 2 sätestatud tollimaksud taaskehtestatakse järgmise aasta 1. jaanuaril; g) pärast 1. juulit 1977 arutavad lepinguosalised ühiskomitees võimalust muuta protsenti, mille võrra tariifilagesid suurendatakse, võttes arvesse tarbimise ja ühendusse importimise arengut ning käesoleva artikli kohaldamisel saadud kogemusi; h) tariifilaed kaotatakse käesoleva protokolli artiklites 1 ja 2 sätestatud tariifide kaotamise tähtaja möödumisel. Artikkel 4 1. Algkoosseisuga ühendus jätab 31. detsembrini 1975. kehtima tollimaksu miinimummäärad järgmiste toodete suhtes: Ühise tollitariifistiku rubriik nr | Kirjeldus | Kehtima jääv miinimummäär | 91.01 | Käekellad, taskukellad jms kaasaskantavad kellad, k.a stopperid | 0,35 arvestusühikut toote kohta | 91.07 | Kellamehhanismid (sh stopperimehhanismid), koostatud: A.balanssiiri ja jõhvvedruga | 0,28 arvestusühikut toote kohta | 91.11 | Muud kellaosad: C.kellamehhanismid, kokku panemata:I.balanssiiri ja jõhvvedruga | 0,28 arvestusühikut toote kohta | 2. Lõikes 1 nimetatud tollimaksud kaotatakse kahes võrdses osas 1. jaanuaril 1976 ning 1. juulil 1977. Olenemata lepingu artikli 5 lõikest 3 kohaldatakse sel viisil vähendatud tollimakse teise kümnendkohani ümardatuna. 3. Lepingu sätteid kohaldatakse Brüsseli nomenklatuuri gruppi 91 kuuluvate toodete suhtes tingimusel, et Šveits kohaldab 1967. aastal Šveitsi Konföderatsiooni ja Euroopa Majandusühenduse ning selle liikmesriikide vahel sõlmitud kellatööstuse tooteid käsitleva lepingu Brüsselis 20. juulil 1972. aastal allakirjutatud lisakokkuleppe sätteid. Lisakokkuleppega ettenähtud kohustused loetakse kohustusteks käesoleva lepingu artikli 22 tähenduses. B JAGU TEATAVATE ÜHENDUSE PÄRITOLU TOODETE KOHTLEMINE ŠVEITSI IMPORTIMISEL Artikkel 5 1. Algkoosseisuga ühenduse ja Iirimaa päritolu ning käesoleva protokolli C lisas loetletud toodete Šveitsi importimisel kaotatakse tollimaksud järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: Ajakava | Kohaldatav protsent tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 95 | 1. jaanuar 1974 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 80 | 1. juuli 1977 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | 2. Brüsseli nomenklatuuri rubriiki 44.18 kuuluvate algkoosseisuga ühenduse ja Iirimaa päritolu toodete importimisel Šveitsi kaotatakse tollimaksud järk-järgult järgmise ajakava kohaselt: Ajakava | Kohaldatav protsent tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 95 | 1. jaanuar 1974 | 90 | 1. jaanuar 1975 | 85 | 1. jaanuar 1976 | 80 | 1. juuli 1977 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 40 | 1. jaanuar 1981 | 20 | 1. jaanuar 1982 | 0 | 3. Olenemata lepingu artiklist 3 jätab Šveits endale õiguse majandusvajadusi ja halduskaalutlusi silmas pidades kohaldada Taani, Norra ja Ühendkuningriigi päritolu C lisas nimetatud toodetele järgmisi tollimakse: Ajakava | Kohaldatav protsent tollimaksu baasmäärast | 1. aprill 1973 | 0 | 1. jaanuar 1974 | 25 | 1. jaanuar 1975 | 37,5 | 1. jaanuar 1976 | 50 | 1. juuli 1977 | 65 | 1. jaanuar 1979 | 50 | 1. jaanuar 1980 | 50 | 1. jaanuar 1981 | 35 | 1. jaanuar 1982 | 35 | 1. jaanuar 1983 | 20 | 1. jaanuar 1984 | 0 | Artikkel 6 Brüsseli nomenklatuuri rubriikidesse 44.18, 48.01 ja 48.07 kuuluvate toodete puhul jätab Šveits endale õiguse tõsiste raskute korral kehtestada tariifilaed käesoleva protokolli artiklis 3 sätestatud korras. Tariifilagesid ületava impordi puhul võib taaskehtestada tollimaksud, mis ei ületa kolmandatele riikidele kehtivaid tollimakse. -------------------------------------------------- A LISA 1974. aasta tariifikvootide loend TAANI, NORRA, ÜHENDKUNINGRIIK Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Määr (tonnides) | Taani | Norra | Ühendkuningriik | Grupp 48 | PABER JA PAPP; PABERIMASSIST, PABERIST VÕI PAPIST TOOTED | | | | 48.01 | Paber ja papp (sh tselluloosvatt), masinaga valmistatud, rullides või lehtedena: | | | | C.jõupaber ja -papp: | | | | ex II.muu, v.a voodrijõupaber ja kotijõupaber | — | — | 145 | ex E.muu: | | | | piiblipaber, kopeerpaber; muu trükipaber ja kirjapaber, mis ei sisalda puidumassi või mille puidumassisisaldus on kuni 5 % | — | — | 202 | tapeet | — | — | 244 | 48.03 | Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber, rullides või lehtedena | — | — | 126 | 48.07 | Paber ja papp, immutatud, pinnatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga (mis ei ole üksnes jooneline või ruuduline ning ei ole gruppi 49 kuuluv trükis), rullides või lehtedena: | | | | B.muud: | | | | pinnatud trüki- või kirjapaber | — | — | 152 | muud | — | — | 586 | 48.16 | Kastid, kotid jm paberist või papist pakendid | | | | 48.21 | Muud pabermassist, paberist, papist või tselluloosvatist tooted: | | | | B.muud | — | — | 147 | ex grupp 48 | Muud grupi 48 tooted, v.a alamrubriiki 48.01 A ja rubriiki 48.09 kuuluvad tooted | 1261 | 309 | 522 | ex grupp 49 | Raamatud, ajalehed, pildid jm trükitooted; käsikirjad, masinakirjatekstid ja plaanid — ühise tollitariifistiku tollimaksudega maksustatavad (rubriigid 49.03, 49.05 A, 49.07 A, 49.07 O II, 49.08, 49.09, 49.10, 49.11 B) | 190 | 96 | 756918.00 [1] | [1] Naelsterlingites. -------------------------------------------------- B LISA 1973. aasta tariifilagede loend Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | Määr (tonnides) | 73.02 | Ferrosulamid: | | C.ferrosiliitsium | 6617 | ex 76.01 | Survetöötlemata alumiinium; alumiiniumijäätmed ja -murd: | | A.survetöötlemata | 9824 | -------------------------------------------------- C LISA Nende toodete loend, mille puhul Šveits vähendab ühenduse suhtes tollimakse pikendatud üleminekuperioodi jooksul Šveitsi tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | 4801. | Paber ja papp (sh tselluloosvatt), masinaga valmistatud, rullides või lehtedena | 4803. | Pärgament või rasvakindel paber ja papp ning selle imitatsioonid, läikega läbipaistev paber, rullides või lehtedena: | 20 | muud | 4807. | Paber ja papp, immutatud, pinnatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga (mis ei ole gruppi 49 kuuluv trükis), rullides või lehtedena | 4815. | Muu paber või papp, suuruse või kuju järgi valmis lõigatud | 22 | muud | 4821. | Muud pabermassist, paberist, papist või tselluloosvatist tooted: | 20 | laudlinad, salvrätikud ja taskurätid | -------------------------------------------------- Protokoll nr 2 toodete kohta, millele kohaldatakse erikorda, et võtta arvesse neis sisalduvate põllumajandustoodete hinnavahesid Artikkel 1 Käesolevale protokollile lisatud tabelites loetletud kaupades sisalduvate põllumajandustoodete hinnavahede arvessevõtmiseks ei takista leping: i) impordi korral muutuvkomponendi või kindla määraga maksustamist või riigisiseste hinnakompensatsioonimeetmete kohaldamist; ii) ekspordi korral meetmete kohaldamist. Artikkel 2 1. Käesolevale protokollile lisatud tabelites loetletud toodete puhul on tollimaksu baasmäärad järgmised: a) algkoosseisuga ühendus: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatud tollimaksud; b) Taani, Iirimaa, Norra ja Ühendkuningriik: i) määrusega (EÜ) nr 105/69 hõlmatud toodete puhul: - ühelt poolt Iirimaal ja - teiselt poolt Taanis, Norras ja Ühendkuningriigis toodete puhul, mis ei kuulu Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni asutamislepingu reguleerimisalasse: tollimaksud, mis tulenevad Euroopa Ühenduste ja Iirimaa, Norra Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Taani Kuningriigi vahelisel konverentsil koostatud ühinemistingimusi ja asutamislepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti artiklist 47; ühiskomiteed teavitatakse nimetatud baasmääradest aegsasti ning tingimata enne lõike 2 kohast esimest vähendust; ii) kõikide muude toodete puhul: 1. jaanuaril 1972 tegelikult kohaldatud tollimaksud; c) Šveits: käesolevale protokollile lisatud II tabelis märgitud tollimaksud. 2. Eespool nimetatud viisil kindlaksmääratud baasmäärade ja käesolevale protokollile lisatud tabelites märgitud, 1. juulil 1977 kohaldatavate tollimaksude vahe kaotatakse järk-järgult viie 20 % vähendusega järgmistel kuupäevadel: 1. aprill 1975, 1. jaanuar 1974, 1. jaanuar 1975, 1. jaanuar 1976, 1. juuli 1977. Kui 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks on baasmäärast suurem, vähendatakse nimetatud maksude vahet 1. jaanuaril 1974 40 % võrra ning edaspidi 20 % võrra igal järgmisena nimetatud kuupäeval: 1. jaanuar 1975, 1. jaanuar 1976, 1. juuli 1977. 3. Olenemata lepingu artikli 5 lõikest 3 ning juhul, kui ühendus kohaldab Euroopa ühenduste ja Iirimaa, Norra Kuningriigi, Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ning Taani Kuningriigi vahelisel konverentsil koostatud ühinemistingimusi ja asutamislepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti artikli 39 lõiget 5, kohaldatakse lõikeid 1 ja 2 Ühendkuningriigi tariifistiku koguseliste tollimaksude või segatollimaksude koguselise osa suhtes, mis ümardatakse neljanda kohani pärast koma, kui tegemist on järgmiste toodetega: Ühendkuningriigi tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega | ex 22.09 | Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks: kanged alkohoolsed joogid, v.a rumm, arrak, taffia, džinn, viski, viin etüülalkoholisisaldusega kuni 45,2 ning ploomi-, pirni- ja kirsibrändi, mis sisaldavad muna või munarebu ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) | 4. Ühendkuningriigi tollitariifistiku rubriikidesse 19.03, 22.06 ja 35.01 B kuuluvate ning käesolevale protokollile lisatud I tabelis loetletud toodete puhul võib Ühendkuningriik lõikes 2 nimetatud esimese tariifivähenduse edasi lükata 1. juulini 1973. Artikkel 3 1. Käesolevat protokolli kohaldatakse ka ühise tollitariifistiku alamrubriiki 22.09 C kuuluvatele alkohoolsetele jookidele, mida ei ole nimetatud käesolevale protokollile lisatud I ja II tabelis. Nimetatud toodetele kohaldatavate tariifivähenduste korra määrab kindlaks ühiskomitee. Selle korra hilisemal kindlaksmääramisel võib ühiskomitee otsustada, kas lisada käesolevasse protokolli Brüsseli nomenklatuuri gruppidesse 1–24 kuuluvad tooted, mida ei hõlma lepinguosaliste territooriumitel kehtivad põllumajandusalased õigusnormid. 2. Sellisel juhul täiendab ühiskomitee protokolli nr 3 II ja III lisa. I TABEL EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS Märkus. Loendis kasutatud lühendid mk, tts ja ttj tähendavad "muutuvkomponent", "täiendav tollimaks suhkrult" ja "täiendav tollimaks jahult". [1] Ühise tollitariifistiku rubriik nr | Kirjeldus | Tollimaksu baasmäär | 1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks | 15.10 | Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: | | | ex C.muud rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid: | | | saadused männipuidust, rasvhappesisaldusega 90 massiprotsenti või rohkem | 4,5 % | 0 | 17.04 | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: | | | A.lagritsaekstrakt sahharoosisisaldusega üle 10 massiprotsendi, muude lisanditeta | 21 % | 12 % | B. närimiskummi | 8 % + mk kuni 23 % | mk | C.valge šokolaad | 13 % + mk kuni 27 % + tts | mk | D.muud | 13 % + mk kuni 27 % + tts | mk | 18.06 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: | | | A.kakaopulber, magustamata või sahharoosiga magustatud | 10 % + mk | mk | B.jäätis (v.a jäätisepulber) | 12 % + mk kuni 27 % + tts | mk | C.šokolaad ja šokolaadist tooted, täidisega või ilma; kakaosisaldusega suhkrukondiitritooted ja nende suhkruasendajatest valmistatud asendajad | 12 % + mk kuni 27 % + tts | mk | D.muud: | | | I.ei sisalda piimarasvu või sisaldavad neid alla 1,5 massiprotsendi: | | | a)müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk kuni 27 % + tts | mk | b)muud: | | | müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | muud | 19 % + mk | 6 % + mk | II.mis sisaldavad piimarasvu: | | | a)üle 1,5 %, kuid alla 6,5 %: | | | 1.müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk kuni 27 % + tts | mk | 2.muud: | | | müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | muud | 19 % + mk | 6 % + mk | b)üle 6,5 %, kuid alla 26 %: | | | 1.müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk | mk | 2.muud: | | | müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | muud | 19 % + mk | 6 % + mk | c)26 % või enam: | | | 1.müügipakendites netomassiga kuni 500 g | 12 % + mk | mk | 2.muud: | | | müügipakendites netomassiga üle 500 g, kuid alla 1 kg | 19 % + mk | mk | muud | 19 % + mk | 6 % + mk | 19.01 | Linnaseekstrakt | 8 % + mk | mk | 19.02 | Jahu- ja tärklisetooted ning linnaseekstraktitooted, mis sisaldavad kakaod alla 50 massiprotsendi ja on ette nähtud kasutamiseks imiku- või dieettoiduna või kulinaarias | 11 % + mk | mk | 19.03 | Makaronid, spagetid jms tooted | 12 % + mk | mk | 19.04 | Tapiokk ja saago; kartuli- või muust tärklisest valmistatud tapioki- ja saagoasendajad | 10 % + mk | mk | 19.05 | 19.05 Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) | 8 % + mk | mk | 19.06 | Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms | 7 % + mk | mk | 19.07 | Leib, laevakuivikud ja muud lihtpagaritooted, mis ei sisalda suhkrut, mett, muna, rasva, juustu või puuvilju: | | | A.näkileib | 9 % + mk kuni 24 % + ttj | mk | B.matsa | 6 % + mk kuni 20 % + ttj | mk | C.Gluteeniga rikastatud leib diabeetikutele | 14 % + mk | mk | D.muud | 14 % + mk | mk | 19.08 | Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma: | | | A.piparkoogid jms | 13 % + mk | mk | B.muud | 13 % + mk kuni 30 % + ttj või 35 % + tts | mk | 21.01 | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad; nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: | | | A.röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad: | | | II.muud | 8 % + mk | mk | B.ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid punktis a nimetatud toodetest: | | | II.muud | 14 % + mk | mk | 21.04 | Kastmed; vürtsi- ja maitseainesegud: | | | B.muud: | | | tomatisisaldusega | 18 % | 10 % | määratlemata | 18 % | 6 % | 21.05 | Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: | | | A.supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul: | | | tomatisisaldusega | 18 % | 10 % | määratlemata | 18 % | 6 % | 21.06 | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: | | | A.aktiivpärmid: | | | II.pagaripärmid | 15 % + mk | mk | B.mitteaktiivsed pärmid: | | | I.tablettide, kuubikute jms kujul või siis müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % | 4 % | II.muud | 8 % | 4 % | 21.07 | Mujal nimetamata toiduained: | | | A.teravili terade või viljapeadena, eelküpsetatud või muul viisil töödeldud | 13 % + mk | mk | B.ravioolid, makaronid, spagetid jms, täidiseta, keedetud; eespool nimetatud valmistised, täidisega | 13 % + mk | mk | C.jäätised (v.a jäätisepulber) | 13 % + mk | mk | D.valmisjogurt; töödeldud piimapulber kasutamiseks imikutoiduna, dieettoiduna või toiduvalmistamsel | 13 % + mk | mk | E.fondüüjuustud | 13 % + mk kuni 35 AÜ netomassi 100 kg kohta | mk kuni 25 AÜ netomassi 100 kg kohta | F.muud | | | I.mis ei sisalda piimarasvu või sisaldavad neid alla 1,5 massiprotsendi: | | | a)mis ei sisalda sahharoosi või sisaldavad seda (sh invertsuhkrut väljendatuna sahharoosina) alla 5 massiprotsendi: | | | ex 1.mis ei sisalda tärklist või sisaldavad seda alla 5 massiprotsendi:valguhüdrolüsaadid; pärmiautolüsaadid | 20 % | 6 % | 2.mis sisaldavad 5 % või rohkem tärklist | 13 % + mk | mk | b)mis sisaldavad rohkem kui 5 %, kuid vähem kui 15 massiprotsenti sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) | 13 % + mk | mk | c)mis sisaldavad rohkem kui 15 %, kuid vähem kui 30 massiprotsenti sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) | 13 % + mk | mk | d)mis sisaldavad rohkem kui 30 %, kuid vähem kui 50 massiprotsenti sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) | 13 % + mk | mk | e)mis sisaldavad rohkem kui 50 %, kuid vähem kui 85 massiprotsenti sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) | 13 % + mk | mk | f)mis sisaldavad sahharoosi (sh invertsuhkur väljendatuna sahharoosina) 85 massiprotsenti või rohkem | 13 % + mk | mk | II.mis sisaldavad piimarasvu 1,5 % või rohkem, kuid alla 6 massiprotsendi | 13 % + mk | mk | III.mis sisaldavad piimarasvu 6 % või rohkem, kuid alla 12 massiprotsendi | 13 % + mk | mk | IV.mis sisaldavad piimarasvu 12 % või rohkem, kuid alla 18 massiprotsendi | 13 % + mk | mk | V.mis sisaldavad piimarasvu 18 % või rohkem, kuid alla 26 massiprotsendi | 13 % + mk | mk | VI.mis sisaldavad piimarasvu 26 % või rohkem, kuid alla 45 massiprotsendi: | | | müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | muud | 13 % + mk | 6 % + mk | VII.mis sisaldavad piimarasvu 45 % või rohkem, kuid alla 65 massiprotsendi: | | | müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | muud | 13 % + mk | 6 % + mk | VIII.mis sisaldavad piimarasvu 65 % või rohkem, kuid alla 85 massiprotsendi: | | | müügipakendis netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | muud | 13 % + mk | 6 % + mk | F. IX.mis sisaldavad piimarasvu üle 85 massiprotsendi: | | | müügipakendites netomassiga kuni 1 kg | 13 % + mk | mk | muud | 13 % + mk | 6 % + mk | 22.02 | Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad: | | | ex A.mis ei sisalda piima või piimarasva: | | | mis sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) | 15 % | 0 | B.muud | 8 % + mk | mk | 22.03 | Linnaseõlu | 24 % | 10 % | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega: | | | A.tegeliku alkoholisisaldusega kuni 18o, pakendites mahuga: | | | I.kuni 2 liitrit | 17 AÜ n/hl | 0 | II.üle 2 liitri | 14 AÜ / hl | 0 | A.tegeliku alkoholisisaldusega üle 18o, pakendites mahuga: | | | I.kuni 2 liitrit | 19 AÜ / hl | 0 | II.üle 2 liitri | 16 AÜ / hl | 0 | C.tegeliku alkoholisisaldusega üle 22o, pakendites mahuga: | | | I.kuni 2 liitrit | 1,60 AÜ / hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta + 10 AÜ/hl | 0 | II.üle 2 liitri | 1,60 AÜ / hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta | 0 | 22.09 | Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks: | | | C.alkohoolsed joogid: | | | ex V.muud: | | | mis sisaldavad muna või munarebu ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut), pakendites mahuga: | | | a)kuni 2 liitrit | 1,60 AÜ / hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta + 10 AÜ7hl | 1 AÜ/ hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta + 6 AÜ/hl | b)üle 2 liitri | 1,60 AÜ / hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta | 1 AÜ/ hl alkoholisisalduse iga mahuprotsendi kohta | 29.04 | Atsükliline alkohol, selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroseeritud derivaadid: | | | C.mitmehüdroksüülsed alkoholid: | | | II.mannitool | 12 % + mk | 8 % + mk | C. III.sorbitool | | | a)vesilahustes: | | | 1.mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti sorbitooli sisalduse suhtes | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.muud | 9 % + mk | 6 % + mk | b)muud: | | | 1.mannitooli sisaldusega kuni 2 massiprotsenti sorbitooli sisalduse suhtes | 12 % + mk | 6 % + mk | 2.muud | 9 % + mk | 6 % + mk | 29.10 | Atsetaalid ja poolatsetaalid ning hapnikusisaldusega funktsionaalseid gruppe sisaldavad liht- või kompleksatsetaalid, nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | ex B.muud: | | | metüülglükosiidid | 14,4 % | 8 % | 29.14 | Monokarboksüülhpped ja nende anhüdriidid, haliidid, peroksiidid ja perhapped, nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | ex A.küllastunud atsüklilised monokarboksüülhapped: | | | mannitooli ja sorbitooli estrid | 8,8 % – 18,4 % | 8 % | ex B.küllastumata atsüklilised monokarboksüülhapped: | | | mannitooli ja sorbitooli estrid | 12 % – 13,6 % | 8 % | 29.15 | Polükarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, haliidid, peroksiidid ja perhapped, nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | A.atsüklilised polükarboksüülhapped: | | | ex V.muud: | | | itakoonhape, selle soolad ja estrid | 10,4 % | 0 | 29.16 | Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionaalseid rühmi ning muud hapniku funktsionaalseid rühmi sisaldavad liht- või komplekskarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, haliidid, peroksiidid ja perhapped, nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | A.alkoholi funktsionaalset rühma sisaldavad karboksüülhapped: | | | I.piimhape, selle soolad ja estrid | 13,6 % | 0 | IV.sidrunhape, selle soolad ja estrid: | | | a)sidrunhape | 15,2 % | 0 | b)puhastamata kaltsiumtsitraat | 5,6 % | 0 | c)muud | 16 % | 0 | ex VIII.muud: | | | glütseer-, glükool-, suhkur-, isosuhkur- ja heptasuhkurhapped, nende soolad ja estrid | 12 % | 8 % | 29.35 | Heterotsüklilised ühendid; nukleiinhapped: | | | ex Q.muud: | | | veevabad mannitooli- ja sorbitooliühendid, v.a maltool ja isomaltool | 10,4 % | 8 % | 29.43 | Keemiliselt puhtad suhkrud, v.a sahharoos, laktoos, maltoos, glükoos ja fruktoos; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad (v.a rubriikides 29.39, 29.41 ja 29.42 nimetatud tooted): | | | B.muud | 20 % | 8 % | 29.44 | Antibiootikumid: | | | a)penitsilliinid | 16,8 % | 0 | 35.01 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused; kaseiinliimid: | | | A.kaseiin: | | | I.regenereeritud tekstiilkiudude tootmiseks [1] | 2 % | 0 | II.tööstuslikuks otstarbeks, v.a toidukaupade või loomasöötade valmistamiseks: [1] | | | veesisaldusega üle 50 massiprotsendi | 5 % | 0 | muud | 5 % | 3 % | III.muud | 14 % | 12 % | B.kaseiinliimid | 13 % | 11 % | C.muud | 10 % | 8 % | 35.05 | Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklisest valmistatud liimid: | | | A.dekstriinid; lahustuvad või röstitud tärklised | 14 % + mk | mk | B.dekstriinidel või tärklistel põhinevad liimid | 13 % + mk kuni 18 % | mk | 35.06 | Mujal nimetamata valmisliimid: tooted liimide või liimainetena kasutamiseks, jaemüügipakendites netomassiga kuni 1 kg: | | | A.mujal nimetamata valmisliimid: | | | ex II.muud liimid: | | | naatrumsilikaatemulsioonil põhinevad | 12,8 % | 0 | ex B.tooted liimidena või liimainetena kasutamiseks, jaemüügipakendites netomassiga kuni 1 kg: | | | naatrumsilikaatemulsioonil põhinevad | 15,2 % | 0 | 38.12 | Tekstiili-, paberi-, naha- jms tööstuses kasutatavad läigestid, apretid ja peitsid: | | | A.läigestid ja apretid: | | | I.tärklisainetel põhinevad | 13 % + mk kuni 20 % | mk | 38.19 | Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (k.a looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: | | | Q.tehisvaikudel põhinev valukärnade sideaine | 12,8 % | 8 % | ex T.muud: | | | sorbitooli krakkimissaadused | 14,4 % | 8 % | 39.02 | Polümerisatsiooni- ja kopolümerisatsioonitooted (nt polüetüleen, polütetrahaloetüleenid, polüisobutüleen, polüstüreen, polüvinüülkloriid, polüvinüülatsetaat, polüvinüülklooratsetaat ja muud polüvinüülderivaadid, polüakrüül- ja polümetakrüülderivaadid, kumaroonindeenvaigud): | | | ex C.muud: | | | vaiguemulsioonidel põhinevad liimained | 12 % – 18,4 % | 0 | 39.06 | Muud kõrgpolümeerid, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape ning selle soolad ja estrid; linoksiin; | | | ex B.muud:dekstraan | 16 % | 6 % | määratlemata, v.a linoksiin | 16 % | 8 % | II TABEL ŠVEITS Šveitsi tollitariifistiku rubriigi nr | Kirjeldus | [2]Tollimaksu baasmäär | [2]1. juulil 1977 kohaldatav tollimaks | Šveitsi franki brutomassi 100 kg kohta | Šveitsi franki brutomassi 100 kg kohta | 1510. | Rasvhapped; rafineerimisel saadud happelised õlid; rasvalkoholid: | | | ex 20 | tallõlist saadud rasvhapped | 1,0 | 0 | 1704. | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod: | | | 20 | närimiskummi | 41,0 % + muutuvkomponent kuni 70,0 % | muutuvkomponent | 30 | muud | 53,0 + mk kuni 90,0 | mk | 1806.01 | Šokolaad jm kakaod sisaldavad tooted: | | | ex | jäätis | 50,0 | 47,50 | ex | muud, v.a segud, mis sisaldavad üle 12 massiprotsendi võid, rasvu või üle 20 massiprotsendi piimakomponente, pakendites netokaaluga üle 1 kg | 50,0 | 40,0 | 1901.01 | Linnaseekstrakt | 20,0 % + mk | mk | 1902. | Jahu- ja tärklisetooted ning linnaseekstraktitooted, mis sisaldavad kakaod alla 50 massiprotsendi ja on ette nähtud kasutamiseks imiku- või dieettoiduna või kulinaarias: | | | ex 10 | valmistised, mille peamiseks komponendiks on kartulijahu (mannana, helvestena või muul kujul), ning valmistised, mis sisaldavad üle 12 massiprotsendi piimarasvu, pakendites netokaaluga üle 2 kg | 10,0 + mk | mk | ex 20 | muud, v.a valmistised, mis sisaldavad piimarasvu üle 12 massiprotsendi, pakendites netokaaluga üle 2 kg | 20,0 % + mk kuni 40,0 | mk | 1903.01 | Makaronid, spagetid jms tooted | 3,0 + mk kuni 25,0 | mk | 1904. | Tapiokk ja saago; kartuli- või muust tärklisest valmistatud tapioki- või saagoasendajad: | | | 10 | kartulitärklisest valmistatud tapiokk | 5,0 | 4,0 | 20 | muud | 2,50 | 2,0 | 1905.01 | Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained: paisutatud riis, maisihelbed jms | 25,0 | 20,0 | 1906.01 | Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms | 40,0 | 32,0 | 1907. | Leib, laevakuivikud ja muud lihtpagaritooted, mis ei sisalda suhkrut, mett, muna, rasva, juustu või puuvilju: | | | 10 | müügiks pakendamata | 5,0 | 4,0 | 20 | mis tahes viisil müügiks pakendatud | 15,0 + mk kuni 35,0 | mk | 1908. | Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma: | | | 10 | magustamata, ei sisalda kakaod või šokolaadi | 27,0 + mk kuni 55,0 | mk | 20 | muud | 60,0 + mk kuni 100,0 | mk | 2101. | Röstitud sigur jm röstitud kohviasendajad; nende ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid: | | | ex 10 | röstitud kohviasendajad, terved või tükeldatud, v.a röstitud sigur | 2,0 | 1,60 | ex 12 | muud, v.a tooted röstitud sigurist | 21,0 + mk kuni 50,0 | mk | 2104. | kastmed, vürtsi- ja maitseainesegud: | | | 10 | kasutamiseks tööstusettevõtetes | 10,0 | 0 | | 20 | | | – muud: | tomatisisaldusega tooted | 50,0 | 27,50 | | muud | 50,0 | 0 | 2105. | Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul; homogeniseeritud toidusegud: | | | 10 | supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul | | | | tomatisisaldusega tooted | 50,0 | 27,50 | | muud | 50,0 | 0 | 2106. | Pärmid (aktiivsed ja mitteaktiivsed); valmis küpsetuspulbrid: | | | | ex 20— muud pärmid | 10,0 | 4,0 | 2107. | Mujal nimetamata toidukaubad: | | | ex 10 | mittealkohoolsed ekstraktide ja taimsete ainete kontsentraatide segud, magustatud või magustamata | 120 + mk | mk | 16 | teraviljad, purustatud ning maisihelveste jms toodete tootmiseks ette valmistatud | 6,0 | 4,80 | 20 | konservmais | 13 + mk kuni 25 | mk | 22 | kiirkeeduriis | 30,0 | 24,0 | 26 | imikutoidud | 50,0 | 40,0 | ex 40 | jäätis | 110,0 | 100,0 [3] | ex 40 | valguhüdrolüsaadid; pärmiautolüsaadid | 110,0 | 30,0 | | valmisjogurtid | 110,0 | 100,0 | ex 40 | muud, v.a segud, mis sisaldavad üle 12 massiprotsendi võid, rasvu või üle 20 massiprotsendi piimakomponente, pakendites netokaaluga üle 1 kg | 44 + mk | mk | 2202. | Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad: | | | 40 | muud | 8,0 | 6,40 | 2203. | Linnaseõlu: | | | 08 | paakvagunites või vaatides mahuga üle 2 hektoliitri | 15,0 [4] | 6,0 [4] | 10 | vaatides mahuga kuni 2 hektoliitrit | 9,0 [4] | 3,50 [4] | | pudelites, purkides jms pakendites: | | | 12 | klaaspudelites | 16,0 [4] | 6,0 [4] | 14 | muud | 20,0 [4] | 8,0 [4] | 2206. | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega: | | | 10 | alkoholisisaldusega kuni 18o | 30,0 | 0 | 20 | alkoholisisaldusega üle 18o | 50,0 | 0 | 2209. | Kanged alkohoolsed joogid (v.a rubriigis 2208 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks: | | | ex 40 | liköörid ja muud magustatud alkohoolsed joogid, lõhna- ja maitseainete sisaldusega või ilma; magustatud või munasisaldusega | 75 % | 45,0 | 2904. | Atsükliline alkohol ja selle halogeenitud, sulfoneeritud, nitreeritud või nitroseeritud derivaadid: | | | 50 | sorbitool | 2,20 | 0 | ex 60 | mannitool | 1,50 | 0 | ex 2910.01 | metüülglükosiidid | 2,0 | 0 | ex 2914.44 | mannitooli ja sorbitooli estrid | 1,50 | 0 | ex 2915.30 | itakoonhape, selle soolad ja estrid | 1,50 | 0 | 2916. | Karboksüülhapped, mis sisaldavad alkoholi, fenooli, aldehüüdi või ketooni funktsionaalseid rühmi ning muud hapniku funktsionaalseid rühmi sisaldavad liht- või komplekskarboksüülhapped ja nende anhüdriidid, haliidid, peroksiidid ja perhapped ning nende halogeenitud, sulfoonitud, nitreeritud või nitroositud derivaadid: | | | 10 | piimhape | 0,75 | 0 | 12 | piimhappe soolad (laktaadid) | 5,0 | 0 | 30 | sidrunhape | 2,0 | 0 | 32 | sidrunhappe soolad (tsitraadid) | 2,0 | 0 | ex 60 | piimhappe ja sidrunhappe estrid; glükoonhape, selle soolad ja estrid; glütseer-, glükool-, suhkur-, isosuhkur- ja heptasuhkurhapped, nende soolad ja estrid | 2,50 | 0 | 2935. | Heterotsüklilised ühendid; nukleiinhapped: | | | ex 30 | veevabad ammitooli- ja sorbitooliühendid (nt sorbitaan), v.a maltool ja isomaltool | 1,50 | 0 | 2943. | Keemiliselt puhtad suhkrud peale sahharoosi, glükoosi ja laktoosi; suhkrute eetrid ja estrid ning nende soolad (v.a rubriikides 2939, 2941 ja 2942 nimetatud tooted): | | | ex 10 | sorboos | 8,50 | 0 | ex 20 | sorboosi soolad ja estrid | 1,50 | 0 | ex 2944.01 | penitsilliinid | 50,0 | 0 | 3501. | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiinisaadused; kaseiinliimid: | | | 20 | kaseiinliimid | 22,0 | 15,0 | 3505.01 | Dekstriinid ja dekstriinidel põhinevad liimid; lahustuvad või röstitud tärklised; tärklistel põhinevad liimid | 6,0 | 4,80 | 3506. | Mujal nimetamata valmisliimid; tooted liimide või liimainetena kasutamiseks, jaemüügipakendites netomassiga kuni 1 kg: | | | ex 12 | naatrumsilikaatemulsioonil põhinevad | 7,0 | 0 | ex 20 | naatrumsilikaatemulsioonil põhinevad | 20,0 | 0 | ex 3812.01 | tärklisel põhinevad läigestid ja apretid | 5,0 | 0 | 3819. | Keemiatööstuses ja sellega seotud tööstusharudes toodetavad mujal nimetamata keemiatooted ja preparaadid (k.a looduslike saaduste segudest koosnevad); keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude mujal nimetamata tootmisjäägid: | | | ex 50 | sorbitooli krakkimissaadused; tehisvaikudel põhinev valukärnade sideaine | 1,50 | 0 | 3902. | Polümerisatsiooni- ja kopolümerisatsioonisaadused: | | | ex 20 | vaiguemulsioonidel põhinevad liimained | 6,50 | 0 | ex 22 | vaiguemulsioonidel põhinevad liimained | 6,50 | 0 | 3906. | Muud kõrgpolümeerid, tehisvaigud ja plastmassid, k.a algiinhape ning selle soolad ja estrid; linoksiin: | | | ex 10 | v.a algiinhape ja selle soolad ja estrid ning linoksiin | 2,50 | 0 | | ex 20 | 2,50 | 0 | ex 30 | v.a algiinhape ja selle soolad ja estrid ning linoksiin | 15,0 | 0 | ex 32 | v.a algiinhape ja selle soolad ja estrid ning linoksiin | 30,0 | 0 | ex 40 | v.a algiinhape ja selle soolad ja estrid ning linoksiin | 40,0 | 0 | ex 42 | v.a algiinhape ja selle soolad ja estrid ning linoksiin | 55,0 | 0 | [1] Käesoleva alamrubriigi kirje suhtes kehtivad tingimused, mille määravad kindlaks pädevad asutused. [2] Määra alandatakse 90 Šveitsi frangini, kui kogu ühenduses on antud luba müüa taimseid rasvu sisaldavat jäätist. [3] Lisandub täiendav tollimaks odralt ja teistelt õllevalmistamise põhikomponentidelt. [4] Alkoholisisaldusega toodete kohta on maksumäärad ette nähtud alkoholi käsitlevates Šveitsi tolliseadustes. -------------------------------------------------- Protokoll nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta I JAOTIS Mõiste "päritolustaatusega tooted" määratlus Artikkel 1 Ilma et see mõjutaks käesoleva protokolli artiklite 2 ja 3 kohaldamist, käsitatakse lepingu kohaldamisel järgmisi tooteid: 1. ühendusest pärit toodetena, kui: a) need on täielikult valmistatud ühenduses; b) need on ühenduses valmistatud tooted, milleks on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 5 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötluse. Seda tingimust ei kohaldata siiski käesoleva protokolli tähenduses Šveitsist pärinevate toodete suhtes; 2. Šveitsist pärit toodetena, kui: a) need on täielikult valmistatud Šveitsis; b) need on Šveitsis valmistatud tooted, milleks on kasutatud muid kui punktis a osutatud tooteid, tingimusel et artikli 5 tähenduses on need läbinud piisava töö või töötlemise. Seda tingimust ei kohaldata siiski käesoleva protokolli tähenduses ühendusest pärinevate toodete suhtes. Käesoleva protokolli reguleerimisalast jäetakse ajutiselt välja C loendis esitatud tooted. Artikkel 2 1. Sedavõrd, kui ühenduse ning Austria, Soome, Islandi, Portugali ja Rootsi ning Šveitsi ja nimetatud viie riigi vaheline kaubandus on reguleeritud protokollis esitatutega samasuguseid reegleid sisaldavate lepingutega, käsitatakse ka järgmisi tooteid: A. ühendusest pärit toodetena: artikli 1 lõikes 1 nimetatud tooteid, mis pärast ühendusest eksportimist ei ole üheski nimetatud viiest riigist läbinud tööd ega töötlust või ei ole läbinud sellist tööd või töötlust, et neid võiks eespool nimetatud lepingutes sisalduvate käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 punktile b või lõike 2 punktile b vastavate sätete kohaselt käsitada mõnest nimetatud riigist pärit toodetena, tingimusel et: a) töö või töötlemise käigus on kasutatud üksnes nimetatud viiest riigist või ühendusest pärit tooteid; b) kui eespool artiklis 5 osutatud loendites A ja B on protsendireegliga piiratud teatavatel asjaoludel lisatavate päritolustaatuseta toodete proportsionaalset väärtust, saadakse lisandväärtus kõikides riikides nimetatud protsendireegli ja muude kõnealustes loendites sisalduvate eeskirjade kohaselt, ilma et see kumuleeruks ühest riigist teise; B. Šveitsist pärit toodetena: artikli 1 lõikes 2 nimetatud tooteid, mis pärast ühendusest eksportimist ei ole üheski nimetatud viiest riigist läbinud tööd ega töötlust või ei ole läbinud sellist tööd ega töötlust, et neid võiks eespool nimetatud lepingutes sisalduvate käesoleva protokolli artikli 1 lõike 1 punktile b või lõike 2 punktile b vastavate sätete kohaselt käsitada mõnest nimetatud riigist pärit toodetena, tingimusel et: a) töö või töötlemise käigus on kasutatud üksnes nimetatud viiest riigist või ühendusest pärit tooteid; b) kui artiklis 5 osutatud loendites A ja B on protsendireegliga piiratud teatavatel asjaoludel lisatavate päritolustaatuseta toodete proportsionaalset väärtust, saadakse lisandväärtus kõikides riikides nimetatud protsendireegli ja muude kõnealustes loendites sisalduvate eeskirjade kohaselt, ilma et see kumuleeruks ühest riigist teise. 2. Lõike 1 punkti A alapunkti a ja punkti B alapunkti a kohaldamisel ei mõjuta asjaolu, et Šveitsi võiühendusse imporditavates toodetes on proportsionaalselt kuni 5 % ulatuses väärtusest kasutatud selles lõikes nimetamata tooteid, nende toodete päritolu kindlaksmääramist, juhul kui nimetatud toodete kasutamisel ühenduse või Šveitsi päritolu toodetes oleksid viimati nimetatud tooted eksportimise korral säilitanud ühendusest või Šveitsist pärit toodete staatuse. 3. Lõike 1 punkti A alapunktis b ja punkti B alapunktis B nimetatud juhtudel võib päritolustaatuseta toodet kasutada toodetes üksnes artikli 5 lõikes 3 sätestatud töö või töötlemise korral. Artikkel 3 Olenemata artikli 2 sätetest ja kui kõik kõnealuses artiklis kehtestatud tingimused on siiski täidetud, ei käsitata saadud tooteid edaspidi vastavalt ühendusest või Šveitsist pärit toodetena, kui ühenduses või Šveitsis valmistatud või töödeldud toodete väärtus ei moodusta suurimat osa saadud toodete väärtusest. Vastasel korral käsitatakse saadud tooteid sellest riigist pärinevana, kus need said lisandväärtuse suurima osa. Artikkel 4 Täielikult ühendusest või Šveitsist pärit toodetena artikli 1 lõike 1 punkti a ja lõike 2 punkti a tähenduses käsitatakse järgmisi tooteid: a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud maavarad; b) seal koristatud taimekasvatussaadused; c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad; d) seal kasvatatud elusloomadest valmistatud tooted; e) seal toimunud jahi ja kalapüügi saadused; f) merekalapüügisaadused ja muud nende riikide aluste poolt merest püütud saadused; g) nende tehaslaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted; h) seal kogutud kasutatud kaubad, mis sobivad ainult tooraine saamiseks; i) sealse tootmistegevuse jäätmed ja jäägid; j) kõik punktides a–i nimetatud saadustest või toodetest valmistatud tooted. Artikkel 5 1. Artikli 1 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b kohaldamisel käsitatakse piisavana järgmist tööd või töötlust: a) töö või töötlus, mille tulemusel valmistatud tooted klassifitseeritakse mõne teise tariifirubriigi alla kui need, mille alla iga üksik töö või töötluse läbinud toode kuulub, välja arvatud A loendis kirjeldatud töö või töötlus, mille suhtes kohaldatakse selle loendi puhul kehtivaid erisätteid; b) B loendis kirjeldatud töö või töötlus. Jaotised, grupid ja rubriigid on kaupade tollitariifistiku Brüsseli nomenklatuuri liigituse vastavad jaotised, grupid ja rubriigid. 2. Kui teatava valmistatud toote puhul on kasutatavate materjalide ja komponentide väärtus A või B loendis piiratud protsendireegliga, ei tohi nende materjalide ja komponentide koguväärtus valmistatud toote väärtusega võrreldes ületada määra, mis vastab ühisele määrale, kui mõlema loendi määrad on samad, või kõrgeimale määrale, kui eri loendites on kehtestatud erinevad määrad, olenemata sellest, kas toodetele antakse töö, töötlemise või komplekteerimise tulemusel teine tariifirubriigi number vastavalt kummaski loendis sätestatud piirangutele ja tingimustele. 3. Artikli 1 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b kohaldamisel käsitatakse järgmisi toiminguid päritolustaatuse omandamiseks siiski ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas rubriik muutub või mitte: a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel (ventilatsioon, laialilaotamine, kuivatamine, külmutamine, säilitamine soola, vääveldioksiidi või mõne muu aine vesilahuses, kahjustatud osade eemaldamine ja muud sellised toimingud); b) lihtsad toimingud, nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või uhtmine, sortimine, liigitamine, kokkupanemine (kaasa arvatud kaupade komplekteerimine), pesemine, värvimine, tükeldamine; c) i) ümberpakkimine ning pakendite osadeks jagamine ja koondamine; ii) lihtne klaas- või plastpudelitesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele ja muule sellisele kinnitamine ning kõik muud lihtsad pakendamistoimingud; d) kaubatähiste, etikettide ja muude eristusmärkide kinnitamine tootele või selle pakendile; e) üht või mitut sorti toodete segamine, kui saadud segu üks või mitu komponenti ei vasta käesolevas jaos sätestatud tingimustele, mis võimaldaks neid käsitada ühendusest või Šveitsist pärit toodetena; f) toote osade lihtne kokkupanemine terviktoote saamiseks; g) kaks või rohkem punktides a–f nimetatud toimingut üheskoos; h) loomade tapmine. Artikkel 6 1. Kui artiklis 5 osutatud A või B loendis on sätestatud, et ühenduses või Šveitsis valmistatud tooteid käsitatakse sealt pärinevate toodetena ainult siis, kui toodete valmistamiseks kasutatud töö või töötluse läbinud toodete väärtus ei ületa teatavat protsenti valmistatud toodete väärtusest, tuleb kõnealuse protsendi kindlaksmääramisel arvesse võtta järgmisi väärtusi: - ühelt poolt, toodete puhul, mille importimist saab tõendada: nende tolliväärtus importimise ajal; teadmata päritoluga toodete puhul: esimene tuvastatav hind, mida on nende toodete eest makstud selle lepinguosalise territooriumil, kus töötlemine toimub; - teiselt poolt, valmistatud toodete tehasehind, millest on lahutatud eksportimisel tagasimakstud või -makstavad riigimaksud. Käesoleva artikli sätete kohaselt kohaldatakse ka artikleid 2 ja 3. 2. Artiklite 2 ja 3 kohaldamisel tähendab lisandväärtus saadud toote tehasehinna, millest on lahutatud eksportimisel tagasimakstud või -makstavad riigimaksud, ja kõikide nimetatud riiki imporditud ning seal töödeldud toodete tolliväärtuse vahet. Artikkel 7 Šveitsist või ühendusest pärit kaupa, mis moodustab ühe jagamatu saadetise ja mis ei ole osadeks jaotatud, võib vedada mõne muu kui ühenduse, Šveitsi, Austria, Soome, Islandi, Portugali või Rootsi territooriumi kaudu, seda vajaduse korral muul territooriumil ümber laadides või ajutiselt ladustades, kui vedu nimetatud territooriumide kaudu on geograafiliselt põhjendatud, samuti tingimusel, et kaup on jäänud transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla, et kaupa ei ole nendes riikides turule viidud ega vabasse ringlusse lubatud ning et sellega ei ole sooritatud ühtegi muud toimingut peale mahalaadimise, pealelaadimise või muu toimingu, mille eesmärk on kauba seisundi säilitamine. II JAOTIS Halduskoostöö kord Artikkel 8 1. Päritolustaatusega toodetele käesoleva protokolli artikli 1 tähenduses kohaldatakse ühendusse või Šveitsi importimisel lepingust tulenevaid soodustusi Šveitsi või ühenduse liikmesriikide tolliasutuste väljastatud liikumissertifikaadi A.CH.1 esitamisel, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli V lisas. 2. Artikli 2 ja vajadusel artikli 3 kohaldamisel kasutatakse liikumissertifikaate A.W.1, mille näidis on esitatud käesoleva protokolli VI lisas. Neid väljastab varem välja antud liikumissertifikaatide alusel üksnes iga sellise asjaomase riigi tolliasutus, kus kaupa on enne samas seisukorras reeksportimist hoitud või kus need on läbinud artiklis 2 nimetatud töö või töötluse. 3. Et tolliasutused saaksid juhtudel, kui kaupu ei hoita tollilaos ning need tuleb reeksportida samas seisukorras, kontrollida kauba hoidmise tingimusi iga asjaomase riigi territooriumil, lisavad nimetatud asutused varem välja antud liikumissertifikaatidele importimisel ja pärast seda iga kuue kuu järel oma nõuetekohase kinnituse, kui kauba valdaja seda taotleb. 4. Šveitsi ja ühenduse liikmesriikide tolliasutused võivad väljastada artiklis 2 nimetatud lepingutes sätestatud liikumissertifikaate nendes lepingutes sätestatud tingimustel, kui sertifikaatidega hõlmatud kaup asub Šveitsi või ühenduse territooriumil. Kasutatava sertifikaadi näidis on esitatud käesoleva protokolli VI lisas. 5. Kui käesolevas protokollis on kasutatud mõisteid "liikumissertifikaat" või "liikumissertifikaadid", täpsustamata, kas silmas peetakse lõikes 1 või lõikes 2 nimetatud sertifikaate, kohaldatakse asjaomaseid sätteid võrdselt mõlemat liiki sertifikaatidele. Artikkel 9 Liikumissertifikaat väljastatakse üksnes eksportija kirjaliku taotluse alusel, mis on esitatud selleks ette nähtud plangil. Artikkel 10 1. Liikumissertifikaadi väljastab ekspordiriigi toll, kui sertifikaadis nimetatud kaup eksporditakse. See antakse eksportijale tegelikul eksportimisel või kui on tagatud, et kaup tegelikult eksporditakse. Erijuhtudel võib liikumissertifikaadi välja anda ka pärast selles nimetatud kauba eksporti, kui seda ei antud eksportimisel välja vea, tahtmatu tegevusetuse või muude eriliste asjaolude tõttu. Sel juhul peab sertifikaadis olema erimärge selle kohta, mis tingimustel see välja on antud. Liikumissertifikaadi võib välja anda ainult juhul, kui see on lepingus osutatud sooduskohtlemise kohaldamiseks vajalik dokumentaalne tõend. 2. Artikli 8 lõike 2 punkti 4 kohaselt välja antud liikumissertifikaadil peab olema viide varem välja antud liikumissertifikaadile või -sertifikaatidele, mille esitamisel see välja anti. 3. Liikumissertifikaatide taotlusi ja lõikes 2 nimetatud sertifikaatide taotlusi, mille esitamisel antakse välja uued sertifikaadid, peab ekspordiriigi tolliasutus säilitama vähemalt kaks aastat. Artikkel 11 1. Liikumissertifikaat tuleb nelja kuu jooksul alates kuupäevast, mil ekspordiriigi toll selle välja on andnud, esitada selle riigi tollile, kuhu tooted imporditakse. 2. Kui liikumissertifikaat esitatakse impordiriigi tollile pärast lõikes 1 nimetatud esitamistähtaja lõppu, võib selle sooduskohtlemist kohaldades aktsepteerida, kui sertifikaati ei esitatud tähtaja jooksul vääramatu jõu või erandlike asjaolude tõttu. Muudel hilinenud esitamisjuhtudel võib impordiliikmesriigi toll sertifikaate aktsepteerida siis, kui kaup on neile esitatud enne kõnesoleva tähtaja lõppu. 3. Liikumissertifikaate, mis võivad olla artikli 8 lõike 3 kohaselt kinnitatud, säilitab impordiriigi tolliasutus nimetatud riigis kehtiva korra kohaselt. Artikkel 12 Liikumissertifikaadid koostatakse nõuetekohasel plangil, mille näidised on esitatud käesoleva protokolli V ja VI lisas, ühes keeltest, milles käesolev leping on koostatud, ning ekspordiriigi siseriiklike õigusaktide sätete kohaselt. Kui need täidetakse käsitsi, tuleb seda teha tindiga ja kasutada trükitähti. Sertifikaadi mõõtmed on 210×297 mm. Kasutatav paber peab olema puidumassi jääkideta valge liimitatud kirjapaber, mis kaalub vähemalt 25 g/m. Sertifikaat trükitakse rohelisele giljoššmustriga paberile, mis toob esile kõik mehaaniliste või keemiliste vahenditega tehtud võltsingud. Ühenduse liikmesriigid ja Šveits võivad jätta endale õiguse trükkida sertifikaadid ise või lasta need trükkida selleks volitatud trükikodadel. Sel juhul peab igal sertifikaadil olema viide volitusele. Igal sertifikaadil peab olema trükikoja nimi ja aadress või tunnusmärk, mille abil saab trükikoja kindlaks teha. Sertifikaadil peab olema ka seerianumber, mille abil saab seda identifitseerida. Artikkel 13 Liikumissertifikaadid esitatakse impordiriigi tollile selle riigi poolt sätestatud korras. Toll võib nõuda sertifikaadi tõlget. Samuti võib toll nõuda, et koos impordideklaratsiooniga esitatakse ka importija kinnitus selle kohta, et tooted vastavad käesoleva lepingu rakendamiseks ettenähtud tingimustele. Artikkel 14 1. Eraisikule väikepakis saadetavaid kaupu ja reisija isikliku pagasi hulka kuuluvaid kaupu käsitavad ühendus ja Šveits lepinguga hõlmatud päritolustaatusega toodetena ning liikumissertifikaati ei ole vaja esitada, kui tegemist pole nimetatud toodete toomisega kaubanduslikel kaalutlustel ning kui toodete deklareerimisel on järgitud käesoleva protokolli täitmiseks vajalikke nõudeid ja nimetatud deklaratsiooni õigsuses ei teki kahtlust. 2. Importi, mis on juhutine ja koosneb eranditult vastuvõtjate või reisijate või nende perekonnaliikmete isiklikuks kasutamiseks ettenähtud toodetest, ei käsitata impordina kaubanduslikel kaalutlustel, kui toodete laadi ja koguse põhjal on ilmne, et neid ei impordita kaubanduslikel eesmärkidel. Lisaks sellele ei tohi väikepakkide puhul sellise kauba koguväärtus ületada 60 arvestusühikut ja reisijate isikliku pagasi hulka kuuluvate toodete puhul 200 arvestusühikut. 3. Arvestusühiku (AÜ) väärtus on 0,88867088 grammi puhast kulda. Kui arvestusühikut muudetakse, võtavad lepinguosalised teineteisega ühendust ühiskomitees, et uuesti määrata kindlaks ühiku väärtus kullas. Artikkel 15 1. Ühendusest või Šveitsist mõnda teise kui artiklis 2 nimetatud riiki näitusele saadetud ja pärast seda Šveitsi või ühendusse importimiseks müüdud kauba suhtes kohaldatakse käesolevas lepingus ettenähtud soodustusi tingimusel, et need kaubad vastavad käesoleva protokolli nõuetele, mille kohaselt neid saab käsitada ühendusest või Šveitsist pärit toodetena, ja tingimusel, et tollile on tõendatud järgmised asjaolud: a) eksportija on toimetanud nimetatud tooted ühendusest või Šveitsist näitust korraldavasse riiki ja seal need näitusel välja pannud; b) eksportija on kauba müünud või muul viisil võõrandanud Šveitsis või ühenduses asuvale isikule; c) kaup on näituse ajal või kohe pärast seda toimetatud Šveitsi või ühendusse samal kujul, nagu see näitusele saadeti; d) alates näitusele saatmisest ei ole kaupa kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks. 2. Liikumissertifikaat tuleb esitada tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda dokumentaalseid lisatõendeid kauba laadi ja väljapanekutingimuste kohta. 3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või muude samalaadsete avalike ürituste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul kõnealune kaup jääb tolli kontrolli alla, välja arvatud kauplustes või äripindadel korraldatavad eraviisilised üritused, mille eesmärk on välismaise kauba müük. Artikkel 16 Käesoleva jaotise sätete nõuetekohase kohaldamise tagamiseks aitavad ühenduse liikmesriigid ja Šveits teineteisel vastavate tolliasutuste kaudu kontrollida liikumissertifikaatide, sealhulgas artikli 8 lõike 4 kohaselt välja antud sertifikaatide ehtsust ja täpsust. Ühiskomitee võib võtta vastu mis tahes halduskoostöö osas vajalikke otsuseid ning ühendus ja Šveits kohaldavad neid õigel ajal. Artikkel 17 Igale isikule, kes toodete sooduskohtlemist võimaldava liikumissertifikaadi saamiseks koostab või laseb koostada valeandmeid sisaldava dokumendi, määratakse karistus. III JAOTIS Lõppsätted Artikkel 18 Ühendus ja Šveits võtavad kõik vajalikud meetmed, et liikumissertifikaate oleks käesoleva protokolli artikli 13 kohaselt võimalik esitada alates 1. aprillist 1973. Artikkel 19 Ühendus ja Šveits võtavad mõlemad vajalikke meetmeid käesoleva protokolli rakendamiseks. Artikkel 20 Käesoleva protokolli lahutamatuks osaks on selgitavad märkused ning liikumissertifikaatide näidised. Artikkel 21 I jaotise sätete kohasele kaubale, mida 1. aprillil 1973 parajasti veetakse või mis on ajutisel hoiul ühenduse või Šveitsi tolliladudes või vabatsoonides, võib kohaldada lepingust tulenevaid soodustusi, kui nelja kuu jooksul nimetatud kuupäevast alates esitatakse impordiriigi tolliasutusele ekspordiriigi pädeva asutuse poolt tagasiulatuvalt koostatud liikumissertifikaat ning, kui tarvis, transporditingimusi tõendavad dokumendid. Artikkel 22 Lepinguosalised kohustuvad võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et liikumissertifikaadid, mida ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi tolliasutused võivad välja anda artiklis 2 nimetatud lepingute kohaselt, antaks välja nimetatud lepingutega ette nähtud tingimuste kohaselt. Ka kohustuvad nad tegema selleks vajalikku halduskoostööd, eelkõige selleks, et kontrollida artiklis 2 nimetatud lepingute kohaselt kaubeldava kauba teekonda ja hoiukohti. Artikkel 23 1. Olenemata protokolli nr 2 artiklist 1 ei võimaldata ühenduses ega Šveitsis tootmises kasutatavatele toodetele, mis on pärit väljastpoolt ühendust, Šveitsi või teisi käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud riike, tollimaksusoodustusi ega -tagastusi alates kuupäevast, mil samaliigiliste päritolustaatusega toodete tollimaksu on ühenduses ja Šveitsis vähendatud 40 protsendini tollimaksu baasmäärast. 2. Olenemata protokolli nr 2 artiklist 1 ei võimaldata Taanis, Norras ega Ühendkuningriigis tollimaksusoodustusi ega -tagastusi imporditud ning tootmises kasutatavatele sellistele toodetele, millele nimetatud kolmest riigist ühe tolliasutus on välja andnud liikumissertifikaadi, et need saaksid Šveitsis soodustust vastavalt Šveitsis kehtivatele, lepingu artikli 3 lõikega 1 hõlmatud tariifieeskirjadele. Seda reeglit ei kohaldata siiski, kui kasutatakse käesoleva protokolli artikli 25 lõikes 1 nimetatud tooteid. 3. Olenemata protokolli nr 2 artiklist 1 ei võimaldata Šveitsis tollimaksusoodustusi ega -tagastusi imporditud ning tootmises kasutatavate selliste toodete osas, millele Šveitsi tolliasutus on välja andnud liikumissertifikaadi, et need saaksid Taanis, Norras või Ühendkuningriigis soodustust vastavalt nendes kolmes riigis kehtivatele, lepingu artikli 3 lõikega 1 hõlmatud tariifieeskirjadele. Seda reeglit ei kohaldata siiski, kui kasutatakse käesoleva protokolli artikli 25 lõikes 1 nimetatud tooteid. 4. Käesolevas ja järgmistes artiklites tähendab mõiste "tollimaksud" ka tollimaksudega samaväärse toimega makse. Artikkel 24 1. Vajaduse korral võib nõuda, et liikumissertifikaatidele märgitaks, et sertifikaadiga hõlmatud toodetel on päritolustaatus, ning et tooted on enne kuupäeva, mil nendele toodetele kohaldatavad tollimaksud ühelt poolt algkoosseisuga ühenduse ja Iirimaa ning teiselt poolt Šveitsi vahel kaotati, täiendava töötluse läbinud üksnes Šveitsis või Taanis, Norras, Ühendkuningriigis või teistes käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud viies riigis 2. Muudel juhtudel võib vajaduse korral nõuda, et märgitud oleks lisandväärtus, mis on loodud igal järgmisel territooriumil: i) algkoosseisuga ühendus, ii) Iirimaa, iii) Taani, Norra, Ühendkuningriik iv) Šveits, v) iga käesoleva protokolli artiklis nimetatud riik. Artikkel 25 1. Šveitsi või Taani, Norrasse või Ühendkuningriiki importimisel võivad Šveitsis või nimetatud kolmes riigis kehtivate ning lepingu artikli 3 lõikega 1 hõlmatud tariifisätete alusel soodustust saada üksnes tooted, mille kohta on välja antud liikumissertifikaat märkega päritolustaatuse olemasolu kohta ning mis on täiendava töötluse läbinud üksnes Šveitsis või eespool nimetatud kolmes riigis või käesoleva protokolli artiklis 2 nimetatud viies riigis. 2. Lõikes 1 nimetamata juhtudel võivad Šveits või ühendus vastu võtta üleminekusätted, et mitte võtta lepingu artikli 3 lõikes 2 nimetatud tollimakse väärtuse puhul, mis vastab selliste Šveitsi või ühenduse päritolu toodete väärtusele, mis on teiste käesoleva protokolli tingimustele vastavate ning hiljem Šveitsi või ühendusse imporditud toodete valmistamise käigus läbinud töö või töötluse. Artikkel 26 Lepinguosalised võtavad vajalikud meetmed, et sõlmida Austria, Soome, Islandi, Portugali ja Rootsiga käesoleva protokolli kohaldamist võimaldavad kokkulepped. Artikkel 27 1. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 punkti A kohaldamisel koheldakse selles artiklis nimetatud viiest riigist pärit tooteid päritolustaatuseta toodetena ajavahemikul või ajavahemikel, kui Šveits kohaldab selle toote osas sellele riigile kolmandatele riikidele kehtivat tollimaksu või muid vastavaid kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud sätetega Šveitsi ja eespool artiklis 2 nimetatud viie riigi kaubavahetuse kohta. 2. Käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 punkti B kohaldamisel koheldakse selles artiklis nimetatud viiest riigist pärit tooteid päritolustaatuseta toodetena ajavahemikul või ajavahemikel, kui ühendus kohaldab selle toote osas sellele riigile kolmandatele riikidele kehtivat tollimaksu või muid vastavaid kaitsemeetmeid, nagu on ette nähtud ühenduse ja asjaomase riigi vahelise lepinguga. Artikkel 28 Ühiskomitee võib otsustada muuta I jaotise artikli 5 lõike 3, II jaotise ning III jaotise artiklite 23, 24 ja 25 sätteid, samuti käesoleva protokolli I, II, III, V ja VI lisa. Eelkõige võib komitee võtta meetmeid nende kohandamiseks konkreetse kauba või konkreetse transpordiliigi erivajadustega. -------------------------------------------------- I LISA SELGITAVAD MÄRKUSED Märkus 1 – Artikkel 1 Mõisted "ühendus" ja "Šveits" hõlmavad ka vastavalt ühenduse liikmesriikide ja Šveitsi territoriaalvett. Avamerel tegutsevaid laevu, sealhulgas kalatöötlemislaevu, mille pardal püütud kala läbib töö või töötluse, käsitatakse laevu omava riigi territooriumi osana tingimusel, et need vastavad selgitavas märkuses 5 kindlaksmääratud tingimustele. Märkus 2 – Artiklid 1, 2 ja 3 Et määrata kindlaks, kas kaup on pärit liikmesriigist või Šveitsist või mõnest artiklis 2 nimetatud riigist, ei ole vaja selgitada, kas nende toodete valmistamisel kasutatud elektrienergia, kütus, tehas, selle sisseseade, masinad ja tööriistad on pärit kolmandatest riikidest või mitte. Märkus 3 – Artiklid 2 ja 5 Artikli 2 lõike 1 punkti A alapunkti b ja punkti B alapunkti b kohaldamisel tuleb järgida protsendireeglit, viidates saadud lisandväärtuse A ja B loendi sätetele. Ka on saadud lisandväärtuse osas igas riigis kohaldatavad sätted, mis välistavad A ja B loendis esitatud protsentide kumuleerimise ühte valmistatud tootesse. Märkus 4 – Artiklid 1, 2 ja 3 Tooteid koos neid ümbritseva pakendiga peetakse ühtseks tervikuks. See säte ei kehti kauba tavapäratu pakendi puhul, millel on lisaks pakendiväärtusele ka oluline püsiv kasutusväärtus. Märkus 5 – Artikli 4 punkt f Mõiste "nende laevad" kehtib üksnes laevade kohta: a) mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes liikmesriigis või Šveitsis; b) mis sõidavad ühenduse liikmesriigi või Šveitsi lipu all; c) millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või Šveitsi kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub ühes neist riikidest ja mille juht või juhtkond, juhatuse või nõukogu esimees ning enamik mõlema organi liikmeid on ühenduse liikmesriikide või Šveitsi kodanikud, ja kui täisühingu või osaühingu puhul kuulub vähemalt pool selle kapitalist eespool nimetatud riikidele või nende avalik-õiguslikele isikutele või kodanikele; d) mille kapten ja juhtkond on ühenduse liikmesriikide või Šveitsi kodanikud; e) mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või Šveitsi kodanikud. Märkus 6 – Artikkel 6 "Tehasehind" on hind, mida makstakse sellele tootjale, kelle ettevõttes toode läbib viimase töö või töötluse, tingimusel, et hind sisaldab kõigi valmistamisel kasutatud toodete väärtust. "Tolliväärtus" on 15. detsembril 1950. aastal Brüsselis allakirjutatud kauba tolliväärtuse määramise konventsioonis määratletud tolliväärtus. Märkus 7 – Artikkel 8 Artikli 8 lõike 3 kohaselt liikumissertifikaate kinnitavatel tolliasutustel on õigus kaupa kontrollida asjaomases riigis kehtivate õigusaktide kohaselt. Märkus 8 – Artikkel 10 Kui liikumissertifikaat on välja antud kauba kohta, mis on algselt imporditud ühenduse liikmesriigist või Šveitsist ning mis reeksporditakse samasse riiki, tuleb olenemata artikli 24 sätetest reekspordiriigi välja antud uutele sertifikaatidele märkida, millises riigis anti välja algne liikumissertifikaat. Kui kaupa ei paigutata tollilattu, tuleb sertifikaatidele teha ka märge, et nõuetekohaselt on antud artikli 8 lõikes 3 sätestatud kinnitused. Märkus 9 – Artiklid 16 ja 22 Kui liikumissertifikaat on välja antud artikli 8 lõigetega 2 ja 4 ette nähtud tingimustel ning samasse riiki reeksporditava kauba kohta, peab sihtriigi tolliasutusel olema võimalik halduskoostöö raames kätte saada varem nende kaupade kohta välja antud liikumissertifikaadi või sertifikaatide tõestatud koopiad. Märkus 10 – Artiklid 23 ja 25 "Kehtivad tariifieeskirjad" on 1. jaanuaril 1973 Taanis, Norras ja Ühendkuningriigis või Šveitsis artikli 25 lõikes 1 nimetatud toodetele kohaldatud tollimaksud, mida lepingu kohaselt kohaldatakse nimetatud toodetele edaspidi juhtudel, kui see tollimaks on madalam kui ühenduse või Šveitsi päritolu teiste toodete tollimaks. Märkus 11 – Artikkel 23 "Tollimaksusoodustused ja -tagastused" on tollimaksu osalise või täieliku tagasimaksmise või vähendamise kord tootmises kasutatavate toodete puhul, juhul kui nimetatud säte langeb nimelt või kaudse mõju tõttu kokku tagasimaksmise, nõudmata või määramata jätmisega juhul, kui nimetatud tooted eksporditakse, kuid mitte juhul, kui need jäävad riigisiseseks kasutamiseks. Märkus 12 – Artiklid 24 ja 25 Artikli 24 lõige 1 ja artikli 25 lõige 1 tähendavad eelkõige, et kohaldatud ei ole: i) artikli 1 lõike 2 punkti b sätet algkoosseisuga ühenduse ja Iirimaa toodete suhtes, mis on Šveitsis läbinud töö või töötluse; ii) või nimetatud lausele vastavaid, artiklis 2 nimetatud lepingute sätteid algkoosseisuga ühenduse või Iirimaa päritolu toodete suhtes, mis on igas neist viiest riigist läbinud töö või töötluse. Märkus 13 – Artikkel 25 Kui Taani, Norrasse või Ühendkuningriiki imporditakse päritolustaatusega tooteid, mis ei vasta artikli 25 lõike 1 tingimustele, on lepingu artikli 3 lõikega 2 ette nähtud tariifivähenduste aluseks võetav tollimaksu baasmäär see määr, mida impordiriik kolmandate riikide suhtes tegelikult 1. jaanuaril 1972 kohaldas. -------------------------------------------------- II LISA A LOEND Loend töödest ja töötlemistoimingutest, mille tulemusel muutub tollitariifistiku rubriik, kuid mille läbinud toodetele päritolustaatust ei anta või antakse see ainult teatavatel tingimustel Valmistooted | Tööd ja töötlemistoimingud, mis ei anna tootele päritolustaatust | Tööd ja töötlemistoimingud, mis annavad tootele päritolustaatuse järgmistel tingimustel | Tollitariifistiku rubriik nr | Kirjeldus | ex 17.04 | Suhkrukondiitritooted, mis ei sisalda kakaod, v.a lagritsaekstrakt, mis sisaldab üle 10 massiprotsendi sahharoosi ja millele ei ole lisatud muid aineid | Tootmine muudest gruppi 17 kuuluvatest toodetest, mille väärtus ületab 30 % valmistoote väärtusest | ex 18.06 | Šokolaad ja muud kakaosisaldusega toiduained, v.a tooted, mida pole magustatud muul viisil kui sahharoosiga (ei kehti kakaopulbri kohta), jäätis (v.a jäätisepulber), šokolaad ja šokolaaditooted, täidisega või ilma, ning kakaosisaldusega suhkrukondiitritooted ja nende suhkruasendajatest valmistatud asendajad, müügipakendites netomassiga üle 500 g | Tootmine gruppi 17 kuuluvatest toodetest, mille väärtus ületab 30 % valmistoote väärtusest | | 19.01 | Linnaseekstrakt | Tootmine rubriiki 11.07 kuuluvatest toodetest | | 19.02 | Jahu- ja tärklisetooted ning linnaseekstraktitooted, mis sisaldavad kakaod alla 50 massiprotsendi ja on ette nähtud kasutamiseks imiku- või dieettoiduna või kulinaarias | Tootmine teraviljast ja nendest saadud toodetest, lihast ja piimast või gruppi 17 kuuluvatest toodetest, mille väärtus ületab 30 % valmistoote väärtusest | | 19.03 | Makaronid, spagetid jms tooted | | Valmistamine kõvast nisust | 19.04 | Tapiokk ja saago; kartuli- või muust tärklisest valmistatud tapioki- ja saagoasendajad | Tootmine kartulitärklisest | | 19.05 | Teravilja või teraviljasaaduste paisutamise või röstimise teel valmistatud toiduained (paisutatud riis, maisihelbed ja muud samalaadsed tooted) | Tootmine muudest kui gruppi 17 [1] kuuluvatest toodetest või toodetest, milles kasutatud gruppi 17 kuuluvate toodete väärtus ületab 30 % valmistoote väärtusest | | 19.06 | Armulaualeib, ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms | Tootmine gruppi 11 kuuluvatest toodetest | | 19.07 | Leib, laevakuivikud ja muud lihtpagaritooted, mis ei sisalda suhkrut, mett, muna, rasva, juustu või puuvilju | Tootmine gruppi 11 kuuluvatest toodetest | | 19.08 | Saia- ja kondiitritooted (koogid, küpsised jne) ja muud valikpagaritooted, kakaosisaldusega või ilma | Tootmine gruppi 11 kuuluvatest toodetest | | ex 21.05 | Supid ja puljongid, vedelikuna, pulbrina või tahkel kujul | Tootmine rubriiki 20.02 kuuluvatest toodetest | | ex 22.02 | Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid (v.a rubriiki 20.07 kuuluvad puu- ja köögiviljamahlad), mis ei sisalda piima või piimarasvu, kuid sisaldavad suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut); muud | Tootmine puuviljamahladest [2] või gruppi 17 kuuluvatest toodetest, mille väärtus ületab 30 % valmistoote väärtusest | | 22.06 | Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega | Tootmine rubriiki 08.04, 20.07, 22.04 või 22.05 kuuluvatest toodetest | | ex 22.09 | Kanged alkohoolsed joogid, v.a rumm, arrak, taffia, džinn, viski, viin etüülalkoholisisaldusega kuni 45,2o ning ploomi-, pirni- või kirsibrändi, mis sisaldavad muna või munarebu ja/või suhkrut (sahharoosi või invertsuhkrut) | Tootmine rubriiki 08.04, 20.07, 22.04 või 22.05 kuuluvatest toodetest | | ex 28.13 | Vesinikbromiidhape | Tootmine rubriiki 28.01 [3] kuuluvatest toodetest | | ex 28.19 | Tsinkoksiid | Tootmine rubriiki 79.01 kuuluvatest toodetest | | 28.27 | Pliioksiidid; punane ja oranž pliimennik | Tootmine rubriiki 78.01 kuuluvatest toodetest | | ex 28.28 | Liitiumhüdroksiid | Tootmine rubriiki 28.42 [3] kuuluvatest toodetest | | ex 28.29 | Liitiumfluoriid | Tootmine rubriiki 28.28 või 28.42 [3] kuuluvatest toodetest | | ex 28.30 | Liitiumkloriid | Tootmine rubriiki 28.28 või 28.42 [3] kuuluvatest toodetest | | ex 28.33 | Bromiidid | Tootmine rubriiki 28.01 või 28.13 [3] kuuluvatest toodetest | | ex 28.38 | Alumiiniumsulfaat | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | ex 28.42 | Liitiumkarbonaat | Tootmine rubriiki 28.28 [4] kuuluvatest toodetest | | ex 29.02 | Orgaanilised bromiidid | Tootmine rubriiki 28.01 või 28.13 [4] kuuluvatest toodetest | | ex 29.02 | Triklorodi(klorofenüül)etaan | | Etanooli muundamine kloraaliks ja kloraali kondenseerimine monoklorobenseeniga [4] | ex 29.35 | Püridiin; alfapikoliin; beetapikoliin; gammapikoliin | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | ex 29.35 | Vinüülpüridiin | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | ex 29.38 | Nikotiinhape | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | 30.03 | Ravimid (sh veterinaarravimid) | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | 31.05 | Muud väetised; käesolevasse gruppi kuuluvad tooted tablettidena, pastillidena vms valmiskujul või pakkides, mille brutomass ei ületa 10 kg | | Tootmine, milles kasutatud toodete väärtus ei ületa 50 % valmistoote väärtusest | 32.06 | V