Euroopa Ühenduse ja Ukraina vaheline teadus- ja tehnoloogiaalane

koostööleping

EUROOPA ÜHENDUS

(edaspidi "ühendus") ühelt poolt ja

UKRAINA

teiselt poolt,

edaspidi "lepinguosalised",

PIDADES SILMAS teaduse ja tehnoloogia tähtsust oma majanduslikule ja ühiskondlikule arengule,

TÕDEDES, et ühendus ja Ukraina tegelevad teadus- ja tehnoloogiaalaste töödega mitmes ühist huvi pakkuvas valdkonnas ning et vastastikune osalemine teineteise uurimis- ja arendustegevuses on mõlemapoolselt kasulik,

VÕTTES ARVESSE ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahel 16. juunil 1994 sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, eriti selle artiklit 62,

SOOVIDES panna teadus- ja tehnoloogiaalasele koostööle ametliku aluse, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist lepinguosaliste majandusliku ja ühiskondliku kasu huvides,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES.

Artikkel 1

Eesmärk

Lepinguosalised soodustavad, arendavad ja hõlbustavad ühist huvi pakkuvate valdkondade uurimis- ja arendustegevust, korraldades teadus- ja tehnoloogiaalast koostööd.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) koostöö – käesoleva lepingu kohane tegevus, milleks lepinguosalised on kohustunud või mida nad toetavad, kaasa arvatud ühine teadustöö;

b) teave – teaduslikud või tehnilised andmed, ühistest uurimustest saadud teadus- ja arendustöö tulemused või meetodid ning muu koostööga seonduv teave;

c) intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967 sõlmitud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

d) ühised teadusuuringud – ühe või mõlema lepinguosalise rahalisel toetusel toimuv teadustöö, milles teevad koostööd ühenduse ja Ukraina osalejad;

e) osaleja – iga koostöös osalev füüsiline või juriidiline isik, ülikool, teadusasutus või muu organisatsioon, kaasa arvatud lepinguosalised ise.

Artikkel 3

Põhimõtted

Koostöö toimub järgmiste põhimõtete alusel:

a) vastastikune kasu;

b) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

c) ühenduse ja Ukraina majandusliku ja ühiskondliku kasu tasakaalustatus, pidades silmas vastavate osalejate ja/või lepinguosaliste panust koostöösse.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

a) Koostööd teadustöö, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise tegevustes, sealhulgas alusuuringuid, võib teha järgmistes valdkondades:

- keskkonna- ja kliimauuringud, sealhulgas maapinna kaugseire,

- biomeditsiinilised ja terviseuuringud,

- põllumajanduse, metsanduse ja kalanduse alased uuringud,

- tööstus- ja tootmistehnoloogiad,

- materjaliuuringud ja metroloogia,

- energeetika, v.a tuumaenergeetika,

- transport,

- infoühiskonna tehnoloogiad,

- sotsiaalteaduslikud uuringud,

- teadus- ja tehnoloogiapoliitika,

- teadlaste koolitus ja vahetus.

b) Sellesse loendisse võib käesoleva lepingu artiklis 6 nimetatud ühenduse ja Ukraina ühiskomitee läbivaatuse ja soovituse põhjal lisada muid valdkondi.

Artikkel 5

Koostöö vormid

a) Koostöö võib hõlmata järgmisi tegevusi:

1. Ukraina üksuste osalemine koostöövaldkondades teostatavates ühenduse projektides ning ühenduse üksuste osalemine nende valdkondade Ukraina projektides. Osalemine toimub lepinguosaliste kehtivate õigusaktide ja korra kohaselt. Projektid võivad hõlmata ka lepinguosaliste teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioone; projekte võib teostada ka koostöös lepinguosaliste ametite ja asutustega;

2. vaba juurdepääs koostööga seotud uurimisvahenditele, sealhulgas seire-, vaatlus- ja katserajatistele ning andmekogudele ning nende ühine kasutamine;

3. teadlaste, inseneride või muude asjaomaste töötajate külastused ja vahetus käesoleva lepingu kohase koostööga seotud seminaridel, sümpoosionidel ja töörühmades osalemiseks;

4. käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusakte ja programme käsitlev teabevahetus;

5. muu tegevus, mille lepinguosalised võivad oma kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja programmide kohaselt vastastikku kindlaks määrata.

b) Käesoleva lepingu kohaseid ühiseid uurimisprojekte ei käivitata enne, kui projektis osalejad on kinnitanud käesoleva lepingu lahutamatuks osaks olevas 1. lisas sätestatud ühise tehnoloogiahalduskava.

c) Lepinguosalised võivad ühiselt teha koostööd kolmandate pooltega.

Artikkel 6

Koostöö koordineerimine ja soodustamine

a) Käesoleva lepingu kohase koostöö koordineerimiseks ja soodustamiseks loovad lepinguosalised ühenduse ja Ukraina ühise teadus- ja tehnoloogiakoostöö komitee, edaspidi "komitee".

Komitee tuleb kokku Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel loodud asjaomase alamkomitee töö raames.

b) Komitee ülesanded on:

1. käesoleva lepingu alusel kavandatud tegevuse järelevalve ja edendamine;

2. artikli 4 lõike b kohaste soovituste andmine;

3. ettepanekute esitamine artikli 5 lõike a punktis 5 nimetatud tegevuste kohta;

4. lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö edendamiseks;

5. igal aastal aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu ja tõhususe kohta;

6. käesoleva lepingu tulemusliku ja tõhusa täitmise kontrollimine;

7. koostöö regionaalsete aspektide tähtsuse arvestamine.

c) Komitee tuleb kokku kord aastas ning koosolekuid peetakse vaheldumisi ühenduses ja Ukrainas. Vastastikusel kokkuleppel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

d) Komiteesse kuulub võrdne piiratud arv mõlema lepinguosalise ametlikke esindajaid; komitee kehtestab oma töökorra, mille lepinguosalised peavad heaks kiitma. Komitee teeb otsused konsensuse alusel. Iga koosoleku kohta koostatakse otsuseid ja peamisi arutelupunkte sisaldav protokoll, mille kinnitavad mõlema lepinguosalise esindajate hulgast koosolekut ühiselt juhatama valitud isikud. Komitee aastaaruanne esitatakse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Ukraina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu alusel loodud koostöönõukogule ja koostöökomiteele ning mõlema lepinguosalise asjaomastele asutustele.

Artikkel 7

Rahastamine ja maksuvabastus

a) Koostöö sõltub saadavatest rahalistest vahenditest ning ühenduse ja Ukraina kohaldatavatest õigusnormidest, poliitikast ja programmidest. Üldjuhul kannab kumbki lepinguosaline oma käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmise kulud, sealhulgas komitee koosolekutel osalemise kulud.

b) Kui teatav teadus- ja tehnoloogiaalane koostöövorm saab kasu seoses Euroopa Ühenduse osalemisega loodud organisatsioonide kaudu Euroopa Ühenduselt Ukraina osalejatele antavast otsese või kaudse rahalisest toetusest, kohaldatakse sellise Euroopa Ühenduselt Ukraina osalejatele antava toetuse ja rahalise või muu panuse suhtes maksu- ja tollisoodustusi. Kõik sellised toetused vabastatakse Ukraina poolt tollimaksudest ja -lõivudest, käibemaksust, tulumaksust ning muudest samaväärse mõjuga maksudest.

Artikkel 8

Töötajate ja varustuse liikumine

Mõlemad lepinguosalised võtavad oma kehtivate õigusnormide raames kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik endast sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohases koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt väljumist.

Artikkel 9

Teave ja intellektuaalomand

Käesoleva lepingu kohasest ühisest teadustööst tulenevat teavet levitatakse ja kasutatakse ning kõnealusele teadustööle vastavaid intellektuaalomandi õigusi hallatakse, jagatakse ja teostatakse käesoleva lepingu 2. lisa sätete kohaselt.

Artikkel 10

Muud lepingud ja üleminekusätted

1. Käesolev leping ei piira muude lepinguosaliste vaheliste kehtivate lepingute või kokkulepete ega lepinguosaliste ja kolmandate isikute vaheliste lepingute või kokkulepete täitmist.

2. Lepinguosalised püüavad kohandada artikli 4 reguleerimisalasse kuuluvaid kehtivaid ühenduse ja Ukraina vahelisi teadus- ja tehnoloogiakoostööd käsitlevaid kokkulepped käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 11

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel ja teiselt poolt Ukraina territooriumi suhtes. See ei takista rahvusvahelise õigusega kooskõlas tehtavat koostööd avamerel, õhuruumis või kolmandate riikide territooriumil.

Artikkel 12

Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

a) Käesolev leping jõustub päeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on lepingu jõustumiseks vajalikud riigisisesed menetlused lõpule viinud.

b) Käesolev leping sõlmitakse esialgu 31. detsembrini 2002 ning lepinguosaliste kokkuleppel võib seda pikendada viie aasta kaupa.

c) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada teatades sellest kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega lisade kohaselt tekkinud eriõigusi ja -kohustusi.

d) Käesolevat lepingut võib muuta poolte kirjalikul kokkuleppel. Muudatused jõustuvad päeval, mil lepinguosalised on teineteisele kirjalikult teatanud, et nad on muudatuste jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused lõpule viinud.

e) Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud vaidlused lahendatakse lepinguosaliste kokkuleppel.

Artikkel 13

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja ukraina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Koostatud kahe tuhande teise aasta neljandal juulil Kopenhaagenis.

Hecho en Copenhague, el cuatro de julio de dos mil dos.

Udfærdiget i København den fjerde juli to tusind og to.

Geschehen zu Kopenhagen am vierten Juli zweitausendundzwei.

Έγινε στην Κοπεγχάγη, στις τέσσερις Ιουλίου δύο χιλιάδες δύο.

Done at Copenhagen on the fourth day of July in the year two thousand and two.

Fait à Copenhague, le quatre juillet deux mille deux.

Fatto a Copenaghen, addì quattro luglio duemiladue.

Gedaan te Kopenhagen, de vierde juli tweeduizendtwee.

Feito em Copenhaga, em quatro de Julho de dois mil e dois.

Tehty Kööpenhaminassa neljäntenä päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakaksi.

Som skedde i Köpenhamn den fjärde juli jugohundratvå.

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Euroopa Ühenduse nimelPor la Comunidad EuropeaFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaVoor de Europese GemeenschapPela Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

Ukraina nimelPor UcraniaPå Ukraines vegneFür die UkraineΓια την ΟυκρανίαFor UkrainePour l'UkrainePer l'UcrainaVoor OekraïnePela UcrâniaUkrainan puolestaFör Ukraina

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

1. LISA

TEHNOLOOGIAHALDUSKAVA TUNNUSJOONED

Tehnoloogiahalduskava (THK) on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik kokkulepe ühise teadustöö tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste kohta.

Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse tehnoloogiahalduskavas tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. THK-s võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ja oodatavad tulemused.

THKde koostamisel võetakse arvesse ühise teadustöö eesmärke, lepinguosaliste või osalejate suhtelist rahalist või muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise eeliseid ja puudusi, ekspordipiirangutega andmete, kaupade või teenuste üleandmist, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid ning muid tegureid, mida osalejad asjakohaseks peavad.

--------------------------------------------------

2. LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

Käesoleva lepingu artikli 9 kohaselt jagatakse lepingu täitmisel tekkinud teabe ja intellektuaalomandi õiguseid vastavalt käesoleva lisa sätetele.

I. Kohaldamine

Käesolevat lisa kohaldatakse käesoleva lepingu kohase ühise teadustöö suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

II. Omandiõigus, õiguste jagamine ja teostamine

1. Käesolev lisa käsitleb õiguste ja soodustuste jagamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teisel lepinguosalisel ja tema osalejatel on võimalik omandada käesoleva lisa kohaselt jagatud intellektuaalomandi õigused. Käesolev lisa ei muuda muul viisil ega piira lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja autoritasude jagamist, mis on määratud kindlaks mõlema lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide ja tavadega.

2. Lepingulistes suhetes kehtivad ja sätestatakse järgmised põhimõtted:

a) Piisav intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised ja/või nende osalejad tagavad, et nad teatavad üksteisele mõistliku aja jooksul käesoleva lepingu täitmisel või selle rakendusmeetmete võtmisel loodud intellektuaalomandist ning et nad taotlevad sellele intellektuaalomandile aegsasti kaitset.

b) Lepinguosaliste ja nende osalejate õiguste ja soodustuste kindlaksmääramisel võetakse arvesse lepinguosaliste ja osalejate panust.

c) Tulemuste tõhus kasutamine.

d) Teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega.

e) Konfidentsiaalse teabe kaitsmine.

3. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava (THK), mis käsitleb ühise teadustöö tulemusel tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilist kuuluvust ja kasutamist, sealhulgas avaldamist. THK tunnusjooned on esitatud käesoleva lepingu 1. lisas. Teadustöö rahastamises osaleva lepinguosalise vastutav rahastamisasutus või -amet kinnitab THK enne konkreetse teadus- ja arenduskoostöölepingu sõlmimist, millele see lisatakse.

4. Ühise teadustöö käigus loodud teave ja intellektuaalomand, mida ei ole THKs sätestatud, jagatakse lepinguosaliste nõusolekul THKs sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuse korral kuulub selline teave või intellektuaalomand ühiselt kõigile osalejatele, kes olid kaasatud ühisesse teadustöösse, millest see teave või intellektuaalomand tuleneb. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma tarbeks geograafiliste piiranguteta.

5. Säilitades konkurentsitingimusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, püüavad mõlemad lepinguosalised tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi kasutatakse nii, et soodustatakse eelkõige

a) käesoleva lepingu täitmisel loodud, avalikustatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levitamist ja kasutamist;

b) rahvusvaheliste tehniliste standardite vastuvõtmist ja rakendamist.

6. Käesoleva lepingu lõpetamine või lõppemine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid õigusi ja kohustusi.

III. Autoriõigus

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kokkulepete ja muude rakendussätete alusel kooskõlas Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt).

IV. Teaduskirjandus

Ilma et see piiraks V jao kohaldamist ja kui THKs ei ole sätestatud teisiti, avaldavad lepinguosalised või kõnealuses ühises teadustöös osalejad selle tulemused ühiselt. Kui eelnevast üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda:

1. Kui lepinguosaline või tema avalik-õiguslikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohase ühise teadustöö põhjal teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel või tema avalik-õiguslikel asutustel õigus THKs sätestatud piires saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

2. Lepinguosalised tagavad, et käesoleva lepingu kohase ühise teadustöös põhjal avaldatud teaduskirjandust levitatakse võimalikult laialdaselt.

3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime avaldada. Samuti peab kõnealustel töödel olema selgelt nähtav märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

V. Mitteavalikustatav teave

A. Mitteavalikustatav dokumenteeritud teave

1. Mõlemad lepinguosalised või nende osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt tehnoloogiahalduskavas kindlaks teabe, mille avalikustamist nad ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

a) teabe konfidentsiaalsus, mis tähendab, et teave tervikuna või selle koostisosade täpse konfiguratsioonina või kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;

b) teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle konfidentsiaalsusest;

c) teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks astunud olukorrale vastavaid samme.

Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised või nende osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt või täielikult avalikustada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab mitteavalikustatava teabe selge märgistamise enda või enda osalejate poolt, näiteks kohase märgistuse või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise korral.

Mitteavalikustatavat teavet saav lepinguosaline või osaleja arvestab selle leviku piiratusega. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui teabe omanik avaldab teabe üldkasutatavalt.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt talle teise lepinguosalise poolt edastatud mitteavalikustatavat teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on käimasoleva ühise teadustöö eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud mitteavalikustatava teabe suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsuskokkulepet ja et kõnealune teave on kooskõlas eespool sätestatuga sellisena kergesti äratuntav.

4. Mitteavalikustatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavalikustatavat teavet laiemalt, kui on lubatud käesoleva jao punktis 3. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigis kehtivate põhimõtete ja õigusnormidega lubatud ulatuses.

B. Mitteavalikustatav dokumenteerimata teave

Lepinguosalised või nende osalised käsitlevad käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud dokumenteerimata mitteavalikustatavat teavet või muud konfidentsiaalset teavet või töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühisprojektidest tulenevat teavet käesolevas lisas dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel et sellise mitteavalikustatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on teabe edastamise ajal teavitatud selle konfidentsiaalsusest.

C. Järelevalve

Kumbki pool püüab tagada, et talle käesoleva lepingu kohaselt teatavaks saanud avalikustamata teabe suhtes kohaldatakse nimetatud lepingus sätestatud järelevalvet. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita käesoleva jao A- ja B-osade sätteid levitamisest hoidumise kohta, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

--------------------------------------------------