Euroopa-Vahemere piirkonna leping,

millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel [1]

BELGIA KUNINGRIIK,

TAANI KUNINGRIIK,

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

KREEKA VABARIIK,

HISPAANIA KUNINGRIIK,

PRANTSUSE VABARIIK,

IIRIMAA,

ITAALIA VABARIIK,

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

MADALMAADE KUNINGRIIK,

AUSTRIA VABARIIK,

PORTUGALI VABARIIK,

SOOME VABARIIK,

ROOTSI KUNINGRIIK,

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

kes on Euroopa Ühenduse asutamislepingu ja Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu osalised (edaspidi "liikmesriigid"), ja

EUROOPA ÜHENDUS,

EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS,

edaspidi "ühendus", ühelt poolt ja

IISRAELI RIIK,

edaspidi "Iisrael", teiselt poolt,

ARVESTADES ühenduse ja selle liikmesriikide ning Iisraeli vaheliste ajalooliste sidemete tähtsust ja nende ühiseid väärtusi,

ARVESTADES, et ühendus, selle liikmesriigid ja Iisrael soovivad neid sidemeid tugevdada ja seada sisse püsivad suhted, mis põhinevad vastastikkusel ja koostööl, ning edendada Iisraeli majanduse edasist integratsiooni Euroopa majandusesse,

ARVESTADES tähtsust, mida lepinguosalised omistavad majandusvabaduse põhimõttele ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetele, eelkõige inimõiguste ja demokraatia järgimisele, mis ongi assotsiatsiooni aluseks,

OLLES TEADLIKUD vajadusest oma pingutused ühendada, et piirkondliku koostöö kaudu tugevdada poliitilist stabiilsust ja majanduse arengut,

SOOVIDES alustada ja arendada korrapärast poliitilist dialoogi vastastikust huvi pakkuvates kahepoolsetes ja rahvusvahelistes küsimustes,

SOOVIDES pidada ja süvendada lepinguosalistele kasulikku dialoogi majandus-, teadus-, tehnoloogia-, kultuuri-, audiovisuaal- ja sotsiaalküsimustes,

ARVESTADES, et nii ühendus kui ka Iisrael on kohustunud järgima vabakaubandusest ja eelkõige üldisest tolli- ja kaubanduskokkuleppest (GATT) pärast läbirääkimiste Uruguay vooru tulenevaid õigusi ja kohustusi,

OLLES VEENDUNUD, et assotsiatsioonileping loob uued võimalused nende majandussuhetele ja eelkõige kaubanduse, investeerimise ning majandus- ja tehnoloogiakoostöö arengule,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

1. Käesolevaga luuakse ühelt poolt ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli vaheline assotsiatsioon.

2. Käesoleva lepingu eesmärgid on järgmised:

- luua sobiv raamistik poliitiliseks dialoogiks, mis võimaldab arendada lepinguosaliste vahelisi tihedaid poliitilisi suhteid,

- edendada ühenduse ja Iisraeli vaheliste majandussuhete kooskõlalist arengut muu hulgas toodete ja teenustega kauplemise laiendamise, asutamisõiguse vastastikuse piirangutest vabastamise, riigihangete edasise järkjärgulise liberaliseerimise, kapitali vaba liikumise ning teadus- ja tehnoloogiakoostöö tugevdamise teel ning seeläbi soodustada ühenduses ja Iisraelis majandustegevuse arengut, elu- ja töötingimuste paranemist, tootlikkuse suurenemist ja finantsstabiilsust,

- edendada piirkondlikku koostööd, et toetada rahumeelset kooseksisteerimist ning majanduslikku ja poliitilist stabiilsust,

- edendada koostööd muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.

Artikkel 2

Lepinguosaliste vahelised suhted ja kõik käesoleva lepingu sätted põhinevad inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamisel, millest lepinguosalised juhinduvad oma sise- ja välispoliitikas ja mis moodustab käesoleva lepingu olulise osa.

I JAOTIS

POLIITILINE DIALOOG

Artikkel 3

1. Lepinguosaliste vahel seatakse sisse korrapärane poliitiline dialoog. See tugevdab nendevahelisi suhteid, aitab kaasa kestva koostöö arengule ning suurendab üksteisemõistmist ja ühtekuuluvust.

2. Poliitilise dialoogi ja koostööga püütakse eelkõige

- parandada üksteisemõistmist ja lähendada seisukohti rahvusvahelistes küsimustes, eelkõige sellistes, mis tõenäoliselt mõjutavad märkimisväärselt emba-kumba lepinguosalist,

- anda kummalegi lepinguosalisele võimalus arvestada teise lepinguosalise seisukohti ja huve,

- suurendada piirkonna turvalisust ja stabiilsust.

Artikkel 4

Poliitiline dialoog hõlmab kõiki ühist huvi pakkuvaid küsimusi ja selle eesmärk on rajada teed uutele koostöövormidele ühiste eesmärkide, eeskätt rahu, turvalisuse ja demokraatia saavutamiseks.

Artikkel 5

1. Poliitiline dialoog hõlbustab ühiste algatuste tegemist ja toimub eelkõige:

a) ministrite tasandil;

b) kõrgemate ametnike (poliitikajuhtide) tasandil ühelt poolt Iisraeli ja teiselt poolt nõukogu eesistujariigi ja komisjoni esindajate vahel;

c) kõikide diplomaatiliste kanalite täieliku kasutamise teel, sealhulgas korrapärased ametnike infotunnid, nõupidamised rahvusvahelistel kohtumistel ja kolmandates riikides olevate diplomaatiliste esindajate vaheline sidepidamine;

d) Iisraelile ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga seotud küsimuste kohta korrapärase teabe andmise teel, kusjuures selline teabe andmine on vastastikune;

e) kõikide muude vahendite abil, mis võivad soodustada selle dialoogi süvendamist, arendamist ja tugevdamist.

2. Euroopa Parlament ja Iisraeli Knesset peavad omavahel poliitilist dialoogi.

II JAOTIS

KAUPADE VABA LIIKUMINE

I PEATÜKK

PÕHIPRINTSIIBID

Artikkel 6

1. Ühenduse ja Iisraeli vahelist vabakaubanduspiirkonda tugevdatakse käesolevas lepingus sätestatud üksikasjalike eeskirjade kohaselt ning kooskõlas 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe ning muude selliste kaubavahetust käsitlevate mitmepoolsete kokkulepetega, mis on lisatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingule, edaspidi "GATT".

2. Lepinguosaliste vahelises kaubanduses kasutatakse kaupade liigitamiseks kombineeritud nomenklatuuri ja Iisraeli tollitariifistikku.

II PEATÜKK

TÖÖSTUSTOOTED

Artikkel 7

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse toodete suhtes, mis pärinevad ühendusest ja Iisraelist, välja arvatud need, mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu II lisas, ja need Iisraelist pärinevad tooted, mis on loetletud käesoleva lepingu I lisas.

Artikkel 8

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud impordi- ja eksporditollimaksud ja samaväärse toimega maksud. See keeld kehtib ka fiskaalsete tollimaksude suhtes.

Artikkel 9

1. a) Käesoleva peatüki sätted ei takista ühendust säilitamast põllumajanduskomponenti Iisraelist pärinevate kaupade suhtes, mis on loetletud käesoleva lepingu II lisas, välja arvatud III lisas loetletud kaubad.

b) See põllumajanduskomponent arvutatakse kaupade valmistamisel ilmselt kasutatud põllumajandustoodete ühenduse turuhinna ja kolmandatest riikidest importimisel kehtiva hinna erinevuse põhjal, kui kõnealuste põhisaaduste koguhind on ühenduses suurem. Põllumajanduskomponent võib olla kindla summa või väärtuselise tollimaksu kujul. Juhul kui põllumajanduskomponent on muudetud tollimaksuks, asendatakse see vastava koguselise tollimaksuga.

2. a) Käesoleva peatüki sätted ei takista Iisraeli säilitamast põllumajanduskomponenti ühendusest pärinevate kaupade suhtes, mis on loetletud käesoleva lepingu IV lisas, välja arvatud V lisas loetletud kaubad.

b) See põllumajanduskomponent arvutatakse lõike 1 punktis b osutatud tingimuste põhjal vajalike muudatustega. See võib olla kindla summa või väärtuselise tollimaksu kujul.

c) Iisrael võib laiendada nende kaupade loendit, mille suhtes kõnealune põllumajanduskomponent kehtib, tingimusel et neid kaupu ei ole loetletud käesoleva lepingu V lisas ja et need sisalduvad II lisas. Enne põllumajanduskomponendi kinnitamist saadetakse see läbivaatamiseks assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha kõik vajalikud otsused.

3. Erandina artiklist 8 võivad ühendus ja Iisrael kohaldada vastavalt III ja V lisas loetletud kaupade suhtes tollimakse, mis on seal iga kauba kohta esitatud.

4. Kui ühenduse ja Iisraeli vahelises kaubanduses vähendatakse põllumajandustoote suhtes kohaldatavaid makse või töödeldud põllumajandustoodete osas antakse vastastikuseid soodustusi, võib lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatavaid põllumajanduskomponente vähendada.

5. Assotsiatsiooninõukogu määrab kindlaks lõikes 4 osutatud vähenduse, asjakohaste kaupade loendi ja vajaduse korral tollikvoodid, mille piires vähendus kehtib.

6. Loend kaupadest, mille suhtes kohaldatakse ühenduse ja Iisraeli vahelises kaubanduses soodustust põllumajanduskomponendi vähendamise teel, ja kõnealuste soodustuste ulatus on esitatud VI lisas.

III PEATÜKK

PÕLLUMAJANDUSTOOTED

Artikkel 10

Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ühendusest ja Iisraelist pärinevate toodete suhtes, mis on loetletud Euroopa Ühenduse asutamislepingu II lisas.

Artikkel 11

Ühendus ja Iisrael liberaliseerivad järk-järgult mõlemale lepinguosalisele huvi pakkuvate põllumajandustoodetega kauplemist. 1. jaanuarist 2000 uurivad ühendus ja Iisrael olukorda, et kindlaks määrata meetmed, mida ühendus ja Iisrael kohaldavad 1. jaanuarist 2001 selle eesmärgi saavutamiseks.

Artikkel 12

Protokollides nr 1 ja 3 loetletud Iisraelist pärinevaid põllumajandustooteid imporditakse ühendusse nendes protokollides sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 13

Protokollides nr 2 ja 3 loetletud ühendusest pärinevaid põllumajandustooteid imporditakse Iisraeli nendes protokollides sätestatud korra kohaselt.

Artikkel 14

Võttes arvesse nendevahelise kaubanduse mahtu põllumajandustoodete osas ja viimaste erilist tundlikkust, uurivad ühendus ja Iisrael assotsiatsiooninõukogus toodete kaupa, korrapäraselt ja vastastikku, võimalusi anda teineteisele täiendavaid soodustusi, ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist.

Artikkel 15

Ühendus ja Iisrael lepivad kokku, et uurivad hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist võimalust anda teineteisele vastastikku ja mõlemapoolseid huve silmas pidades soodustusi kalatoodetega kauplemisel.

IV PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 16

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud koguselised impordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 17

Ühenduse ja Iisraeli vahel on keelatud koguselised ekspordipiirangud ja kõik samaväärse toimega meetmed.

Artikkel 18

1. Iisraelist pärinevate toodete importimisel ühendusse ei võimaldata neile soodsamat kohtlemist kui see, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.

2. Käesoleva lepingu sätete kohaldamine ei piira nõukogu 26. juuni 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 1911/91 (mis käsitleb ühenduse õiguse sätete kohaldamist Kanaari saarte suhtes) kohaldamist.

Artikkel 19

1. Lepinguosalised hoiduvad kohaldamast riikliku maksustamise meetmeid või korda, mis otseselt või kaudselt tõrjuks teise lepinguosalise territooriumilt pärinevaid samasuguseid tooteid.

2. Emma-kumma lepinguosalise territooriumile eksporditud toodete puhul ei tohi kaudsete riigimaksude tagasimaksed ületada nendele toodetele otse või kaude kehtestatud kaudseid riigimakse.

Artikkel 20

1. Kui lepinguosalise põllumajanduspoliitika rakendamise või tema kehtivate eeskirjade muutmise tagajärjel kehtestatakse erieeskirjad või kui tema põllumajanduspoliitika rakendussätteid muudetakse või laiendatakse, võib kõnealune lepinguosaline selliste erieeskirjade või muudatustega hõlmatud toodete osas muuta käesolevast lepingust tulenevat korda.

2. Sel juhul võtab kõnealune lepinguosaline teise lepinguosalise huve asjakohaselt arvesse. Selleks võivad lepinguosalised teineteisega nõu pidada assotsiatsiooninõukogus.

Artikkel 21

1. Käesolev leping ei takista tolliliitude, vabakaubanduspiirkondade või piirikaubanduskorra säilitamist või sisseaseadmist, kui need ei muuda käesolevas lepingus sätestatud kauplemise korda.

2. Ühendus ja Iisrael peavad omavahel assotsiatsiooninõukogus nõu selliste tolliliitude või vabakaubanduspiirkondade rajamist käsitlevate lepingute ja soovi korral muude tähtsate küsimuste üle, mis on seotud nende kaubanduspoliitikaga kolmandate riikide suhtes. Sel viisil peetakse nõu eelkõige siis, kui Euroopa Liiduga ühineb mõni kolmas riik, et tagada ühenduse ja Iisraeli vastastikuste huvide arvessevõtmine.

Artikkel 22

Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et kaubanduses teise lepinguosalisega esineb dumpingut GATTi VI artikli tähenduses, võib ta sellise tegevuse vastu võtta sobivaid meetmeid GATTi VI artikli rakendamist käsitleva lepingu, asjakohaste siseriiklike õigusnormide ja artiklis 25 sätestatud tingimuste ja korra kohaselt.

Artikkel 23

Kui mõnda toodet imporditakse sedavõrd suurenenud kogustes ja sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada:

- tõsist kahju samasuguste või vahetult võistlevate toodete kodumaistele tootjatele emma-kumma lepinguosalise territooriumil või

- tõsiseid häireid mis tahes majandusvaldkonnas või

- raskusi, mis võivad tõsiselt halvendada teatava piirkonna majanduse olukorda,

võib ühendus või Iisrael võtta sobivaid meetmeid artiklis 25 sätestatud tingimustel ja korras.

Artikkel 24

Kui artikli 17 sätete täitmise tulemusena

i) reeksporditakse mõnda toodet kolmandasse riiki, kelle suhtes eksportiv lepinguosaline kohaldab selle toote koguselisi ekspordipiiranguid, eksporditollimakse või samaväärse toimega meetmeid, või

ii) tekib eksportivale lepinguosalisele tähtsa toote tõsine puudujääk või sellise puudujäägi oht

ja kui eespool kirjeldatud asjaolud põhjustavad või võivad põhjustada eksportivale lepinguosalisele suuri raskusi, võib viimane võtta sobivaid meetmeid artiklis 25 sätestatud tingimustel ja korras. Meetmed ei või olla diskrimineerivad ja nende kasutamine lõpetatakse, kui tingimused nende säilitamist enam ei õigusta.

Artikkel 25

1. Kui ühendus või Iisrael kehtestab artiklis 23 kirjeldatud raskusi põhjustada võivate toodete importimisel haldusmenetluse, mille eesmärk on saada kiiresti teavet kaubandusvoogude suundumuste kohta, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele.

2. Artiklites 22–24 kirjeldatud juhtudel esitab asjaomane lepinguosaline enne nendes artiklites sätestatud meetmete võtmist või lõike 3 punktiga d hõlmatud juhtudel võimalikult kiiresti assotsiatsioonikomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida mõlemale lepinguosalisele vastu võetav lahendus.

Sobivate meetmete väljavalimisel peetakse esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Kaitsemeetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsioonikomiteele ja neid meetmeid arutatakse komitees korrapäraselt eeskätt selleks, et kaotada need niipea, kui olukord seda võimaldab.

3. Lõike 2 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:

a) artikli 22 kohasest dumpingujuhtumist teatatakse assotsiatsioonikomiteele niipea, kui importiva lepinguosalise ametiasutused on algatanud uurimise. Kui 30 päeva jooksul alates teatamisest ei ole dumpingut lõpetatud ega ühtegi muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta sobivaid meetmeid;

b) artiklis 23 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele, kes võib teha selliste raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse.

Kui 30 päeva jooksul alates teatamisest ei ole assotsiatsioonikomitee või eksportiv lepinguosaline teinud otsust raskuste kõrvaldamiseks ega ole ühtegi muud rahuldavat lahendust leitud, võib importiv lepinguosaline võtta küsimuse lahendamiseks sobivaid meetmeid. Need meetmed ei tohi olla ulatuslikumad, kui on tekkinud raskuste kõrvaldamiseks vaja;

c) artiklis 24 kirjeldatud olukordadest tulenevatest raskustest teatatakse nende uurimiseks assotsiatsioonikomiteele.

Assotsiatsioonikomitee võib teha raskuste kõrvaldamiseks vajaliku otsuse. Kui ta ei ole 30 päeva jooksul alates talle teatamisest sellist otsust teinud, võib eksportiv lepinguosaline rakendada kõnealuse toote ekspordi suhtes sobivaid meetmeid;

d) kui viivitamatut tegutsemist nõudvad erandlikud asjaolud muudavad sõltuvalt olukorrast kas eelneva teatamise või uurimise võimatuks, võib asjaomane lepinguosaline artiklites 22–24 piiritletud olukordades viivitamata võtta olukorra lahendamiseks hädavajalikke ettevaatusabinõusid, teatades sellest kohe teisele lepinguosalisele.

Artikkel 26

Kui ühel või mitmel ühenduse liikmesriigil või Iisraelil on suuri maksebilansiraskusi või ähvardavad niisugused raskused, võib sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Iisrael GATTi raames kehtestatud tingimuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artikli kohaselt kehtestada piiranguid, mis on piiratud kestusega ega ole ulatuslikumad kui maksebilansi seisundi parandamiseks vaja. Sõltuvalt asjaoludest teavitab kas ühendus või Iisrael teist lepinguosalist viivitamata ja esitab viimasele võimalikult kiiresti piirangute kõrvaldamise ajakava.

Artikkel 27

Mitte miski käesolevas lepingus ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, loodusvarade, rahvuslike kunsti-, ajaloo- või muinasväärtuste või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piirangut.

Artikkel 28

Käesoleva jaotise kohaldamiseks on mõiste "päritolustaatusega tooted" määratlus ja nendega seotud halduskoostöö meetodid sätestatud protokollis nr 4.

III JAOTIS

ASUTAMISÕIGUS JA TEENUSTE OSUTAMINE

Artikkel 29

1. Lepinguosalised lepivad kokku käesoleva lepingu kohaldamisala laiendamises, et hõlmata ühe lepinguosalise äriühingute õigust asutada äriühinguid teise lepinguosalise territooriumil ja ühe lepinguosalise äriühingute teise lepinguosalise territooriumil tarbijatele osutatavate teenuste liberaliseerimist.

2. Assotsiatsiooninõukogu annab vajalikud soovitused lõikes 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks.

Selliste soovituste andmisel võtab assotsiatsiooninõukogu arvesse varasemaid kogemusi vastastikuse enamsoodustusrežiimi rakendamisel ja kummagi lepinguosalise kohustusi, mis tulenevad üldisest teenustekaubanduse üldlepingust, edaspidi "GATS", eelkõige selle V artiklist.

3. Assotsiatsiooninõukogu hindab selle eesmärgi saavutamist esimest korda hiljemalt kolm aastat pärast käesoleva lepingu jõustumist.

Artikkel 30

1. Esialgu kinnitab kumbki lepinguosaline oma GATSist tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustust kohaldada vastastikku enamsoodustusrežiimi nendes teenindusvaldkondades, mille suhtes see kohustus kehtib.

2. GATSi kohaselt ei kehti kõnealune kord järgmistel juhtudel:

a) soodustuste kohta, mis emb-kumb lepinguosaline on andnud GATSi V artiklis piiritletud laadi kokkuleppe alusel, ega meetmete kohta, mis on sellise kokkuleppe alusel võetud;

b) muude soodustuste kohta, mis on antud enamsoodustusrežiimi erandite loendi alusel, mille kumbki lepinguosaline on GATSile lisanud.

IV JAOTIS

KAPITALI LIIKUMINE, MAKSED, RIIGIHANKED, KONKURENTS JA INTELLEKTUAALOMAND

I PEATÜKK

KAPITALI LIIKUMINE JA MAKSED

Artikkel 31

Käesoleva lepingu kohaselt ja juhul, kui artiklitest 33 ja 34 ei tulene teisiti, ei piira ühelt poolt ühendus ja teiselt poolt Iisrael omavahel kapitali liikumist ega luba diskrimineerimist kodakondsuse või oma kodanike elukoha või kapitali investeerimiskoha põhjal.

Artikkel 32

Käesoleva lepingu kohase kaupade, isikute, teenuste või kapitali liikumisega seotud jooksvad maksed on täiesti piiranguvabad.

Artikkel 33

Kui käesoleva lepingu muudest sätetest ning ühenduse ja Iisraeli muudest rahvusvahelistest kohustustest ei tulene teisiti, ei piira artiklid 31 ja 32 mis tahes piirangu kohaldamist, mis kehtib nende vahel käesoleva lepingu jõustumispäeval nendevahelise kapitali liikumise suhtes ja on seotud otseinvesteerimisega, sealhulgas kinnisvarasse, või asutamise, finantsteenuste osutamise või väärtpaberite kapitaliturule lubamisega.

Siiski ei mõjuta see Iisraelis ühenduse residentide ja ühenduses Iisraeli residentide tehtud investeeringute ja nendest tuleneva kasumi viimist välismaale.

Artikkel 34

Kui ühenduse ja Iisraeli vaheline kapitali liikumine erandlikel asjaoludel põhjustab või ähvardab põhjustada suuri raskusi vahetuskursi- või rahapoliitika rakendamisel ühenduses või Iisraelis, võib vastavalt ühendus või Iisrael GATSi raames kehtestatud tingimuste ja Rahvusvahelise Valuutafondi põhikirja VIII ja XIV artikli kohaselt võtta ühenduse ja Iisraeli vahelise kapitali liikumise suhtes kaitsemeetmeid kuni kuuekuuliseks perioodiks, kui sellised meetmed on hädavajalikud.

II PEATÜKK

RIIGIHANKED

Artikkel 35

Lepinguosalised võtavad meetmeid, et vastastikku avada oma riigihangete ja ühiskondlikke teenuseid osutavate ettevõtete hangete turud kaupade, tööde ja teenuste ulatuslikumaks ostmiseks, kui WTO raames sõlmitud riigihankeid käsitleva kokkuleppega vastastikku ette on nähtud.

III PEATÜKK

KONKURENTS

Artikkel 36

1. Järgnev on vastuolus käesoleva lepinguga niivõrd, kuivõrd see võib mõjutada kaubandust ühenduse ja Iisraeli vahel:

i) kõik ettevõtjatevahelised kokkulepped ja ettevõtjate ühenduste otsused ja igasugune ettevõtjate kooskõlastatud tegevus, mille eesmärgiks või tagajärjeks on konkurentsi vältimine, piiramine või moonutamine;

ii) ühe või mitme ettevõtja turgu valitseva seisundi kuritarvitamine kogu ühenduse või Iisraeli territooriumil või selle olulises osas;

iii) igasugune riigiabi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi, soodustades teatavaid ettevõtjaid või teatavate kaupade tootmist.

2. Kolme aasta jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest võtab assotsiatsiooninõukogu otsusega vastu vajalikud eeskirjad lõike 1 rakendamiseks.

Nende eeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse lõike 1 punkti iii rakenduseeskirjadena GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamist ja kohaldamist käsitleva kokkuleppe sätteid.

3. Kumbki lepinguosaline tagab riigiabi läbipaistvuse, muu hulgas esitades teisele lepinguosalisele igal aastal aruande antud abi kogusumma ja jaotuse kohta ning andes taotluse korral teavet abikavade kohta. Ühe lepinguosalise taotlusel annab teine teavet teatavate riigiabiga seotud üksikjuhtude kohta.

4. Lõike 1 punkt iii ei kehti II jaotise III peatükis osutatud põllumajandustoodete kohta.

5. Kui ühendus või Iisrael leiab, et teatav tegevus on lõike 1 vastane ja

- seda ei ole lõikes 2 nimetatud rakenduseeskirjadega piisavalt korraldatud või

- kui sellised eeskirjad puuduvad ja kõnealune tegevus kahjustab oluliselt või ähvardab oluliselt kahjustada teise lepinguosalise huve või tema kodumaist tööstust, sealhulgas teenindusvaldkonda,

võib ta võtta sobivaid meetmeid pärast nõupidamist assotsiatsioonikomitees või kui küsimuse nõupidamisele esitamisest on möödunud 30 tööpäeva.

Lõike 1 punkti iii vastase tegevuse puhul võib kõnealuseid sobivaid meetmeid, kui nende suhtes kohaldatakse GATTi, võtta üksnes sellises korras ja neil tingimustel, mis on sätestatud GATTis või muudes selle alusel vastu võetud ja lepinguosaliste suhtes kohaldatavates õigusdokumentides.

6. Olenemata vastupidistest sätetest, mis võidakse lõike 2 kohaselt vastu võtta, võtavad lepinguosalised teabe vahetamisel arvesse piiranguid, mis tulenevad ameti- ja ärisaladuse hoidmise nõuetest.

Artikkel 37

1. Liikmesriigid ja Iisrael kohandavad järk-järgult kõiki kaubanduslikke riigimonopole tagamaks, et viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist ei esineks kaupade hankimis- ja turustamistingimustes diskrimineerimist liikmesriikide ja Iisraeli kodanike vahel.

2. Selle eesmärgi saavutamiseks võetavatest meetmetest teatatakse assotsiatsioonikomiteele.

Artikkel 38

Riigi osalusega äriühingutele ja eri- või ainuõigustega ettevõtjatele tagab assotsiatsiooninõukogu, et käesoleva lepingu jõustumispäevale järgnevast viiendast aastast ei jõustata ega säilitata ühtki meedet, mis moonutab kaubandust ühenduse ja Iisraeli vahel sedavõrd, et see on vastuolus lepinguosaliste huvidega. See säte ei takista nendele äriühingutele ja ettevõtjatele antud eriülesannete täitmist õiguslikult ega tegelikult.

IV PEATÜKK

INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMAND

Artikkel 39

1. Käesoleva artikli ja VII lisa sätete kohaselt võimaldavad ja tagavad lepinguosalised piisava ja tõhusa intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste normidega, sealhulgas tõhusad vahendid selliste õiguste kaitsmiseks.

2. Lepinguosalised uurivad korrapäraselt käesoleva artikli ja VII lisa rakendamist. Kui intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi vallas tekib kaubandustingimusi mõjutavaid probleeme, peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel assotsiatsioonikomitees viivitamata nõu, et jõuda vastastikku rahuldavate

ahendusteni.

V JAOTIS

TEADUS- JA TEHNOLOOGIAKOOSTÖÖ

Artikkel 40

Lepinguosalised kohustuvad tõhustama teadus- ja tehnoloogiakoostööd. Üksikasjalik kord selle eesmärgi saavutamiseks sätestatakse selleks eraldi sõlmitavates kokkulepetes.

VI JAOTIS

MAJANDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 41

Eesmärgid

Ühendus ja Iisrael kohustuvad edendama mõlemale lepinguosalisele kasu toovat vastastikust majanduskoostööd kooskõlas käesoleva lepingu üldeesmärkidega.

Artikkel 42

Ulatus

1. Koostöö keskendub peaasjalikult valdkondadele, mis on tähtsad ühenduse ja Iisraeli majanduse vastastikuse lähenemise seisukohast või suurendavad tööhõivet. Põhilised koostöövaldkonnad on esitatud artiklites 44–57, ilma et see piiraks võimalust hõlmata koostööd muudes lepinguosalistele huvi pakkuvates valdkondades.

2. Eri sektorite majanduskoostöö elluviimisel võetakse arvesse keskkonnakaitset ja ökoloogilise tasakaalu säilitamist, mis nende sektorite seisukohast on oluline.

Artikkel 43

Meetodid ja üksikasjalikud eeskirjad

Majanduskoostöö toimub eelkõige järgmistes vormides:

a) korrapärane majanduslik dialoog lepinguosaliste vahel, mis hõlmab kõiki majanduspoliitika valdkondi, eelkõige fiskaalpoliitikat, maksebilansi- ja rahapoliitikat, ning edendab tihedat koostööd majanduspoliitikaga tegelevate ametiasutuste vahel nende vastavatel pädevusaladel assotsiatsiooninõukogus või mõnes assotsiatsiooninõukogu määratud organis;

b) korrapärane teabe- ja mõttevahetus igas koostöövaldkonnas, sealhulgas ametnike ja asjatundjate kohtumised;

c) nõustamine, teadmiste edasiandmine ja koolitus;

d) ühismeetmed, näiteks arutelud ja töökohtumised;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) koostööd käsitleva teabe levitamine.

Artikkel 44

Piirkondlik koostöö

Lepinguosalised soodustavad piirkondlikku koostööd edendavaid meetmeid.

Artikkel 45

Tööstuskoostöö

Lepinguosalised edendavad koostööd eeskätt järgmistes küsimustes:

- tööstuskoostöö ühenduse ja Iisraeli ettevõtjate vahel, sealhulgas Iisraeli pääs nii ettevõtjate vastastikuseks lähendamiseks kui ka hajutatud koostööks loodud ühenduse võrkudesse,

- Iisraeli tööstustoodangu mitmekesistamine,

- koostöö ühenduse ja Iisraeli väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete vahel,

- investeerimiseks vajaliku raha lihtsam kättesaadavus,

- teabe- ja abiteenused,

- uuenduste soodustamine.

Artikkel 46

Põllumajandus

Lepinguosalised keskenduvad koostöös eelkõige järgmisele:

- selliste tegevuspõhimõtete toetamine, mida nad rakendavad toodangu mitmekesistamiseks,

- keskkonnasõbraliku põllumajanduse edendamine,

- vabatahtlike suhete tihendamine ühenduses ja Iisraelis majandusharusid ja elukutseid esindavate ettevõtjate, ühenduste ja organisatsioonide vahel,

- tehniline abi ja koolitus,

- fütosanitaar- ja veterinaarstandardite ühtlustamine,

- maapiirkondade ühtlane arendamine, sealhulgas põhiteenuste parandamine ja sellega seotud majandustegevuse arendamine,

- koostöö maapiirkondade vahel, maapiirkondade arenguga seotud kogemuste ja oskusteabe vahetus.

Artikkel 47

Standardid

Lepinguosalised püüavad vähendada erinevusi standardimise ja vastavushindamise alal. Selleks sõlmivad nad vajaduse korral vastavushindamise vallas vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid.

Artikkel 48

Finantsteenused

Lepinguosalised teevad koostööd, vajaduse korral kokkulepete sõlmimise teel, ühiste eeskirjade ja standardite vastuvõtmiseks, mis käsitlevad muu hulgas panganduse, kindlustuse ja muude rahandusvaldkondade raamatupidamist ja järelevalve- ning korraldussüsteeme.

Artikkel 49

Toll

1. Lepinguosalised kohustuvad arendama tollikoostööd, et tagada kaubandussätete järgimine. Selleks alustavad nad dialoogi tolliküsimustes.

2. Koostöö keskendub tolliprotseduuride lihtsustamisele ja arvutistamisele ning toimub eelkõige asjatundjate vahelise teabevahetuse ja tööalase koolituse vormis.

3. Ilma et see piiraks muid käesoleva lepinguga ettenähtud koostöövorme, eelkõige uimastite ja rahapesu vastase võitluse osas, annavad lepinguosaliste haldusasutused vastastikust abi protokolli nr 5 kohaselt.

Artikkel 50

Keskkond

1. Lepinguosalised edendavad koostööd, et vältida keskkonnaseisundi halvenemist, ohjeldada saastamist ja kasutada loodusvarasid mõistlikult, et tagada säästev areng ja edendada piirkondlikke keskkonnaalaseid ettevõtmisi.

2. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

- kõrbestumine,

- Vahemere vee omadused ning mere saastamise ohjeldamine ja vältimine,

- jäätmemajandus,

- sooldumine,

- tundlike rannikualade keskkonnakorraldus,

- keskkonnaalane kasvatus ja keskkonnateadlikkus,

- kõrgetasemeliste keskkonnajuhtimis-, -seire- ja -järelevalvemeetodite kasutamine, sealhulgas keskkonnateabesüsteemide (EIS) kasutamine ja keskkonnamõju hindamine,

- tööstuse arengu mõju keskkonnale tervikuna ja eelkõige tööstusrajatiste ohutus,

- põllumajanduse mõju pinnase ja vee omadustele.

Artikkel 51

Energeetika

1. Lepinguosalised on seisukohal, et ülemaailmne soojenemine ja fossiilkütuse varude ammendumine kujutavad endast tõsist ohtu inimkonnale. Seetõttu teevad lepinguosalised koostööd, et arendada taastuvate energiaallikate kasutamist, piirata kütuste kasutamisel keskkonna saastamist ja edendada energia säästmist.

2. Lepinguosalised püüavad edendada meetmeid, mille eesmärk on soodustada piirkondlikku koostööd sellistes küsimustes nagu gaasi, nafta ja elektri edastamine.

Artikkel 52

Teabe infrastruktuur ja telekommunikatsioon

Lepinguosalised edendavad neile mõlemale kasu toovat koostööd teabe infrastruktuuri ja telekommunikatsiooni vallas. Koostöö keskendub peamiselt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse, normide ühtlustamise ja tehnoloogia ajakohastamisega seotud meetme rakendamisele.

Artikkel 53

Veondus

1. Lepinguosalised edendavad koostööd veonduse ja sellega seotud infrastruktuuri vallas, et tõhustada reisijate ja kaupade liikumist nii kahepoolsel kui ka piirkondlikul tasandil.

2. Koostöö keskendub eelkõige järgmisele:

- rangete ohutus- ja turvastandardite kehtestamine mere- ja õhuveonduses, selleks alustavad lepinguosalised asjatundjate tasandil nõupidamist, et vahetada teavet,

- tehnilise varustuse standardimise, eelkõige mitmeliigilise transpordi ja ümberlaadimise osas,

- tehnoloogiat ja teadusuuringuid käsitlevate ühiste kavade edendamine.

Artikkel 54

Turism

Lepinguosalised vahetavad teavet turismi kavandatava arengu ja turismialaste turundusettevõtmiste, esitluste, näituste, kohtumiste ja väljaannete kohta.

Artikkel 55

Õigusnormide ühtlustamine

Lepinguosalised teevad kõik, et ühtlustada oma asjakohased õigusnormid ja seeläbi hõlbustada käesoleva lepingu rakendamist.

Artikkel 56

Uimastid ja rahapesu

1. Lepinguosalised püüavad koostööga eelkõige teha järgmist:

- tõhustada narkootikumide ja psühhotroopsete ainete ebaseadusliku levitamise ja nendega kauplemise vastu suunatud tegevust ja meetmeid ning vähendada nende ainete väärkasutust,

- toetada ühist lähenemisviisi, mille eesmärk on nõudluse vähendamine,

- vältida lepinguosaliste rahandussüsteemide kasutamist kuritegevusest tervikuna ja eeskätt uimastiärist saadud tulu pesuks.

2. Koostöö toimub teabevahetuse ja vajaduse korral ühismeetme vormis järgmistes valdkondades:

- siseriiklike õigusnormide koostamine ja rakendamine,

- järelevalve lähteainetega kauplemise üle,

- hoolekande- ja tervishoiuasutuste ja teabesüsteemide rajamine ning asjakohaste ettevõtmiste, sealhulgas koolituse ja teadusuuringute korraldamine,

- rahapesu ja keemiliste lähteainete väärkasutamise vastu võitlemist käsitlevate rangeimate rahvusvaheliste normide,eel- kõige rahapesuvastase töökonna (FATF) ja kemikaalidega tegeleva töökonna (CATF) vastuvõetud normide rakendamine.

3. Lepinguosalised määravad oma asjakohaste õigusnormide kohaselt üheskoos kindlaks nende eesmärkide saavutamiseks sobivad tegevuskavad ja koostööviisid. Meetmeid, mida ühiselt ei rakendata, arutatakse ja kooskõlastatakse põhjalikult.

Nendes meetmetes võivad oma volituste piires osaleda asjaomased avalikud ja eraasutused, kes teevad koostööd Iisraeli ning ühenduse ja selle liikmesriikide pädevate asutustega.

Artikkel 57

Migratsioon

Lepinguosalised püüavad koostööga eelkõige teha järgmist:

- piiritleda immigratsioonipoliitikaga seotud ühist huvi pakkuvad valdkonnad,

- tõhustada meetmeid, mille eesmärk on vältida või ohjeldada ebaseaduslikku migratsiooni.

VII JAOTIS

KOOSTÖÖ AUDIOVISUAAL- JA KULTUURIKÜSIMUSTES NING TEABE JA SIDE VALLAS

Artikkel 58

1. Lepinguosalised kohustuvad edendama audiovisuaalvaldkonnas neile mõlemale kasu toovat koostööd.

2. Lepinguosalised otsivad võimalusi Iisraeli osalemiseks ühenduse sellealastes algatustes, tehes seeläbi võimalikuks koostöö sellistes küsimustes nagu ühistootmine, koolitus, arendamine ja levitamine.

Artikkel 59

Lepinguosalised edendavad koostööd hariduse, koolituse ja noortevahetuse alal. Koostöövaldkondadeks võivad olla eelkõige noortevahetus, koostöö ülikoolide ja muude haridus- või koolitusasutuste vahel, keeleõpe, tõlkimine ja muud vahendid teineteise kultuuri paremaks mõistmiseks.

Artikkel 60

Lepinguosalised edendavad kultuurikoostööd. Koostöövaldkondadeks võivad olla eelkõige tõlkimine,kunstiteoste ja kunstnike vahetus, ajaloo- ja kultuurimälestiste ja -paikade kaitsmine ja taastamine, kultuuritöötajate koolitamine, Euroopa-teemaliste kultuuriürituste korraldamine, vastastikuse teadlikkuse suurendamine ja silmapaistvate kultuuriürituste kohta teabe levitamine.

Artikkel 61

Lepinguosalised edendavad teabe ja side alal vastastikust huvi pakkuvat tegevust.

Artikkel 62

Koostöö toimub eelkõige järgmistes vormides:

a) korrapärane dialoog lepinguosaliste vahel;

b) korrapärane teabe- ja mõttevahetus igas koostöövaldkonnas, sealhulgas ametnike ja asjatundjate kohtumised;

c) nõustamine, teadmiste edasiandmine ja koolitus;

d) ühismeetmed, näiteks arutelud ja töökohtumised;

e) tehniline, haldus- ja õigusloomeabi;

f) koostööalgatusi käsitleva teabe levitamine.

VIII JAOTIS

SOTSIAALKÜSIMUSED

Artikkel 63

1. Lepinguosalised peavad dialoogi kõikide vastastikust huvi pakkuvate küsimuste üle. Dialoog hõlmab eeskätt küsimusi, mis on seotud postindustriaalsete ühiskondade raskustega nagu töötus, puuetega inimeste rehabilitatsioon, meeste ja naiste võrdne kohtlemine, töösuhted, kutseõpe, tööohutus ja -hügieen jne.

2. Koostöö toimub asjatundjate kohtumiste ning arutelude ja töökohtumiste vormis.

Artikkel 64

1. Kooskõlastamaks sotsiaalkindlustussüsteeme, mis kehtivad liikmesriigi territooriumil seaduslikult töötavatele Iisraeli töötajatele ja nende seal seaduslikult elavatele pereliikmetele, kohaldatakse järgmisi sätteid, kui liikmesriikides kehtivatest tingimustest ja üksikasjalikest eeskirjadest ei tulene teisiti:

- selliste töötajate kõik kindlustus-, töötamis- ja elamisajavahemikud eri liikmesriikides liidetakse vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensionide ja -toetuste ning nende töötajate ja nende pereliikmete ravikindlustuse arvestamisel,

- kõiki vanaduse, toitjakaotuse, tööõnnetuse, kutsehaiguse või viimasest kahest tuleneva töövõimetusega seotud pensione ja toetusi, välja arvatud mitteosamakselised, võib vabalt Iisraeli üle kanda maksma kohustatud liikmesriigi või liikmesriikide õigusnormide kohaselt kohaldatava kursi alusel,

- kõnealused töötajad saavad oma eespool osutatud pereliikmetele peretoetusi.

2. Iisrael võimaldab oma territooriumil seaduslikult töötavatele liikmesriigi kodanikele ja nende seal seaduslikult elavatele pereliikmetele lõike 1 teises ja kolmandas taandes kirjeldatuga samasugust kohtlemist, kui Iisraelis kehtivatest tingimustest ja üksikasjalikest eeskirjadest ei tulene teisiti.

Artikkel 65

1. Assotsiatsiooninõukogu teeb otsuse artiklis 64 esitatud eesmärkide saavutamiseks vajalike sätete kohta.

2. Assotsiatsiooninõukogu teeb otsuse üksikasjalike halduskoostööeeskirjade kohta, et tagada lõikes 1 osutatud sätete rakendamiseks vajalik haldamine ja järelevalve.

Artikkel 66

Artikli 65 kohaselt assotsiatsiooninõukogus vastu võetud kord ei mõjuta mingil viisil õigusi ja kohustusi, mis tulenevad Iisraeli ja liikmesriikide vahelistest kahepoolsetest kokkulepetest, kui nende kokkulepetega nähakse ette Iisraeli või liikmesriikide kodanike soodsam kohtlemine.

IX JAOTIS

INSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 67

Käesolevaga asutatakse assotsiatsiooninõukogu, kes tuleb kokku ministrite tasandil üks kord aastas ja alati vajaduse korral oma esimehe algatusel ning kooskõlas oma töökorras sätestatud tingimustega. Assotsiatsiooninõukogu vaatab läbi kõik käesoleva lepinguga seotud tähtsad küsimused ja kõik muud vastastikust huvi pakkuvad kahepoolsed või rahvusvahelised küsimused.

Artikkel 68

1. Assotsiatsiooninõukogusse kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmed ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse liikmed.

2. Assotsiatsiooninõukogu kehtestab oma töökorra.

3. Assotsiatsiooninõukogu liikmeid võib esindada nõukogu töökorras sätestatud tingimustel.

4. Assotsiatsiooninõukogu eesistujaks on nõukogu töökorras sätestatud tingimustel vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu liige ja Iisraeli Riigi valitsuse liige.

Artikkel 69

1. Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks on assotsiatsiooninõukogul õigus teha otsuseid käesolevas lepingus ettenähtud juhtudel.

Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja viimased võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid. Assotsiatsiooninõukogu võib anda ka asjakohaseid soovitusi.

2. Assotsiatsiooninõukogu koostab oma otsused ja soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 70

1. Käesolevaga asutatakse assotsiatsioonikomitee, kes vastutab käesoleva lepingu rakendamise eest, ilma et see piiraks assotsiatsiooninõukogu volitusi.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib anda oma volitused osaliselt või täielikult edasi assotsiatsioonikomiteele.

Artikkel 71

1. Assotsiatsioonikomitee tuleb kokku ametnike tasandil ja sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmete ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmete esindajad ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse esindajad.

2. Assotsiatsioonikomitee kehtestab oma töökorra.

3. Assotsiatsioonikomitee eesistujaks on vaheldumisi Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi esindaja ja Iisraeli Riigi valitsuse esindaja.

Artikkel 72

1. Assotsiatsioonikomitee on pädev tegema otsuseid seoses käesoleva lepingu haldamisega ja samuti nendes valdkondades, milles assotsiatsiooninõukogu on talle edasi andnud oma volitused.

Need otsused on lepinguosalistele kohustuslikud ja nad võtavad nende täitmiseks vajalikke meetmeid.

2. Assotsiatsioonikomitee koostab oma otsused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.

Artikkel 73

Assotsiatsiooninõukogu võib luua käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikke töörühmi või organeid.

Artikkel 74

Assotsiatsiooninõukogu võtab kõik sobivad meetmed, et hõlbustada koostööd ja sidepidamist Euroopa Parlamendi ja Iisraeli Riigi Knesseti ning ühenduse majandus- ja sotsiaalkomitee ning Iisraeli majandus- ja sotsiaalnõukogu vahel.

Artikkel 75

1. Kumbki lepinguosaline võib suunata assotsiatsiooninõukogule vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.

2. Assotsiatsiooninõukogu võib vaidluse lahendada otsusega.

3. Kumbki lepinguosaline on kohustatud võtma meetmeid lõikes 2 osutatud otsuse täitmiseks.

4. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele vahekohtuniku määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise vahekohtuniku. Selle korra kohaldamisel käsitletakse ühendust ja liikmesriike ühe vaidlusosalisena.

Assotsiatsiooninõukogu määrab kolmanda vahekohtuniku.

Vahekohtunike otsused tehakse häälteenamusega.

Mõlemad vaidlusosalised peavad astuma vahekohtunike otsuse täitmiseks vajalikke samme.

Artikkel 76

Käesolevas lepingus sätestatu ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid,

a) mida ta peab vajalikuks, et vältida oma oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;

b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- või arendustöö või tootmisega tingimusel, et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;

c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra ja julgeoleku säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks.

Artikkel 77

Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist,

- ei tohi meetmed, mida Iisrael rakendab ühenduse suhtes, põhjustada diskrimineerimist liikmesriikide, nende kodanike ega nende äriühingute vahel,

- ei tohi meetmed, mida ühendus rakendab Iisraeli suhtes, põhjustada diskrimineerimist Iisraeli kodanike ega äriühingute vahel.

Artikkel 78

Otsese maksustamise osas käesoleva lepingu sätted ei

- laienda maksusoodustusi, mida emb-kumb lepinguosaline on andnud mõne talle kohustusliku rahvusvahelise lepingu või kokkuleppega,

- takista kummalgi lepinguosalisel võtta või kohaldada meedet, mille eesmärk on ära hoida maksustamise vältimist või maksudest kõrvalehoidumist,

- takista kumbagi lepinguosalist kasutamast oma õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha poolest ühesuguses olukorras.

Artikkel 79

1. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.

2. Kui üks lepinguosaline leiab, et teine ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta sobivaid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta assotsiatsiooninõukogule kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.

Meetmete väljavalimisel peetakse esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem.

Nendest meetmetest teatatakse viivitamata assotsiatsiooninõukogule ja teise lepinguosalise taotlusel arutatakse neid nimetatud organis.

Artikkel 80

Protokollid nr 1–5 ja I–VII lisa moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa. Deklaratsioonid ja kirjavahetus on esitatud lõppaktis, mis moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 81

Käesoleva lepingu kohaldamisel on "lepinguosalisteks" ühelt poolt ühendus või liikmesriigid või ühendus ja liikmesriigid nende vastavate volituste kohaselt ja teiselt poolt Iisrael.

Artikkel 82

Käesolev leping on sõlmitud määramata ajaks.

Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu üles öelda, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise päevast.

Artikkel 83

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse ning Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut nendes lepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Iisrael Riigi territooriumi suhtes.

Artikkel 84

Käesolev leping, mis on koostatud kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja heebrea keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed, antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 85

Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.

Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad teineteisele, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.

Jõustumisel asendab käesolev leping Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelise lepingu ning ühelt poolt Euroopa Söe- ja Teraseühenduse liikmesriikide ja teiselt poolt Iisraeli Riigi vahelise lepingu, millistele kirjutati alla Brüsselis 11. mail 1975.

+++++ TIFF +++++

Hecho en Bruselas, el veinte de noviembre de mil novecientos noventa y cinco.Udfærdiget i Bruxelles, den tyvende november nitten hundrede og femoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten November neunzehnhundertfünfundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα πέντε.Done at Brussels on the twentieth day of November in the year one thousand, nine hundred and ninety-five.Fait à Bruxelles, le vingt novembre mil neuf cent quatre-vingt-quinze.Fatto a Bruxelles, addì venti novembre millenovecentonovantacinque.Gedaan te Brussel, de twintigste november negentienhonderdvijfennegentig.Feito em Bruxelas, em vinte de Novembro de mil novecentos e noventa e cinco.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäviisi.Som skedde i Bryssel den tjugonde november nittonhundranittiofem.

Pour le Royaume de BelgiqueVoor het Koninkrijk BelgiëFür das Königreich Belgien

+++++ TIFF +++++

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franstalige Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brusselse Hoofdstedelijke Gewest.

Diese Unterschrift verbindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

På Kongeriget Danmarks vegne

+++++ TIFF +++++

Für die Bundesrepublik Deutschland

+++++ TIFF +++++

Για την Ελληνική Δημοκρατία

+++++ TIFF +++++

Por el Reino de España

+++++ TIFF +++++

Pour la République française

+++++ TIFF +++++

Thar cheann na hÉireannFor Ireland

+++++ TIFF +++++

Per la Repubblica italiana

+++++ TIFF +++++

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

+++++ TIFF +++++

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

+++++ TIFF +++++

Für die Republik Österreich

+++++ TIFF +++++

Pela República Portuguesa

+++++ TIFF +++++

Suomen tasavallan puolesta

+++++ TIFF +++++

För Konungariket Sverige

+++++ TIFF +++++

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

+++++ TIFF +++++

Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

[1] Euroopa Liidu 11 ametlikus keeles (hispaania, taani, saksa, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, hollandi, portugali, soome, rootsi) koostatud leping avaldati Euroopa Liidu Teatajas L 147, 21.6.2000, lk 3.Tšehhi-, eesti-, läti-, leedu-, ungari-, malta-, poola-, slovaki- ja sloveenikeelsed versioonid on avaldatud käesolevas 2004. aasta eriväljaandes.

--------------------------------------------------

LISADE LOEND

I lisa | Artiklis 7 osutatud toodete loend |

II lisa | Artiklis 9 osutatud toodete loend |

III lisa | Artiklis 9 osutatud toodete loend |

IV lisa | Artikli 9 lõikes 2 osutatud toodete loend |

V lisa | Artiklis 9 osutatud toodete loend |

VI lisa | Artikli 9 lõikes 6 osutatud soodustatud toodete loend |

VII lisa | Artiklis 39 osutatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigused |

--------------------------------------------------

I LISA

ARTIKLIS 7 OSUTATUD TOODETE LOEND

CN-kood | Kauba kirjeldus |

ex3502 | Albumiinid, albuminaadid jm albumiini derivaadid: |

ex350210 | – munaalbumiin: |

– – muu: |

35021091 | – – – kuivatatud (nt tahvlite, koorikute, helveste, pulbrina) |

35021099 | – – – muu |

ex350290 | – muu: |

– – albumiinid, v.a munaalbumiin: |

– – – piimaalbumiin (laktalbumiin): |

35029051 | – – – – kuivatatud (nt tahvlite, koorikute, helveste, pulbrina) |

35029059 | – – – – muu |

--------------------------------------------------

II LISA

ARTIKLIS 9 OSUTATUD TOODETE LOEND

CN-kood | Kirjeldus |

0403 | Petipiim, kalgendatud piim ja koor, jogurt, keefir jm fermenteeritud või hapendatud piim ja koor, kontsentreeritud või mitte, suhkru- vm magusainelisandi või lõhna- või maitselisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga või ilma: |

04031051–04031099 | – jogurt, lõhna- või maitselisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |

04039071–04039099 | – muu, lõhna- või maitselisandi või puuvilja-, pähkli- või kakaolisandiga |

07104000 | Suhkrumais (kuumutamata või aurutatud või vees keedetud), külmutatud |

07119030 | Suhkrumais, ajutiselt hoidistatud (nt gaasilise vääveldioksiidiga, soolvees, väävlishapus vees vm hoiulahuses), kohe tarvitamiseks kõlbmatu |

ex1517 | Margariin; toidusegud ja valmistised taime- või loomarasvadest või -õlidest või käesoleva peatüki mitmesuguste rasvade või õlide fraktsioonidest, v.a rubriigi 1516 söödavad rasvad ja õlid ja nende fraktsioonid: |

15171010 | – margariin, v.a vedel margariin, piimarasvasisaldusega rohkem kui 10 %, kuid mitte rohkem kui 15 % massist |

15179010 | – muu, piimarasvasisaldusega rohkem kui 10 %, kuid mitte rohkem kui 15 % massist |

ex1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), kakaosisalduseta, v.a CN-koodi 17049010 alla kuuluv lagritsaekstrakt, mis sisaldab sahharoosi üle 10 % massist, kuid ei sisalda muid lisaaineid |

1806 | Šokolaad jm kakaosisaldusega toiduained |

ex1901 | Linnaseekstrakt; püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda vähem kui 50 % massist, mujal nimetamata; rubriikide 0401–0404 toodetest valmistatud toiduained, mis ei sisalda kakaopulbrit või sisaldavad seda vähem kui 10 % massist, mujal nimetamata, välja arvatud tooted, mille CN-kood on 19019091 |

ex1902 | Makarontooted, v.a CN-koodide 19022010 ja 19022030 alla kuuluvad täidisega makarontooted; kuskuss, valmistoiduna või mitte |

1903 | Tapiokk ja selle tärklisest valmistatud asendajad helveste, terade, kruupide, sõelmete vms kujul |

1904 | Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); viljaterad, v.a maisiterad, eelkuumutatud vm viisil töödeldud |

1905 | Leib, sai, saiakesed, pirukad, koogid, küpsised jm pagaritooted, kakaoga või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms tooted |

20019030 | Suhkrumais (Zea mays va. saccharata), töödeldud või hoidistatud äädika või äädikhappe abil |

20019040 | Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, töödeldud või hoidistatud äädika või äädikhappe abil |

20041091 | Kartulid jahu, pulbri või helvestena, töödeldud või hoidistatud muul viisil kui äädika või äädikhappe abil, külmutatud |

20049010 | Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või hoidistatud muul viisil kui äädika või äädikhappe abil, külmutatud |

20052010 | Kartulid jahu, pulbri või helvestena, töödeldud või hoidistatud muul viisil kui äädika või äädikhappe abil, külmutamata |

20058000 | Suhkrumais (Zea mays var. saccharata), töödeldud või hoidistatud muul viisil kui äädika või äädikhappe abil, külmutamata |

20089245 | Müslilaadsed röstimata teraviljahelvestel põhinevad tooted |

20089985 | Mais, v.a suhkrumais (Zea mays var. saccharata), muul viisil töödeldud või hoidistatud, piirituse- ja suhkrulisandita |

20089991 | Jamss, maguskartul jms söödavad taimeosad, mis sisaldavad tärklist vähemalt 5 % massist, muul viisil töödeldud või hoidistatud, piirituse- ja suhkrulisandita |

21011098 | Kohvil põhinevad tooted |

21012098 | Teel või matel põhinevad tooted |

21013019 | Röstitud kohviasendajad, v.a röstitud sigur |

21013099 | Röstitud kohviasendajate, v.a röstitud siguri ekstraktid, essentsid ja kontsentraadid |

21021031–21021039 | Pagaripärmid |

ex2103 | Kastmed ja pooltooted nende valmistamiseks: |

– – – majonees |

2105 | Jäätis, kakaoga või ilma |

ex2106 | Mujal nimetamata toiduained, v.a CN-koodide 21061020 ja 21069092 alla kuuluvad toiduained ja v.a maitse-, lõhna-või värvainelisandiga suhkrusiirupid |

| Mittealkoholjoogid, v.a CN-koodiga 2009 puu- ja köögiviljamahlad, sisaldavad CN-koodide 0401–0404 alla kuuluvaid tooteid või CN-koodidega 0401–0404 toodetest saadud rasva |

29054300 | Mannitool |

290544 | D-glütsitool (sorbitool) |

ex350510 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised, v.a CN-koodi 35051050 alla kuuluvad esterdatud ja eeterdatud tärklised |

350520 | Tärklistel, dekstriinidel vm modifitseeritud tärklistel põhinevad liimid |

380910 | Viimistlusained, värvimise kiirendajad ja värvifiksaatorid jm tekstiili-, paberi-, naha- vms tööstuses kasutatavad mujal nimetamata tooted ja valmistised (nt apretid ja peitsid) |

382360 | Sorbitool, v.a CN-koodi 290544 alla kuuluv |

--------------------------------------------------

III LISA

ARTIKLIS 9 OSUTATUD TOODETE LOEND

CN-kood | Kirjeldus | Kohaldatav tollimaksumäär [1] |

3501 | Kaseiin, kaseinaadid jm kaseiini derivaadid; kaseiinliimid: | |

350110 | – kaseiin: | |

35011010 | – – tehislike tekstiilkiudude valmistamiseks [2] | 0 % |

35011050 | – – tööstuslikuks otstarbeks, v.a toiduainete või sööda valmistamiseks [2] | 3 % |

35011090 | – – muu | 12 % |

350190 | – muu: | |

35019090 | – – muu | 8 % |

[1] Kui selles veerus esitatud tollimaksumäärad ületavad GATTi raames teatatud määrasid, kohaldatakse viimaseid.

[2] Sellesse alamrubriiki liigitamine toimub asjakohaste ühenduse sätetega kehtestatud tingimustel.

--------------------------------------------------

IV LISA

ARTIKLI 9 LÕIKES 2 OSUTATUD TOODETE LOEND

CN-kood | Kirjeldus |

| |

1902 | | Makarontooted ja kuskuss: |

| A | – kõvast nisust |

| B | – muu |

190510 | | Näkileib |

19052090 | | Piparkoogid, präänikud jms, mitte ainuüksi suhkruhaigetele mõeldud: |

| A | – milles on üle 15 % massist muud teraviljajahu kui nisujahu, arvutatuna jahu kogusisalduse põhjal |

| B | – muu |

ex3000 | A | – Vahvlid: |

| A1 | – – täidiseta, kattega või ilma: |

| A1a | – – – milles on üle 15 % massist muud teraviljajahu kui nisujahu, arvutatuna jahu kogusisalduse põhjal |

| A1b | – – – muu |

| A2 | – – muu: |

| A2a | – – – milles on piimarasva vähemalt 1,5 % või piimavalke vähemalt 2,5 % |

| A2b | – – – muu |

19054010 | | Kuivikud, suhkru-, mee-, muu magusaine-, muna-, rasva-, juustu-, puuvilja-, kakao- vms lisandiga: |

| A | – milles on üle 15 % massist muud teraviljajahu kui nisujahu, arvutatuna jahu kogusisalduse põhjal |

| B | – muu |

1905 | | |

ex3000 + 9019 | B | – Muud pagaritooted, suhkru-, mee-, muu magusaine-, muna-, rasva-, juustu-, puuvilja-, kakao- vms lisandiga: |

| B1 | – munalisandiga vähemalt 10 % massist |

| B2 | – – kuivatatud puuvilja- või pähklilisandiga: |

| B2a | – – – milles on piimarasva vähemalt 1,5 % või piimavalke vähemalt 2,5 % (vt V lisa) |

| B2b | – – – muu: |

| B3 | – – suhkrulisandiga vähem kui 10 % massist, muna-, kuivatatud puuvilja- või pähklilisandita: |

| B3a(i) | – – – – milles on üle 15 % massist muud teraviljajahu kui nisujahu, arvutatuna jahu kogusisalduse põhjal |

| B3a(ii) | – – – – muu |

| B3b | – – – muu: |

| B3b(i) | – – – – milles on üle 15 % massist muud teraviljajahu kui nisujahu, arvutatuna jahu kogusisalduse põhjal |

| B3b(ii) | – – – – muu |

| B4 | – – muu: |

| B4a | – – – milles on piimarasva vähemalt 1,5 % või piimavalke vähemalt 2,5 % (vt V lisa) |

| B4b | – – – muu |

2105 | | Jäätis, kakaoga või ilma: |

| A | – milles ei ole piimarasva või on seda vähem kui 3 % massist |

| B | – milles on piimarasva vähemalt 3 %, kuid vähem kui 7 % massist |

| C | – milles on piimarasva vähemalt 7 % massist |

ex22071050 | | Viinamarjadest või viinamarjaveinist saadud alkohol, mis sisaldab alkoholi vähemalt 80 % mahust, alkoholjookide valmistamiseks |

ex1099 | | Viinamarjadest või viinamarjaveinist saadud alkohol, mis sisaldab alkoholi vähemalt 80 % mahust, muu |

ex220820 | | Viinamarjaveini või viinamarjade pressimisjääkide destilleerimisel saadud alkoholjoogid, hinnaga kuni 0,05 USD/cl ja alkoholisisaldusega vähem kui 17 % mahust |

35021000 | | Munaalbumiin: |

| A | – kuivatatud |

| B | – muu |

--------------------------------------------------

V LISA

ARTIKLIS 9 OSUTATUD TOODETE LOEND

Iisraeli tollikood | Kauba kirjeldus | Kohaldatav tollimaksumäär [1] |

1704 | Suhkrukondiitritooted (sh valge šokolaad), kakaosisalduseta: | |

170410 | – närimiskumm, suhkrukattega või ilma: | |

– – milles on sahharoosi (sh sahharoosina väljendatud invertsuhkrut) vähemalt 60 % massist | |

– – muu | 0,075 USD/kg [2] |

170490 | – muu | |

– – muu | |

1806 | Šokolaad jm kakaosisaldusega toiduained | 0 % |

| Tooted püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist, mida kasutatakse imiku- või dieettoiduna või toidu valmistamisel ja mis sisaldavad kakaod vähem kui 50 % massist, v.a sojajahust valmistatud ja sojaõli jm taimeõli, süsivesikuid ja soola sisaldavad dieettoidud ja gluteenisisalduseta jahul põhinevad dieettoidud: | |

19011020 | – püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist | 8 % |

19012020 | – püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist | 8 % |

19019030 | – püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist | 8 % |

20041010 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

20049010 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

20052010 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

20054010 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

20055910 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

20059010 | – püülist või lihtjahust valmistatud tooted | 8 % |

21039020 | – püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist | 8 % |

21041010 | – püülist, lihtjahust, tärklisest või linnaseekstraktist | 8 % |

190410 | Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained | 8 % |

3505 | Dekstriinid jm modifitseeritud tärklised (nt eelgeelistatud või esterdatud tärklis); tärklistel, dekstriinidel vm modifitseeritud tärklistel põhinevad liimid, v.a | |

350510 | – dekstriinid jm modifitseeritud tärklised: | |

35051030 | – – esterdatud või eeterdatud tärklis | 8 % |

35051090 | – – dekstriinid jm modifitseeritud tärklised | 8 % |

35052000 | – – liimid | 8 % |

[1] Kui selles veerus esitatud tollimaksumäärad ületavad GATTi raames teatatud määrasid, kohaldatakse viimaseid.

[2] 5000 tonnise aastakvoodi piires vähendatakse seda tollimaksumäära määrani 0,0375 USD/kg.

--------------------------------------------------

VI LISA

ARTIKLI 9 LÕIKES 6 OSUTATUD SOODUSTATUD TOODETE LOEND

1. tabel. Järgmiste Iisraelist pärinevate toodete importimisel ühendusse kohaldatakse allpool esitatud soodustusi.

CN-kood | Kauba kirjeldus | Aastakvoot (tonnides) | Soodustus kvoodi piires |

| Suhkrumais, külmutatud | 10600 [1] | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

| Suhkrumais, külmutamata | 5400 [2] | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

17049030 | Valge šokolaad | 100 | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

1806 | Šokolaad jm kakaosisaldusega toiduained | 2500 | Põllumajanduskomponendi vähendus 15 % |

| Piima ja piimatooteid sisaldav imikutoit | 100 | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

1904 | Teravilja või teraviljatoodete paisutamise või röstimise teel saadud toiduained (nt maisihelbed); viljaterad, v.a maisiterad, eelkuumutatud vm viisil töödeldud | 200 | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

1905 | Leib, sai, saiakesed, pirukad, koogid, küpsised jm pagaritooted, kakaoga või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms tooted | 3200 | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

2. tabel. Järgmiste ühendusest pärinevate toodete importimisel Iisraeli kohaldatakse allpool esitatud soodustusi.

CN-kood | Kauba kirjeldus | Aastakvoot (tonnides) | Soodustus kvoodi piires |

1902 | Makarontooted | piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 0,25 USD/kg |

ex1905 | Leib, sai, saiakesed, pirukad, koogid, küpsised jm pagaritooted, kakaoga või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms tooted: | piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 0,10 USD/kg |

– milles ei ole piima ega piimatooteid |

ex1905 | Leib, sai, saiakesed, pirukad, koogid, küpsised jm pagaritooted, kakaoga või ilma; armulaualeib, tühjad ravimikapslid, pitserleib, riispaber jms tooted: | piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 0,25 USD/kg |

– milles on piima või piimatooteid |

2105 | Jäätis | 500 | Põllumajanduskomponendi vähendus 30 % |

ex220710 | Viinamarjadest või viinamarjaveinist saadud denatureerimata etüülalkohol, mis sisaldab alkoholi vähemalt 80 % mahust, alkoholjookide valmistamiseks kasutatav või mitte | piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 2,75 USD liitri alkoholi kohta |

ex220820 | Viinamarjaveini või viinamarjade pressimisjääkide destilleerimisel saadud alkoholjoogid alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust ja hinnaga kuni 0,05 USD/cl | piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 2,75 USD liitri alkoholi kohta |

ex220820 | Viinamarjaveini või viinamarjade pressimisjääkide destilleerimisel saadud alkoholjoogid alkoholisisaldusega vähemalt 17 % mahust ja hinnaga üle 0,05 USD/cl | 2000 hpa [3] | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 0 % |

320510 | Munaalbumiin | 50 | Vabastus põllumajanduskomponendist |

piiramatu | Põllumajanduskomponendi suuruseks kehtestatakse 2 USD/kg |

[1] Seda kvooti vähendatakse selle soodustuse esimesel rakendusaastal 9275 tonnini ja teisel 9940 tonnini.

[2] Seda kvooti vähendatakse selle soodustuse esimesel rakendusaastal 4725 tonnini jateisel 5060 tonnini.

[3] Hektoliitrit puhast alkoholi.

--------------------------------------------------

VII LISA

ARTIKLIS 39 OSUTATUD INTELLEKTUAAL-, TÖÖSTUS- JA KAUBANDUSOMANDI ÕIGUSED

1. Kolmanda aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ühineb Iisrael järgmiste intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi käsitlevate mitmepoolsete konventsioonidega, mille osalisteks on liikmesriigid või mida liikmesriigid tegelikult kohaldavad:

- Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioon (1971. aasta Pariisi akt),

- märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkulepe (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

- märkide rahvusvahelise registreerimise Madridi kokkuleppe protokoll (Madrid, 1989),

- mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping (1977, muudetud 1980. aastal),

- patendikoostööleping (Washington, 1970, muudetud 1979. ja 1984. aastal).

Assotsiatsiooninõukogu võib otsustada, et käesolevat lõiget kohaldatakse ka muude kõnealuses valdkonnas sõlmitud mitmepoolsete konventsioonide suhtes.

2. Teise aasta lõpuks pärast lepingu jõustumist ratifitseerib Iisrael teose esitajate, fonogrammitootjate ja ringhäälinguorganisatsioonide kaitse rahvusvahelise konventsiooni (Rooma, 1961).

3. Lepinguosalised kinnitavad järgmistest mitmepoolsetest konventsioonidest tulenevate kohustuste tähtsust:

- tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon (1967. aasta Stockholmi akt, muudetud 1979. aastal),

- märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise klassifikatsiooni Nice'i kokkulepe (Genf, 1977, muudetud 1979. aastal),

- rahvusvaheline uute taimesortide kaitse konventsioon (UPOV) (1991. aasta Genfi akt).

--------------------------------------------------

PROTOKOLLIDE LOEND

Protokoll nr 1 | Iisraelist pärinevate põllumajandustoodete ühendusse importimise korra kohta |

Protokoll nr 2 | ühendusest pärinevate põllumajandustoodete Iisraeli importimise korra kohta |

Protokoll nr 3 | taimekaitseküsimuste kohta |

Protokoll nr 4 | päritolustaatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta |

Protokoll nr 5 | haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes |

--------------------------------------------------

PROTOKOLL nr 1

Iisraelist pärinevate põllumajandustoodete ühendusse importimise korra kohta

1. Iisraelist pärinevaid lisas loetletud tooteid lubatakse ühendusse importida järgmistel ja lisas esitatud tingimustel.

2. a) Tollimaksud kas kaotatakse või neid vähendatakse veerus A esitatu kohaselt.

b) Teatavate toodete puhul, millele on ühise tollitariifistikuga ette nähtud väärtuseline ja koguseline tollimaks, kehtivad veergudes A ja C esitatud vähendusmäärad üksnes väärtuselise tollimaksu kohta. CN-koodide 020722, 020742 ja 220421 alla kuuluvate toodete suhtes kohaldatakse tollimaksuvähendusi siiski veeru E kohaselt.

3. Teatavate toodete puhul kaotatakse tollimaksud iga sellise toote kohta veerus B loetletud tariifikvoodi piires.

Kvoote ületavate imporditavate koguste suhtes kohaldatakse ühise tollitariifistiku vastava toote täielikke või vähendatud maksumäärasid veeru C kohaselt.

4. Teatavate tollimaksudest vabastatud toodete puhul on kvoodid sätestatud veerus D.

Kui mõne sellise toote impordi maht ületab kvoodi, võib ühendus oma igal aastal koostatavat kaubavoogude ülevaadet arvesse võttes kehtestada kõnealuse toote suhtes ühenduse tariifikvoodi, mille maht on kvoodiga võrdne. Sel juhul kohaldatakse kvoote ületavate imporditavate koguste suhtes ühise tollitariifistiku vastava toote täielikke või vähendatud maksumäärasid veeru C kohaselt.

5. Teatavate punktis 3 osutatud toodete puhul, mida käsitletakse veerus E, tehakse ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 1. jaanuarini 2000 neli võrdset tariifikvoodi suurendust, kusjuures iga suurendus moodustab 3 % nendest kogustest.

6. Ühendus võib teatavatele toodetele, mida käsitletakse veerus E, välja arvatud punktides 3 ja 4 osutatud tooted, kehtestada punkti 4 kohase kvoodi, kui ta teeb oma iga-aastase kaubavoogude ülevaate põhjal kindlaks, et ühe või mitme kõnealuse toote impordi maht ähvardab põhjustada raskusi ühenduse turul. Kui seejärel kehtestatakse tootele punktis 4 sätestatud tingimustel tariifikvoot, kohaldatakse kvooti ületavate imporditavate koguste suhtes ühise tollitariifistiku vastava toote täielikku või vähendatud maksumäära, nagu on esitatud veerus C.

--------------------------------------------------

LISA

CN-kood [2] [3] | Kirjeldus [3] | Enamsoodustusrežiimi tollimaksuvähendus [1] (%) | Tariifikvoodi maht (tonnides) | Tollimaksuvähendus kehtivat või võimalikku tariifikvooti ületavate koguste puhul [1] (%) | Kvoot (tonnides) | Erisätted |

A | B | C | D | E |

| Kalkunirümbad, külmutatud | Vt veerg E | 1400 | 0 | – | 1400 tonni suhtes kehtivad järgmised tollimaksumäärad: 170 eküüd/tonn186 eküüd/tonn134 eküüd/tonn93 eküüd/tonn339 eküüd/tonn127 eküüd/tonn230 eküüd/tonn |

| Kalkuni jaotustükid ja rups, külmutatud, v.a maks |

02073110 | Hane rasvmaks | 100 | – | 0 | – | |

| Taimesibulad jms ja muud elustaimed | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

060310 | Lõikelilled ja lillepungad, värsked | 100 | 19500 | 0 | – | Kohaldatakse kirjavahetuse teel kokkulepitud tingimusi |

ex06031069 | Muud lõikelilled ja lillepungad, värsked, 1. november – 15. aprill | 100 | 5000 | 0 | – | |

06039000 | Kuivatatud lilled | 100 | 100 | 0 | – | |

ex06041090 | Samblad ja samblikud, v.a põdrasamblik, värsked | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

060491 | Lõikeroheline, oksad jm taimeosad, värsked | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

06049910 | Lõikeroheline, kuivatatud, muul viisil töötlemata | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex07019051 | Varajased kartulid, 1. jaanuar – 31. märts | 100 | 20000 | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–5 |

ex070200 | Tomatid, värsked või jahutatud | 100 | 1000 | 0 | – | |

| Sibulad, 15. veebruar – 15. mai | 100 | 13400 | 60 | – | |

ex07099090 | Tutt-kobarhüatsint (Muscari comosum), 15. veebruar – 15. mai | |

ex07049090 | Hiina kapsas, 1. november – 31. märts | 100 | 1000 | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–5 |

ex070511 | Jääsalat, 1. november – 31. märts | 100 | 300 | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–5 |

ex07061000 | Porgandid, 1. jaanuar – 30. aprill | 100 | 6100 | 40 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–5 |

ex07093000 | Baklažaanid, 1. detsember – 30. aprill | 100 | – | 60 | 1440 | |

ex07094000 | Varsseller, 1. jaanuar – 30. aprill | 100 | 13000 | 50 | – | |

07096010 | Maguspipar | 100 | 8900 | 40 | – | |

| Muu puu- ja köögivili | 100 | 2000 | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–5 |

| Kabatšokid, 1. detsembrist veebruari lõpuni | 100 | – | 60 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex07108059 | Perekonna Capsicum viljad, 15. november – 30. aprill | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

07129030 | Kuivatatud tomatid | 100 | 100 | 0 | – | |

07129050 | Kuivatatud porgandid | |

07129090 | Muu kuivatatud köögivili | |

08041000 | Datlid | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

080440 | Avokaadod | 100 | – | 80 | 37200 | |

08045000 | Guajaavid, mangod ja mangostanid | 100 | – | 40 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex080510 | Apelsinid, värsked | 100 | 290000 | 60 | – | |

080520 | Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid, värsked | 100 | 21000 | 60 | – | |

| Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid, värsked, 15. märts – 30. september | 100 | 14000 | 0 | – | |

ex080530 | Sidrunid, värsked | 100 | 7700 | 40 | – | |

ex08053090 | Laimid, värsked | 100 | 1000 | 0 | – | |

ex080540 | Greibid, värsked | 100 | – | 80 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08059000 | Kääbusapelsinid | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08061029 | Lauaviinamarjad, värsked, 15. mai – 15. juuli | 100 | – | 0 | 2280 | |

ex08071010 | Arbuusid, 1. aprill – 15. juuni | 100 | 9400 | 50 | – | |

ex08071090 | Melonid, 1. november – 31. mai | 100 | 11400 | 50 | – | |

ex08101090 | Maasikad, 1. november – 31. märts | 100 | 2600 | 60 | – | |

ex08109010 | Kiivid, 1. jaanuar – 30. aprill | 100 | – | 0 | 240 | |

ex08109085 | Granaatõunad | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08109085 | Kakiploomid, 1. november – 31. juuli | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08119019 | Greibilõigud | 80 | – | – | – | |

ex08119039 | Greibilõigud | 80 | – | – | – | |

ex08119085 | Datlid, külmutatud | 100 | – | 0 | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08119095 | Greibilõigud, külmutatud | 100 | – | 80 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex08129020 | Apelsinid, peenestatud, ajutiselt hoidistatud | 100 | 10000 | 80 | – | |

ex08129095 | Muud tsitrusviljad, peenestatud, ajutiselt hoidistatud | 100 | – | 80 | 1320 | |

09041200 | Pipar, purustatud või jahvatatud | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

09042010 | Maguspipar, purustamata ja jahvatamata | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex09042039 | Nelkpipar, purustamata ja jahvatamata, 15. november – 30. aprill | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex09042090 | Nelkpipar, purustatud või jahvatatud | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

130220 | Pektiinid, pektinaadid ja pektaadid | 100 | – | 25 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

160231 | Töödeldud või hoidistatud kalkuniliha | Vt veerg E | 300 | 0 | – | Tollimaksumäär: 8,5 % 300 tonnise tariifikvoodi piires |

| Väikesed sibulad läbimõõduga vähem kui 30 mm ja okra, töödeldud või hoidistatud äädika või äädikhappe abil | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex20019020 | Perekonna Capsicum viljad, 15. november – 30. aprill | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

20021010 | Kooritud tomatid | 100 | 3500 | 30 | – | |

ex20049099 | Juurseller, v.a segudes | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

20049099 | Muu köögivili, külmutatud | 100 | 1000 | 0 | – | |

| Juurseller, kapsas (v.a lillkapsas), okra, v.a segudes | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex20059010 | Perekonna Capsicum viljad, 15. november – 30. aprill | 100 | – | 30 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

20081191 | Maapähklid | 100 | – | 0 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

| Greibilõigud | 100 | – | 80 | 16440 | |

ex20083055 | Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid, peenestatud | 100 | – | 80 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex20083059 | Greibid, v.a lõikudena; peenestatud apelsinid ja sidrunid | 100 | – | 80 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex20083075 | Mandariinid (sh tangeriinid ja satsumad); klementiinid, vilkingid jms tsitrushübriidid, peenestatud | 100 | – | 80 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

ex20083079 | Greibid, v.a lõikudena | 100 | – | 80 | 2400 | |

ex20083079 | Peenestatud apelsinid ja sidrunid | 100 | – | 80 | — | |

ex20083091 | Greibilõigud | 100 | – | 80 | 3480 | |

ex20083091 | Greibid, v.a lõikudena | 100 | – | 60 | |

ex20083091 | Tsitrusviljamass | 100 | – | 40 | |

ex20083091 | Peenestatud tsitrusviljad | 100 | – | 80 | |

ex20083099 | Greibilõigud | 100 | – | 80 | 5000 | |

ex20083099 | Greibid, v.a lõigud; peenestatud tsitrusviljad | 80 | – | – | – | |

ex20084071 | Pirniviilud, õlis praetud | 100 | 100 | 0 | – | |

ex20085071 | Aprikoosiviilud, õlis praetud | |

ex20087071 | Virsikuviilud, õlis praetud | |

ex20089274 | Õlis praetud puuviljaviilude segud | |

ex20089278 | Õlis praetud puuviljaviilude segud | |

ex20089968 | Õunaviilud, õlis praetud | |

20085061 | Aprikoosid | 100 | – | 20 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

20085069 | Muu | 100 | – | 20 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

| Aprikoosipoolikud | 100 | – | 20 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

| Aprikoosimass | 100 | 180 | 0 | – | |

| Puuviljasegud | 100 | 250 | 0 | – | |

| Apelsinimahl | 100 | 92600, millest kuni kaheliitristes pakendites mitte rohkem kui 22400 | 70 | – | |

| Greibimahl | 100 | – | 70 | 34440 | |

20092091 | Greibimahl | 70 | – | – | – | |

20093011 | Muu tsitrusvilja mahl | 100 | – | 60 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

| Muu tsitrusvilja mahl, tihedusega kõige rohkem 1,33 g/cm3 temperatuuril 20 °C ja 100 kg puhasmassi maksumusega üle 30 eküü, v.a sidrunimahl | 100 | – | 60 | – | Kohaldatakse protokolli nr 1 punkte 1–6 |

20093019 | Muu tsitrusvilja mahl | 60 | – | – | – | |

200950 | Tomatimahl | 100 | 10200 | 60 | – | |

220421 | Muu viinamarjavein | 100 | 1610 hl | 0 | – | 1610 hektoliitri puhul koguselise tollimaksu vähendus 100 % |

[1] Tollimaksuvähendus kehtib väärtuselistele tollimaksudele, v.a CN-koodide 020722, 020742 ja 220421 alla kuuluvad tooted.

[2] CN-koodid määruse (EÜ) nr 1359/95 (EÜT L 142, 26.6.1995) kohaselt.

[3] Kombineeritud nomenklatuuri tõlgenduseeskirjadest olenemata on tootekirjelduse sõnastus üksnes soovituslik ja käesoleva lisa kohast soodustuskava kohaldatakse CN-koodide järgi. Kui on osutatud ex CN-koodidele, kohaldatakse soodustuskava CN-koodi ja vastava kirjelduse järgi.

--------------------------------------------------

PROTOKOLL nr 2

ühendusest pärinevate põllumajandustoodete Iisraeli importimise korra kohta

1. Ühendusest pärinevaid lisas loetletud tooteid lubatakse Iisraeli importida järgmistel ja lisas esitatud tingimustel.

2. Imporditollimaksud kaotatakse või neid vähendatakse veerus A esitatud tasemeni veerus B loetletud tariifikvootide piires ja kooskõlas veerus C esitatud erisätetega.

3. Tariifikvoote ületavatele imporditavatele kogustele kehtivad kolmandate riikide suhtes kohaldatavad üldised tollimaksud, kui veerus C esitatud erisätetest ei tulene teisiti.

4. Teatavatele toodetele, millele ei ole tariifikvooti kehtestatud, kehtestatakse veerus C märgitud kvoodid.

Kui mõne sellise toote impordi maht ületab kvoodi, võib Iisrael oma igal aastal koostatavat kaubavoogude ülevaadet arvesse võttes kehtestada kõnealuse toote suhtes tariifikvoodi, mille maht on kvoodiga võrdne. Sel juhul kohaldatakse kvooti ületavate imporditavate koguste suhtes punktis 3 osutatud tollimaksu.

5. Toodetele, millele ei ole kehtestatud tariifikvooti ega kvooti, võib Iisrael kehtestada punkti 4 kohase kvoodi, kui ta teeb oma iga-aastase kaubavoogude ülevaate põhjal kindlaks, et ühe või mitme kõnealuse toote impordi maht ähvardab põhjustada raskusi Iisraeli turul. Kui seejärel kehtestatakse tootele punktis 4 sätestatud tingimustel tariifikvoot, kohaldatakse punkti 3.

6. Juustu ja kohupiima puhul tehakse ajavahemikul 1. jaanuarist 1997 kuni 1. jaanuarini 2000 neli võrdset tariifikvoodi suurendust, kusjuures iga suurendus moodustab 10 % sellest kogusest.

--------------------------------------------------

LISA

Iisraeli tollikood | Kirjeldus | Tollimaksumäär | Tariifikvoot (tonnides) | Erisätted |

A | B | C |

020230 | Veiseliha, kontideta, külmutatud | 0 % | 6000 | |

020629 | Muu söödav veiserups, külmutatud | 0 % | 500 | |

040210 | Piimapulber, rasvasisaldus < 1,5 % | 1,5 USD/kg | 3000 | |

040221 | Piimapulber, rasvasisaldus > 1,5 %, suhkrulisandita | 3500 | |

0404 | Vadak | 0 % | 500 | |

040500 | Või jm piimast saadud rasv | 1,6 USD/kg | 350 | |

0406 | Juust ja kohupiim | 4 USD/kg | 200 | Kohaldatakse punkti 6 |

0601 | Taimesibulad, varremugulad jne, siguritaimed ja -juured | 0 % | Kohaldatakse punkti 5 |

0602 | Muud elustaimed | Kohaldatakse punkti 5 |

060310 | Lõikelilled, värsked | Kvoot: 1000 tonni |

060390 | Kuivatatud lilled | 50 | |

ex060410 | Samblad ja samblikud, värsked | Kohaldatakse punkti 5 |

060491 | Lõikeroheline, oksad jm taimeosad, värsked | Kohaldatakse punkti 5 |

ex060499 | Lõikeroheline, kuivatatud, muul viisil töötlemata | Kohaldatakse punkti 5 |

070110 | Seemnekartul | 0 % | 8000 | |

070190 | Muu kartul | 2500 | |

07032000 | Küüslauk | Üldise tollimaksumäära vähendus 25 % | |

071021 | Herned, külmutatud | 14 % | 700 | |

071022 | Aedoad, külmutatud | 250 | |

071029 | Muud kaunviljad, külmutatud | 350 | |

071030 | Spinat, külmutatud | 300 | |

071080 | Muu köögivili, külmutatud | 500 | |

071290 | Muud kuivatatud köögiviljad ja nende segud | 16 % | 200 | |

071333 | Harilikud aedoad, kuivatatud | 0 % | 100 | |

071339 | Muud aedoad, kuivatatud | 150 | |

071350 | Põldoad, söödaoad, kuivatatud | 2500 | |

071390 | Muud kuivatatud kaunviljad | 100 | Kvooti ületavate koguste puhul üldise tollimaksumäära vähendus 15 % |

080290 | Muud pähklid | 0 % | 500 | Kvooti ületavate koguste puhul üldise tollimaksumäära vähendus 15 % |

08042090 | Viigimarjad, kuivatatud | 0 % | 500 | Kvooti ületavate koguste puhul üldise tollimaksumäära vähendus 15 % |

080620 | Viinamarjad, kuivatatud | Üldise tollimaksumäära vähendus 25 % | |

080810 | Õunad | 0 % | 750 | |

08082090 | Aivad | 500 | |

100110 | Kõva nisu | 0 % | 9500 | |

100190 | Muu nisu ja meslin | 150000 | |

100200 | Rukis | 0 % | 10000 | |

100300 | Oder | 0 % | 210000 | |

100590 | Mais, v.a seemneks | 0 % | 11000 | |

100630 | Osaliselt või täielikult kroovitud riis | 3,75 % | 25000 | |

110313 | Maisitangud | 0 % | 235000 | |

110329 | Muude teraviljade graanulid | 7500 | |

11041210 | Kaerahelbed | 10 % | Kohaldatakse punkti 5 |

110710 | Linnased, röstimata | 0 % | 7500 | |

1108 | Tärklis, inuliin | Üldise tollimaksumäära vähendus 25 % | |

120810 | Sojajahu | 0 % | 400 | |

120991 | Köögiviljaseemned | 0 % | 500 | |

120999 | Muud seemned | 500 | |

121410 | Lutsernijahu ja -graanulid | 0 % | 1500 | |

140420 | Puuvillaebemed | 0 % | 1000 | |

150710 | Sojaõli, toores | 13 % | 7000 | |

150790 | Sojaõli, muu | 4000 | |

151211 | Päevalille- või värvohakaõli, toores | 9 % | 1500 | |

151219 | Päevalille- või värvohakaõli, muu | 1500 | |

151221 | Puuvillaseemneõli, muu | 500 | |

151410 | Rapsiõli, toores | 13 % | 3000 | |

151490 | Rapsiõli, muu | |

151519 | Linaseemneõli, muu | 0 % | 150 | |

151529 | Maisiõli, muu | 9 % | 600 | |

16041300 | Sardiinid, õhukindlas pakendis | 0 % | 300 | |

16041400 | Tuunid, õhukindlas pakendis | |

1701 | Roo- ja peedisuhkur ja sahharoos | |

170191 | Muu suhkur kui toorsuhkur, lõhna- või maitseainelisandiga | 0 % | 265000 | |

170199 | Muu suhkur kui toorsuhkur, muu | |

170230 | Glükoos, fruktoosisisaldusega < 20 % massist | 0,1 USD/kg | 1200 | Üldise tollimaksumäära vähendus 15 % |

170260 | Muu fruktoos, fruktoosisisaldusega > 50 % massist | 0 % | 200 | |

20029020/3 | Tomatid pulbrina | 6 % | 100 | |

20031000 | Seened | 10 % | 5000 | |

20049010 | Muu töödeldud köögivili, külmutatud | 7,5 % | 300 | |

20049090 | Muu töödeldud köögivili, külmutatud | 10,5 % | |

200799 | Keedised ja tarretised | 10 % | 500 | |

20085010 | Aprikoosid | 12,0 % | 150 | |

20085020/90 | Aprikoosid | 13,5 % | |

20087010 | Virsikud | 12,0 % | 1600 | |

20087030/90 | Virsikud | 13,5 % | |

20089220 | Segud (maasikate, pähklite ja tsitrusviljadeta) | 12,0 % | 500 | |

20089230/90 | Segud (maasikate, pähklite ja tsitrusviljadeta) | 13,5 % | |

200970 | Kontsentreeritud õunamahl, pakendites > 100 l | 0 % | 750 | |

220710 | Denatureerimata etüülalkohol, alkoholisisaldusega > 80 % mahust | 2,75 USD liitri alkoholi kohta | 3000 | |

230110 | Jahu, pulber ja graanulid lihast või rupsist | 0 % | 14000 | |

230310 | Tärklise valmistamisel tekkivad jäägid | 0 % | 2200 | |

230410 | Sojaõlikoogid | 10 % | 1800 | |

230640 | Rapsiseemnejahu | 10 % | 3500 | |

23091010 | Koeraküpsised | 25 % | 1700 | |

23091020 | Milles on 15–35 % valku ja vähemalt 4 % rasva | 8 % | |

23091090 | Muu koera- ja kassitoit | 2 % | |

23099010 | Koeraküpsised | 25 % | 7000 | |

23099020 | Milles on 15–35 % valku ja vähemalt 4 % rasva | 8 % | |

23099030 | Dekoratiivkalade ja -lindude toit | 40 % | |

23099090 | Muu loomatoit | 2 % | |

240110 | Eemaldamata leherootsudega tubakas | 0,07 Iisraeli seeklit (ISS) kilogrammi kohta | 1700 | |

240120 | Osaliselt või täielikult eemaldatud leherootsudega tubakas | |

--------------------------------------------------

PROTOKOLL nr 3

taimekaitseküsimuste kohta

Ilma et see piiraks Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingule lisatud sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete rakendamise kokkuleppe ja eelkõige selle artiklite 2 ja 6 kohaldamist, lepivad lepinguosalised kokku, et alates käesoleva lepingu jõustumisest

a) nõutakse nendevahelises kaubanduses fütosanitaarsertifikaati

- lõikelillede puhul:

- ühendusse toomisel üksnes perekondade Dendranthema, Dianthus ja Pelargonium taimede kohta ja

- Iisraeli toomisel üksnes perekondade Rosa, Dendranthema, Dianthus, Pelargonium, Gypsophilia ja Anemone taimede kohta ning

- puuviljade puhul:

- ühendusse toomisel üksnes perekondade Fortunella ja Poncirus tsitrusviljade ja nende hübriidide ning perekondade Annona, Cydonia, Diospyros, Malus, Mangifera, Passiflore, Prunus, Psidium, Pyrus, Ribes, Syzygium ja Vaccinum taimede kohta ja

- Iisraeli toomisel kõikide perekondade taimede kohta;

b) kehtib nendevahelises kaubanduses fütosanitaarloa esitamise nõue taimede või taimsete saaduste importimisel üksnes selleks, et oleks võimalik importida neid taimi või taimseid saadusi, mille importimine oleks muidu kahjuriohu riskianalüüsi põhjal keelatud;

c) peab uusi, lepinguosaliste vahelist asjakohast kaubandust kahjustada võivaid fütosanitaarmeetmeid kehtestada kavatsev lepinguosaline teise lepinguosalisega nõu, et uurida kavandatavaid meetmeid ja nende mõju.

--------------------------------------------------

PROTOKOLL nr 4

päritolustaatusega toodete määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

I JAOTIS

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) valmistamine – mis tahes töö või töötlus, sealhulgas kokkupanek või eritoimingud;

b) materjal – koostisaine, toore, koostisosa, osa vms, mida on toote valmistamisel kasutatud;

c) toode – valmistatud toode, isegi kui see on mõeldud hiljem mõnes teises valmistustoimingus kasutamiseks;

d) kaubad – nii materjalid kui ka tooted;

e) tolliväärtus – kooskõlas üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VII artikli rakendamiseks 1994. aastal sõlmitud lepinguga (WTO leping tolliväärtuse määramise kohta) määratud tolliväärtus;

f) tehasehind – hind, mida makstakse tehases asuva toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, või isikule, kes lasi viimase töö või töötluse teha väljaspool lepinguosaliste territooriumi, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel;

g) materjalideväärtus – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus impordihetkel või, kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest on makstud asjakohasel territooriumil;

h) päritolustaatusegamaterjalideväärtus – selliste materjalide tolliväärtus punkti g kohaselt, mida kohaldatakse vajalike muudatustega;

i) grupid ja rubriigid – grupid ja rubriigid (neljakohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi, käesolevas protokollis edaspidi "harmoneeritud süsteem" või "HS";

j) liigitatud – osutab toote või materjali liigitamisele teatavasse rubriiki;

k) saadetis – tooted, mille üks eksportija saadab samal ajal ühele kaubasaajale või mille eksportija saadab kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle puudumisel üheainsa arve alusel.

II JAOTIS

MÕISTE "PÄRITOLUSTAATUSEGA TOOTED" MÄÄRATLUS

Artikkel 2

Päritolukriteeriumid

Ilma et see piiraks käesoleva protokolli artikli 3 kohaldamist, käsitletakse lepingu rakendamisel

1. ühendusest pärinevate toodetena

a) tooteid, mis on käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses täielikult ühenduses saadud;

b) tooteid, mis on ühenduses saadud ja mis sisaldavad materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, aga mida on ühenduses käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses piisavalt töödeldud;

2. Iisraelist pärinevate toodetena:

a) tooteid, mis on käesoleva protokolli artikli 4 tähenduses täielikult Iisraelis saadud;

b) tooteid, mis on Iisraelis saadud ja mis sisaldavad materjale, mis ei ole täielikult seal saadud, aga mis on Iisraelis käesoleva protokolli artikli 5 tähenduses läbinud piisava töö või töötluse.

Artikkel 3

Kahepoolne kumulatsioon

1. Artikli 2 punkti 1 alapunktist b olenemata käsitletakse käesoleva protokolli tähenduses Iisraelist pärinevaid materjale ühendusest pärinevate materjalidena, ilma et need peaksid seal läbima piisava töö või töötluse.

2. Artikli 2 punkti 2 alapunktist b olenemata käsitletakse käesoleva protokolli tähenduses ühendusest pärinevaid materjale Iisraelist pärinevate materjalidena, ilma et need peaksid seal läbima piisava töö või töötluse.

Artikkel 4

Täielikult saadud tooted

1. Täielikult ühenduses või Iisraelis saaduna käsitletakse järgmisi kaupu:

a) nende pinnasest ja merepõhjast kaevandatud maavarad;

b) seal koristatud taimsed saadused;

c) seal sündinud ja kasvatatud elusloomad;

d) seal kasvatatud elusloomadest saadud tooted;

e) sealt saadud jahi- ja kalasaak;

f) kala ja muud saadused, mis nende laevad on merest püüdnud;

g) nende kalatöötlemislaevade pardal üksnes punktis f osutatud saadustest valmistatud tooted;

h) seal kogutud kasutatud esemed, millest saab üksnes tooret, sealhulgas kasutatud rehvid, mis sobivad üksnes taastamiseks või jäätmeteks;

i) sealse valmistamise jäätmed ja jäägid;

j) väljaspool nende territoriaalvett merepõhjast või selle aluspinnasest kaevandatud tooted tingimusel, et ainult neil on õigus kasutada kõnealust merepõhja või aluspinnast;

k) kaubad, mis on seal valmistatud üksnes punktides a–j piiritletud toodetest.

2. Lõike 1 punktides f ja g olevaid mõisteid "nende laevad" ja "nende kalatöötlemislaevad" kohaldatakse ainult selliste laevade ja kalatöötlemislaevade suhtes,

- mis on registreeritud või laevaregistrisse kantud mõnes ühenduse liikmesriigis või Iisraelis,

- mis sõidavad mõne ühenduse liikmesriigi või Iisraeli lipu all,

- millest vähemalt 50 % kuulub ühenduse liikmesriikide või Iisraeli kodanikele või äriühingule, mille peakontor asub mõnes liikmesriigis või Iisraelis ja mille juht või juhid või juhatuse või nõukogu esimees ning enamik nende organite liikmetest on ühenduse liikmesriikide või Iisraeli kodanikud ja mille kapitalist kuulub täis- või usaldusühingu või piiratud vastutusega äriühingu puhul vähemalt pool ühenduse liikmesriikidele või Iisraelile või nende riikide avalik-õiguslikele asutustele või kodanikele,

- mille kapten ja juhtkonnaliikmed on ühenduse liikmesriikide või Iisraeli kodanikud,

- mille laevaperest vähemalt 75 % on ühenduse liikmesriikide või Iisraeli kodanikud.

3. Mõisted "ühendus" ja "Iisrael" hõlmavad ka territoriaalvett, mis ümbritseb ühenduse liikmesriike ja Iisraeli.

Merelaevu, sh kalatöötlemislaevu, mille pardal püütud kala töödeldakse, käsitletakse ühenduse või Iisraeli territooriumi osana, kui need vastavad lõikes 2 sätestatud tingimustele.

Artikkel 5

Piisava töö või töötluse läbinud tooted

1. Artikli 2 kohaldamisel käsitletakse tooteid, mis ei ole täielikult ühenduses või Iisraelis saadud, seal piisava töö või töötluse läbinuna, kui II lisa loendis sätestatud tingimused seostatuna I lisas sisalduvate märkustega on täidetud.

Need tingimused osutavad kõikide lepinguga hõlmatud või hõlmamata toodete puhul, millise töö või töötluse peavad läbima nende valmistamisel kasutatavad päritolustaatuseta materjalid, kusjuures need tingimused kehtivad üksnes nende materjalide kohta. Järelikult, kui toodet, mis on omandanud päritolustaatuse loendis selle toote kohta sätestatud tingimuste täitmise teel, kasutatakse muu toote valmistamiseks, ei kohaldata selle toote suhtes tingimusi, mida kohaldatakse selles kasutatud toote suhtes ega võeta arvesse päritolustaatuseta materjale, mida selle valmistamiseks võidi kasutada.

2. Lõikest 1 olenemata ja juhul, kui artikli 12 lõikest 4 ei tulene teisiti, võib päritolustaatuseta materjale, mida ei tohiks loendis teatava toote kohta sätestatud tingimuste kohaselt selle toote valmistamiseks kasutada, siiski kasutada, kui

a) nende koguväärtus ei ületa 10 % toote tehasehinnast;

b) käesoleva lõike kohaldamisel ei ületata ühtki protsendimäära, mis on loendis seatud päritolustaatuseta materjalide suurimaks väärtuseks.

Käesolevat lõiget ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppidesse 50–63 kuuluvate toodete suhtes.

3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse juhul, kui artiklist 6 ei tulene teisiti.

Artikkel 6

Ebapiisav töö või töötlus

Järgmisi toiminguid käsitletakse päritolustaatuse omandamiseks ebapiisava töö või töötlusena, sõltumata sellest, kas artikli 5 nõuded on täidetud või mitte:

a) toimingud, mis tagavad toodete seisundi säilimise nende vedamisel ja ladustamisel (õhutamine, laialilaotamine, kuivatamine, jahutamine, soola, vääveldioksiidi või mõne muu aine vesilahusesse panemine, kahjustatud osade eemaldamine ja muud sellised toimingud);

b) lihttoimingud nagu tolmu eemaldamine, tuulamine või sõelumine, sortimine, liigitamine, kokkusobitamine (sealhulgas esemetest komplektide koostamine), pesemine, värvimine, tükeldamine;

c) i) ümberpakkimine ning pakendite osadeks jagamine ja koondamine;

ii) tavaline klaas- või plastpudelitesse, kottidesse, karpidesse, kastidesse pakkimine, alustele ja muule sellisele kinnitamine ning kõik muu tavaline pakendamine;

d) märkide, siltide ja muude tunnusmärkide kinnitamine toodetele või nende pakendile;

e) üht või mitut liiki toodete tavaline segamine, kui saadud segu üks või mitu koostisosa ei vasta käesolevas protokollis sätestatud tingimustele, mille täitmine võimaldaks neid käsitleda ühenduse või Iisraeli päritolustaatusega toodetena;

f) osade tavaline kokkupanemine terviktoote saamiseks;

g) vähemalt kaks punktides a–f piiritletud toimingut üheskoos;

h) loomade tapmine.

Artikkel 7

Kvalifikatsiooniühik

1. Käesoleva protokolli sätete kohaldamisel on kvalifikatsiooniühikuks see toode, mida käsitletakse harmoneeritud süsteemi nomenklatuuri järgi liigitamisel põhiüksusena.

Järelikult,

a) kui toode, mis koosneb esemete rühmast või kokkupandud esemetest, liigitatakse harmoneeritud süsteemi tingimustel ühte rubriiki, moodustab tervik kvalifikatsiooniühiku;

b) kui partii koosneb mitmest ühesugusest tootest, mis on liigitatud samasse harmoneeritud süsteemi rubriiki, kohaldatakse käesoleva protokolli sätteid iga toote suhtes eraldi.

2. Kui harmoneeritud süsteemi 5. tõlgendamisreegli kohaselt loetakse liigitamisel pakend toote juurde kuuluvaks, käsitletakse seda toote juurde kuuluvana ka päritolu määramisel.

Artikkel 8

Tarvikud, varuosad ja tööriistad

Seadme, masina või sõidukiga kaasas olevaid tarvikuid, varuosi ja tööriistu, mis sisalduvad tavavarustusena selle hinnas või mille eest ei esitata eraldi arvet, käsitletakse kõnealuse seadme, masina või sõiduki lahutamatu osana.

Artikkel 9

Komplektid

Harmoneeritud süsteemi 3. tõlgendamisreeglis määratletud komplekt on päritolustaatusega, kui kõik sellesse kuuluvad esemed on päritolustaatusega tooted. Kui komplekt koosneb päritolustaatusega ja päritolustaatuseta toodetest, on komplekt tervikuna siiski päritolustaatusega, tingimusel et päritolustaatuseta toodete väärtus ei ületa 15 % komplekti tehasehinnast.

Artikkel 10

Kõrvalised tegurid

Et kindlaks teha, kas toode pärineb ühendusest või Iisraelist, ei ole vaja tuvastada, kas sellise toote saamiseks kasutatud elektrienergia ja kütus, sisseseade ja varustus, masinad ja tööriistad või tootmise käigus kasutatud kaubad, mis ei kuulu ega ole mõeldud kuuluma toote lõppkoosseisu, on päritolustaatusega või mitte.

III JAOTIS

TERRITORIAALSUSNÕUDED

Artikkel 11

Territoriaalsuspõhimõte

II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused peavad ühenduses või Iisraelis olema pidevalt täidetud. Seoses sellega käsitletakse päritolustaatuse omandamist katkenuks, kui asjaomase lepinguosalise territooriumil töö või töötluse läbinud kaubad on väljunud sellelt territooriumilt, välja arvatud artiklites 12 ja 13 sätestatud juhtudel.

Artikkel 12

Töö või töötlus väljaspool emma-kumma lepinguosalise territooriumi

1. II jaotise sätete kohast päritolustaatuse omandamist ühe lepinguosalise territooriumil ei mõjuta see, kui materjalid eksporditakse lepinguosalise territooriumilt, töödeldakse väljaspool asjaomase lepinguosalise territooriumi ja seejärel reimporditakse, kui

a) kõnealused materjalid on täielikult asjaomase lepinguosalise territooriumil saadud või need on enne eksportimist läbinud artiklis 6 kirjeldatud ebapiisavast töötlusest rohkema töö või töötluse;

b) suudetakse tolli rahuldaval viisil tõendada, et

i) reimporditud kaubad on eksporditud materjalide töötlemise tulemus ja

ii) käesoleva artikli kohaldamisel väljaspool asjaomase lepinguosalise territooriumi tekkinud kogulisandväärtus ei ületa 10 % selle lõpptoote tehasehinnast, millele päritolustaatust taotletakse.

2. Lõike 1 kohaldamisel ei kehti II jaotises sätestatud päritolustaatuse omandamise tingimused väljaspool asjaomase lepinguosalise territooriumi toimuva töö või töötluse suhtes. Sellest olenemata, kui II lisa loendis sisalduvat reeglit, milles sätestatakse kõikide kasutatavate päritolustaatuseta materjalide suurim koguväärtus, kohaldatakse asjakohase lõpptoote päritolustaatuse määramisel, ei tohi asjaomase lepinguosalise territooriumil kasutatud päritolustaatuseta materjalide koguväärtus ja väljaspool selle lepinguosalise territooriumi käesoleva artikli kohaldamisel tekkinud kogulisandväärtus ühtekokku ületada sätestatud protsendimäära.

3. Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel tähendab "kogulisandväärtus" kõiki väljaspool asjaomase lepinguosalise territooriumi tekkinud kulusid, kaasa arvatud seal lisatud materjalide koguväärtus.

4. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata toodete suhtes, mis ei vasta loendi asjakohases reeglis sätestatud tingimustele ja mida saab käsitleda piisavalt töödelduna üksnes artikli 5 lõike 2 kohase ülderandi kohaldamisel.

5. Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata harmoneeritud süsteemi gruppide 50–63 toodete suhtes.

Artikkel 13

Kaupade reimport

Ühendusest või Iisraelist kolmandasse riiki eksporditud ja seejärel tagasi toodud kaupu käsitletakse kui asjaomase lepinguosalise territooriumilt mitte väljunuid, kui suudetakse tolli rahuldaval viisil tõendada, et

a) tagasitoodud kaubad on needsamad, mis eksporditi;

b) kaubad ei ole läbinud ühtegi muud toimingut kui need, mida on vaja nende seisundi säilitamiseks kõnealuses riigis oleku või eksportimise ajal.

Artikkel 14

Otsevedu

1. Lepinguga ette nähtud sooduskohtlemist võimaldatakse üksnes toodetele või materjalidele, mida veetakse ühenduse ja Iisraeli territooriumi vahel ja mis ei sisene ühelegi muule territooriumile. Ühendusest või Iisraelist pärinevaid kaupu, mis moodustavad ühe partii, mida ei ole osadeks jagatud, võib siiski vedada läbi muu territooriumi kui ühenduse või Iisraeli oma, kaupu vajaduse korral sellisel territooriumil ümber laadides või ajutiselt ladustades, tingimusel et need jäävad transiidi- või ladustamisriigis tolli järelevalve alla ja et neid on vaid maha või uuesti peale laaditud või üksnes seisundi säilitamiseks käideldud.

Ühendusest või Iisraelist pärinevaid kaupu võib vedada torujuhtme kaudu läbi muu territooriumi kui ühenduse või Iisraeli oma.

2. Impordiriigi tollile tõendatakse, et lõike 1 tingimused on täidetud, esitades järgmised dokumendid:

a) ekspordiriigis väljastatud põhiveokiri, mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi, või

b) transiidiriigi tolli väljastatud tõend,

i) mis sisaldab kaupade täpset kirjeldust;

ii) kuhu on märgitud kaupade maha- ja uuesti pealelaadimise kuupäevad ja vajaduse korral kasutatavate laevade nimed ja

iii) mis näitab, millistel tingimustel viibisid kaubad transiidiriigis, või

c) nende puudumisel kõik muud tõendavad dokumendid.

Artikkel 15

Näitused

1. Toodete suhtes, mis saadetakse ühe lepinguosalise territooriumilt kolmandasse riiki näitusele ja müüakse pärast näitust teise lepinguosalise territooriumile importimiseks, kohaldatakse importimisel lepingu sätteid tingimusel, et tooted vastavad käesoleva protokolli nõuetele, misläbi võib neid pidada ühendusest või Iisraelist pärinevateks, ja et tõendatakse tolli rahuldaval viisil järgmist:

a) eksportija on toimetanud need tooted ühe lepinguosalise territooriumilt näituseriiki ja need seal näitusel välja pannud;

b) kõnealune eksportija on tooted müünud või muul viisil võõrandanud teise lepinguosalise territooriumil asuvale isikule;

c) näituse ajal või vahetult pärast näitust on tooted viimati nimetatud lepinguosalise territooriumile saadetud samal kujul, nagu need olid näitusele saatmisel, ja

d) näitusele saatmisest alates ei ole tooteid kasutatud muuks otstarbeks kui seal väljapanekuks.

2. Päritolutõend tuleb väljastada või koostada vastavalt V jaotise sätetele ja esitada impordiriigi tollile tavalisel viisil. Sellele märgitakse näituse nimi ja aadress. Vajaduse korral võidakse nõuda täiendavaid dokumentaalseid tõendeid toodete laadi ja väljapanekutingimuste kohta.

3. Lõiget 1 kohaldatakse kõikide kaubandus-, tööstus-, põllumajandus- või käsitöönäituste, -messide või samalaadsete avalike esitluste ja väljapanekute suhtes, mille jooksul tooted jäävad tolli järelevalve alla, välja arvatud välismaiste toodete müügiks kauplustes või äriruumides korraldatavad eraüritused.

IV JAOTIS

TOLLIMAKSUDE TAGASTAMINE VÕI TOLLIMAKSUDEST VABASTAMINE

Artikkel 16

Tollimaksude tagastamise või nendest vabastamise