ET Euroopa Liidu Teataja L 150/252

Euroopa Liidu ja Indoneesia Vabariigi

VAHELINE VABATAHTLIK PARTNERLUSLEPING,

mis käsitleb metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja Euroopa Liitu toodavate puittoodetega kauplemist

EUROOPA LIIT,

edaspidi „liit”,

ja

INDONEESIA VABARIIK,

edaspidi „Indoneesia”,

edaspidi koos „lepinguosalised”,

MEENUTADES Indoneesia Vabariigi ja Euroopa Ühenduse laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingut, millele kirjutati alla 9. novembril 2009 Jakartas,

VÕTTES ARVESSE tihedaid koostöösidemeid liidu ja Indoneesia vahel, eelkõige Euroopa Majandusühenduse ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriikide – Indoneesia, Malaisia, Filipiinid, Singapur ja Tai – vahel 1980. aastal sõlmitud partnerluslepingu raames,

MEENUTADES Ida-Aasia ja teiste piirkondade riikide poolt 13. septembri 2001 Bali metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust (FLEG) käsitleva deklaratsiooniga võetud kohustust võtta viivitamatult meetmeid, et tõhustada riigisisest tööd ja tugevdada kahepoolset, piirkondlikku ja mitmepoolset koostööd metsaõigusnormide rikkumise ja metsakuritegevuse (eelkõige ebaseaduslik metsaraie, sellega seotud ebaseaduslik kauplemine ja korruptsioon ning nende negatiivne mõju õigusriigi põhimõttele) vastu võitlemiseks,

MÄRKIDES, et komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust (FLEGT) käsitleva Euroopa Liidu tegevuskava kohta on esimene samm ebaseadusliku metsaraie ja sellega kaasneva kaubanduse kiireloomulise probleemi lahendamisel,

VIIDATES Indoneesia Vabariigi metsandusministeeriumi ja Euroopa arengu- ja keskkonnavoliniku ühisavaldusele, millele kirjutati alla 8. jaanuaril 2007 Brüsselis,

VÕTTES ARVESSE 1992. aasta õiguslikult mittesiduvat ametlikku teatist igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta ning ÜRO Peaassamblee vastu võetud õiguslikult mittesiduvat õigusakti igat liiki metsade kohta,

OLLES TEADLIKUD 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis sätestatud põhimõtete tähtsusest metsade säästva majandamise tagamisel ning eelkõige üldsuse teadlikkuse ja keskkonnaküsimustes osalemise olulisust käsitleva 10. põhimõtte ning põlisrahvaste ja muude kohalike kogukondade olulist osa keskkonnahalduses ja -arengus käsitleva 22. põhimõtte tähtsusest,

TUNNISTADES Indoneesia Vabariigi valitsuse tegevust heade metsahaldustavade, metsaõigusnormide täitmise ja seadusliku puidukaubanduse edendamisel, kasutades muu hulgas Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi „Sistem Verifikasi Legalitas Kayu” (SVLK), mida arendatakse koostöös mitme sidusrühmaga, ja järgides head valitsemistava, usaldusväärsuse ja esindavuse põhimõtet,

TUNNISTADES, et Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi eesmärk on tagada puittooteid käsitlevate õigusnõuete täitmine,

TUNNISTADES, et FLEGTi vabatahtliku partnerluslepingu rakendamine toetab säästvat metsamajandamist ja aitab kaasa kliimamuutuste vastu võitlemisele, mis toimub raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise ning metsa kaitsmise ja säästva majandamise ning metsade CO2 talletamise võime suurendamise (REDD+) kaudu,

VÕTTES ARVESSE ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) ning eelkõige nõuet, et CITESi osalised väljastaksid ekspordilube kõnealuse konventsiooni I, II või III liites loetletud liikide isendite jaoks üksnes teatavatel tingimustel, sealhulgas tingimusel, et selliseid isendeid ei ole omandatud vastuolus asjaomase lepinguosalise seadustega, mis käsitlevad loomastiku ja taimestiku kaitset,

OLLES VEENDUNUD, et lepinguosalised peavad püüdma vähendada nii palju kui võimalik käesoleva lepingu rakendamise otsesel tagajärjel põlisrahvastele, kohalikele kogukondadele ja vaestele tekkida võivat kahjulikku mõju,

ARVESTADES, kui tähtsaks peavad lepinguosalised rahvusvahelisel tasandil kokkulepitud arengueesmärke ja ÜRO aastatuhande arengueesmärke,

ARVESTADES, kui oluliseks peavad lepinguosalised põhimõtteid ja eeskirju, millega reguleeritakse mitmepoolseid kauplemissüsteeme, eelkõige 1994. aasta üldises tolli- ja kaubanduskokkuleppes (GATT) ning muudes mitmepoolsetes kokkulepetes, millega on loodud Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO), sätestatud õigusi ja kohustusi, ning vajadust kohaldada neid läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt,

ARVESTADES nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 2173/2005 FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused,

KINNITADES vastastikuse austuse, suveräänsuse, võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtet ja tunnistades lepinguosalistele käesolevast lepingust tekkivat kasu,

VASTAVALT lepinguosaliste asjakohastele õigusaktidele,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

1. Kooskõlas lepinguosaliste ühise kohustusega tagada igat liiki metsa säästev majandamine on käesoleva lepingu eesmärk sätestada õiguslik raamistik tagamaks, et käesoleva lepinguga hõlmatud puittooted, mis imporditakse Indoneesiast liitu, on seaduslikult toodetud, ning seda tehes edendada puittoodete kaubandust.

2. Lisaks sellele on käesolev leping lepinguosaliste vahelise dialoogi ja koostöö alus, et lihtsustada ja edendada käesoleva lepingu täielikku rakendamist ning tõhustada metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „import liitu”– puidu ja puittoodete liidus vabasse ringlusse lubamine 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 79 tähenduses, tingimusel et kõnealuseid tooteid ei saa pidada „mittekaubanduslikku laadi kaubaks”, kooskõlas komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) artikli 1 punktis 6 sätestatud määratlusega;

b) „eksport”– puittoodete füüsiline lahkumine või väljaviimine Indoneesia geograafilise territooriumi mis tahes osast;

c) „puittooted”– IA ja IB lisas loetletud tooted;

d) „HS-kood”– nelja- või kuuekohaline kood, mis on sätestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga kehtestatud kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemis;

e) „FLEGT-litsents”– kontrollitud seaduslik Indoneesia dokument, mis kinnitab, et puittoodete saadetis, mis on ette nähtud eksportimiseks liitu, on toodetud seaduslikult (V-Legal’i dokument). FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt;

f) „litsentse väljastavad asutused”– asutused, mille Indoneesia on volitanud FLEGT-litsentse väljastama ja kinnitama;

g) „pädevad asutused”– asutused, mille liidu liikmesriigid on määranud FLEGT-litsentse vastu võtma, heaks kiitma ja kontrollima;

h) „saadetis”– FLEGT-litsentsiga puittoodete kogus, mille saadab kaubasaatja või vedaja Indoneesiast ja mis esitatakse tolliasutusele toodete vabasse ringlusse lubamiseks liidus;

i) „seaduslikult toodetud puit”– vastavalt II lisas sätestatud õigusaktidele üles töötatud või imporditud ja toodetud puittooted.

Artikkel 3

FLEGT-litsentsimissüsteem

1. Käesoleva lepingu osaliste vahel kehtestatakse metsaõigusnormide täitmise järelevalve, metsahalduse ja puidukaubanduse litsentsimissüsteem (edaspidi „FLEGT-litsentsimissüsteem”). Selles sätestatakse menetlused ja nõuded, mille eesmärk on FLEGT-litsentside abil kontrollida ja tõendada, et liitu veetud tooted on toodetud seaduslikult. Nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 kohaselt kiidab liit heaks üksnes FLEGT-litsentsiga Indoneesia saadetiste importimise liitu.

2. FLEGT-litsentsimissüsteemi kohaldatakse IA lisas loetletud puittoodete suhtes.

3. IB lisas loetletud puittooteid ei tohi Indoneesiast eksportida ning neile ei tohi FLEGT-litsentsi väljastada.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et nad võtavad kõik vajalikud meetmed FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamiseks vastavalt käesolevale lepingule.

Artikkel 4

Litsentse väljastavad asutused

1. Litsentse väljastav asutus kontrollib, et puittooted on toodetud seaduslikult vastavalt II lisas nimetatud õigusaktidele. Litsentse väljastav asutus väljastab FLEGT-litsentse seaduslikult toodetud puittoodete saadetistele eksportimiseks liitu.

2. Litsentse väljastav asutus ei väljasta FLEGT-litsentse puittoodetele, mis koosnevad kolmandast riigist Indoneesiasse imporditud puittoodetest või sisaldavad neid, kui kolmanda riigi seadustega on sellisel kujul puittoodete eksport keelatud või kui on tõendeid, et need puittooted toodeti vastuolus selle riigi seadustega, kus puud üles töötati.

3. Litsentse väljastav asutus haldab FLEGT-litsentside väljastamise korda ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks. Samuti peab litsentse väljastav asutus arvestust kõigi saadetiste üle, millel on FLEGT-litsents, ning kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega teeb need andmed kättesaadavaks sõltumatu järelevalve teostamiseks, pidades samal ajal kinni eksportija ärisaladuse alla kuuluva teabe konfidentsiaalsusest.

4. Indoneesia loob litsentsiteabeüksuse, mis on pädevate asutuste ja litsentse väljastavate asutuste vaheline teabevahetuse kontaktpunkt vastavalt III ja V lisale.

5. Indoneesia teatab litsentse väljastava asutuse ja litsentsiteabeüksuse kontaktandmed Euroopa Komisjonile. Lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

Artikkel 5

Pädevad asutused

1. Pädevad asutused kontrollivad enne saadetise lubamist liidus vabasse ringlusse, et saadetisel on olemas kehtiv FLEGT-litsents. Kui tekib kahtlusi FLEGT-litsentsi kehtivuses, võidakse saadetise ringlusse lubamine peatada ja saadetis kinni pidada.

2. Pädevad asutused koostavad ja avaldavad igal aastal ülevaate saadud FLEGT-litsentsidest.

3. Kooskõlas andmekaitset käsitlevate siseriiklike õigusaktidega võimaldavad pädevad asutused sõltumatuks turu järelevalvajaks määratud isikutele ja asutustele juurdepääsu asjaomastele dokumentidele ja andmetele.

4. Pädevad asutused ei teosta artikli 5 lõikes 1 kirjeldatud tegevust juhul, kui saadetises sisalduvad puittooted on valmistatud ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) liidetes loetletud liikidest, kuna need kuuluvad nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) kontrolli käsitlevate sätete kohaldamisalasse.

5. Euroopa Komisjon teatab Indoneesiale pädevate asutuste kontaktandmed. Lepinguosalised avalikustavad kõnealuse teabe.

Artikkel 6

FLEGT-litsents

1. FLEGT-litsentse väljastab litsentse väljastav asutus tõendina selle kohta, et puittooted on toodetud seaduslikult.

2. FLEGT-litsents koostatakse ja täidetakse inglise keeles.

3. Lepinguosalised võivad ühisel kokkuleppel luua FLEGT-litsentside väljastamise, saatmise ja kättesaamise elektroonilise süsteemi.

4. FLEGT-litsentside tehniline kirjeldus on esitatud IV lisas. FLEGT-litsentside väljastamise kord on esitatud V lisas.

Artikkel 7

Seaduslikult toodetud puidu kontrollimine

1. Indoneesia rakendab puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi, et kontrollida, kas saadetiseks ette nähtud puittooted on toodetud seaduslikult, ja tagada, et liitu eksporditakse üksnes seaduslikuks tunnistatud saadetised.

2. Süsteem, mille abil kontrollitakse, et puittoodete saadetised koosnevad seaduslikult toodetud puidust, on esitatud V lisas.

Artikkel 8

FLEGT-litsentsiga saadetiste ringlusse lubamine

1. Menetlused FLEGT-litsentsiga saadetiste lubamiseks liidus vabasse ringlusesse on sätestatud III lisas.

2. Kui pädeval asutusel on põhjust oletada, et litsents ei kehti või ei ole autentne või ei vasta saadetisele, mille kohta see on väidetavalt väljastatud, võib kohaldada III lisas esitatud menetlusi.

3. Kui FLEGT-litsentsi käsitlevate konsultatsioonide käigus tekivad püsivad lahkhelid või probleemid, võib asja saata läbivaatamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele.

Artikkel 9

Eeskirjade eiramine

Lepinguosalised teavitavad teineteist, kui neil on kahtlusi või nad on leidnud tõendeid eeskirjade täitmisest kõrvalehoidmise või eeskirjade eiramise kohta FLEGT-litsentsimissüsteemis, sealhulgas seoses järgmiste asjaoludega:

a) kaubavahetusest kõrvalehoidmine, sealhulgas kaubavoogude ümbersuunamine Indoneesiast liitu kolmandate riikide kaudu;

b) FLEGT-litsentsid hõlmavad puittooteid, mis sisaldavad kolmandatest riikidest pärit puitu, mille kohta kahtlustatakse, et see on ebaseaduslikult toodetud või

c) pettus FLEGT-litsentsi saamisel või kasutamisel.

Artikkel 10

Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja muude meetmete kohaldamine

1. Indoneesia kontrollib Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi kasutades mujale kui liitu eksporditud puidu ja siseturul müüdava puidu seaduslikkust ning püüab kontrollida imporditud puittoodete õiguspärasust, kasutades võimaluse korral käesoleva lepingu rakendamiseks välja töötatud süsteemi.

2. Selliste püüdluste toetamiseks julgustab liit nimetatud süsteemi kasutamist muudel rahvusvahelistel turgudel ja kolmandate riikidega toimuva kaubavahetuse puhul.

3. Liit rakendab meetmeid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodete turulelaskmise vältimiseks liidus.

Artikkel 11

Sidusrühmade kaasamine käesoleva lepingu rakendamisse

1. Indoneesia konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus ja edendab selleks sobivaid konsultatsioonistrateegiaid, -vorme ja -programme.

2. Liit konsulteerib regulaarselt sidusrühmadega käesoleva lepingu rakendamise asjus, võttes arvesse oma kohustusi kooskõlas 1998. aasta Århusi konventsiooniga, mis käsitleb teabe kättesaadavust ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ning neis asjus kohtu poole pöördumist.

Artikkel 12

Sotsiaalne kaitse

1. Käesolevast lepingust tuleneva võimaliku kahjuliku mõju vähendamiseks lepivad lepinguosalised kokku, et püüavad paremini mõista lepingu mõju puidutööstusele ja potentsiaalselt mõjutatud põliselanike ja kohalike kogukondade eluviisile, nagu seda on kirjeldatud nende vastavates siseriiklikes õigusaktides.

2. Lepinguosalised jälgivad käesoleva lepingu mõju nendele kogukondadele ja teistele lõikes 1 nimetatud osalejatele, võttes samal ajal mõistlikke meetmeid kahjuliku mõju vähendamiseks. Lepinguosalised võivad kahjuliku mõju kõrvaldamiseks leppida kokku täiendavate meetmete rakendamises.

Artikkel 13

Turustiimulid

Võttes arvesse oma rahvusvahelisi kohustusi, seab liit eesmärgiks edendada käesoleva lepinguga hõlmatud puittoodete soodsat positsiooni liidu turul. Kõnealused jõupingutused hõlmavad meetmeid, mis toetavad:

a) sellist riigi- ja erahangete poliitikat, milles tunnustatakse seaduslikult ülestöötatud puittoodete tarnet ja selle turu tagamist ja

b) FLEGT-litsentsiga toodete soodsamat kuvandit liidu turul.

Artikkel 14

Lepingu rakendamise ühiskomitee

1. Lepinguosalised moodustavad käesoleva lepingu järelevalve ja hindamisega seotud küsimuste arutamiseks ühise üksuse (edaspidi „lepingu rakendamise ühiskomitee”).

2. Kumbki lepinguosaline nimetab lepingu rakendamise ühiskomiteesse oma esindajad. Komitee teeb otsuseid konsensuse alusel. Lepingu rakendamise ühiskomiteed juhivad ühiselt kõrgemad ametnikud – üks liidust ja üks Indoneesiast.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab oma töökorra.

4. Lepingu rakendamise ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas, kusjuures kohtumise kuupäeva ja päevakorra lepivad lepinguosalised eelnevalt kokku. Lepinguosaliste nõudmisel võib kokku kutsuda täiendavaid koosolekuid.

5. Lepingu rakendamise ühiskomitee teeb järgmist:

a) vaatab läbi ja võtab vastu ühismeetmed käesoleva lepingu rakendamiseks;

b) vaatab üle ja jälgib artiklis 15 kehtestatud tegevuste tulemuste ja aruannete põhjal käesoleva lepingu rakendamise üldist protsessi, muu hulgas puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi ja turuga seotud meetmete toimimist;

c) hindab käesoleva lepingu rakendamisest tulenevat kasu ja piiranguid ning otsustab parandusmeetmete üle;

d) vaatab läbi aruanded ja kaebused FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamise kohta mõlema lepinguosalise territooriumil;

e) lepib pärast puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteemi toimimise hindamist, mis põhineb VIII lisas kehtestatud kriteeriumidel, kokku FLEGT-litsentsimissüsteemi alguskuupäeva;

f) teeb kindlaks koostöövaldkonnad, mis toetavad käesoleva lepingu rakendamist;

g) moodustab vajaduse korral konkreetseid eriteadmisi nõudvaks tööks allorganid;

h) koostab, kinnitab, levitab ja avalikustab aastaaruanded, kohtumiste aruanded ja muud komitee tööst tulenevad dokumendid;

i) täidab muid endale võetud ülesandeid.

Artikkel 15

Järelevalve ja hindamine

Lepinguosalised lepivad kokku kahe järgmise tegevuse aruannete ja tulemuste kasutamise, et hinnata käesoleva lepingu täitmist ja tulemuslikkust:

a) Indoneesia palkab VI lisas loetletud ülesannete täitmiseks korralise hindaja, konsulteerides selles küsimuses liiduga;

b) liit palkab VII lisas loetletud ülesannete täitmiseks sõltumatu turujärelevalveasutuse, konsulteerides selles küsimuses Indoneesiaga.

Artikkel 16

Toetavad meetmed

1. Käesoleva lepingu täitmise toetamise meetmeteks, mis on määratletud artikli 14 lõike 5 punkti f kohaselt, vajalike ressursside andmine otsustatakse liidu ja selle liikmesriikide Indoneesiaga koostööd käsitleva programmitöö raames.

2. Lepinguosalised jälgivad, et käesoleva lepingu rakendamisega seotud meetmed kooskõlastatakse olemasolevate või tulevaste arenguprogrammide ja -algatustega.

Artikkel 17

Aruanded ja teabe avalikustamine

1. Lepinguosalised tagavad lepingu rakendamise ühiskomitee tegevuse võimalikult suure läbipaistvuse. Komitee tööst tulenevad aruanded koostatakse ja avalikustatakse ühiselt.

2. Lepingu rakendamise ühiskomitee avalikustab iga-aastase aruande, mis sisaldab muu hulgas järgmisi andmeid:

a) FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel liitu eksporditud puittoodete kogused vastavalt asjaomastele HS-rubriikidele;

b) Indoneesia väljastatud FLEGT-litsentside arv;

c) käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise edenemine ja lepingu rakendamisega seotud küsimused;

d) meetmed, mis on võetud ebaseaduslikult toodetud puittoodete eksportimise ja importimise ja siseturule laskmise või siseturul kauplemise välistamiseks;

e) Indoneesiasse imporditud puidu ja puittoodete kogused ja meetmed, mis on võetud ebaseaduslikult toodetud puittoodete importimise välistamiseks ja FLEGT-litsentsimissüsteemi terviklikkuse säilitamiseks;

f) FLEGT-litsentsimissüsteemi rikkumise juhud ja meetmed olukorra lahendamiseks;

g) liitu FLEGT-litsentsimissüsteemi alusel imporditud puittoodete kogused asjaomaste HS-rubriikide lõikes ja liidu liikmesriikide kaupa, mille kaudu tooted liitu imporditi;

h) liitu vastu võetud FLEGT-litsentside arv;

i) selliste juhtumite arv ja vastavad puittoodete kogused, mille puhul on toimunud artikli 8 lõike 2 kohased konsultatsioonid.

3. Lepinguosalised lepivad kokku, et IX lisas kirjendatud teave tuleb teha avalikult kättesaadavaks, et saavutada metsandussektori halduse parandamise eesmärk ja jälgida käesoleva lepingu rakendamist ja lepingu mõju nii Indoneesias kui ka liidus.

4. Lepinguosalised lepivad kokku, et ei avalikusta kooskõlas oma seadustega käesoleva lepingu raames vahetatud konfidentsiaalset teavet. Kumbki lepinguosaline ei avalikusta ega luba oma ametiasutustel avalikustada käesoleva lepingu alusel vahetatud teavet, mis käsitleb ärisaladust või konfidentsiaalset äriteavet.

Artikkel 18

Rakendamist käsitlevad teatised

1. Käesoleva lepingu rakendamisega seonduvate ametlike teatiste eest vastutavad lepinguosaliste esindajad on:

Indoneesia nimel: liidu nimel: metsakasutuse peadirektor metsandusministeerium delegatsiooni juht Euroopa Liidu delegatsioon Indoneesias

2. Lepinguosalised edastavad üksteisele õigeaegselt käesoleva lepingu rakendamiseks vajaliku teabe, sealhulgas lõike 1 muudatused.

Artikkel 19

Territoriaalne kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Liidu toimimise lepingut selles sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Indoneesia territooriumil.

Artikkel 20

Erimeelsuste lahendamine

1. Lepinguosalised püüavad lahendada kõik käesoleva lepingu tõlgendamise ja kohaldamisega seotud vaidlused viivitamata nõupidamise teel.

2. Kui vaidlust ei ole nõupidamise teel lahendatud kahe kuu jooksul pärast esimese konsulteerimistaotluse esitamist, võib kumbki lepinguosaline edastada vaidluse lepingu rakendamise ühiskomiteele, kes püüab vaidluse lahendada. Lepingu rakendamise ühiskomiteele esitatakse olukorra põhjalikuks uurimiseks kogu asjakohane teave, et tal oleks võimalik leida vastuvõetav lahendus. Lepingu rakendamise ühiskomitee peab sel eesmärgil uurima kõiki võimalusi käesoleva lepingu tõhusa rakendamise jätkamiseks.

3. Kui lepingu rakendamise ühiskomitee ei suuda vaidlust lahendada kahe kuu jooksul, võivad lepinguosalised ühiselt taotleda kolmandalt isikult abi või vahendust.

4. Kui vaidlust ei suudeta lahendada vastavalt lõikele 3, võib kumbki lepinguosaline teatada teisele lepinguosalisele vahekohtuniku määramisest; teine lepinguosaline peab seejärel määrama kolmekümne kalendripäeva jooksul pärast esimese vahekohtuniku määramist teise vahekohtuniku. Lepinguosalised määravad ühiselt kolmanda vahekohtuniku kahe kuu jooksul pärast teise vahekohtuniku määramist.

5. Vahekohtunikud teevad otsuse häälteenamusega kuue kuu jooksul pärast kolmanda vahekohtuniku määramist.

6. Otsus on lepinguosaliste jaoks siduv ja seda ei ole võimalik edasi kaevata.

7. Lepingu rakendamise ühiskomitee kehtestab vahekohtumenetluse töökorralduse.

Artikkel 21

Peatamine

1. Kui lepinguosaline soovib käesoleva lepingu peatada, peab ta teist lepinguosalist sellest soovist kirjalikult teavitama. Seejärel arutatakse seda küsimust lepinguosaliste vahel.

2. Mõlemad lepinguosalised võivad peatada käesoleva lepingu kohaldamise. Peatamise otsus ja selle põhjused teatatakse kirjalikult teisele lepinguosalisele.

3. Käesoleva lepingu tingimuste kohaldamine peatatakse kolmekümne kalendripäeva möödumisel pärast sellise teate edastamist.

4. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub kolmkümmend kalendripäeva pärast seda, kui kohaldamise peatanud lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele, et peatamise põhjused ei kehti enam.

Artikkel 22

Muudatused

1. Käesolevat lepingut muuta sooviv lepinguosaline esitab ettepaneku vähemalt kolm kuud enne lepingu rakendamise ühiskomitee järgmist koosolekut. Lepingu rakendamise ühiskomitee vaatab ettepaneku läbi ja konsensuse korral esitab soovituse. Kui lepinguosalised on soovitusega nõus, kiidavad nad selle oma asjakohase sisemenetluse kohaselt heaks.

2. Kõik muudatused, mille lepinguosalised sel viisil heaks kiidavad, jõustuvad alates sellele kuupäevale järgneva kuu esimesest päevast, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

3. Lepingu rakendamise ühiskomitee võib muuta käesoleva lepingu lisasid.

4. Muudatuste teatis saadetakse diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Indoneesia Vabariigi välisministrile.

Artikkel 23

Jõustumine, kestus ja lõpetamine

1. Käesolev leping jõustub alates järgmise kuu esimesest päevast pärast kuupäeva, mil lepinguosalised on teatanud teineteisele kirjalikult selleks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

2. Teatis saadetakse diplomaatiliste kanalite kaudu Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile ja Indoneesia Vabariigi välisministrile.

3. Käesolev leping kehtib viis aastat. Seda pikendatakse järjestikuste viieaastaste ajavahemike kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline loobub pikendamisest, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult ette vähemalt kaksteist kuud enne käesoleva lepingu tähtaja möödumist.

4. Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu lõpetada, teavitades sellest teist lepinguosalist kirjalikult. Käesoleva lepingu kohaldamine lõpetatakse kaksteist kuud pärast osutatud teate esitamist.

Artikkel 24

Lisad

Käesoleva lepingu lisad moodustavad selle lahutamatu osa.

Artikkel 25

Autentsed tekstid

Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaatia, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, sloveeni, slovaki, soome, taani, tšehhi, ungari ja indoneesia (Bahasa Indonesia) keeles ning kõik tekstid on autentsed. Tõlgendamise lahknevuste korral on ülimuslik ingliskeelne tekst.

SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesoleva lepingu allkirjastanud. Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и тринадесета година. Hecho en Bruselas, el treinta de septiembre de dos mil trece. V Bruselu dne třicátého září dva tisíce třináct. Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og tretten. Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausenddreizehn. Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία. Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and thirteen. Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille treize. Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog rujna dvije tisuće trinaeste. Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilatredici. Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā septembrī. Priimta du tūkstančiai tryliktų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év szeptember havának harmincadik napján. Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tlettax. Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend dertien. Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września roku dwa tysiące trzynastego. Feito em Bruxelas, em trinta de setembro de dois mil e treze. Întocmit la Bruxelles la treizeci septembrie două mii treisprezece. V Bruseli tridsiateho septembra dvetisíctrinásť. V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč trinajst. Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista. Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundratretton. Dibuat di Brussel, pada tanggal tiga puluh bulan September tahun dua ribu tiga belas. За Европейския съюз Por la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen Untuk Uni Eropa За Република Индонезия Por la República de Indonesia Za Indonéskou republiku For Republikken Indonesien Für die Republik Indonesien Indoneesia Vabariigi nimel Για τη Δημοκρατία της Ινδονησίας For the Republic of Indonesia Pour la République d'Indonésie Za Republiku Indoneziju Per la Repubblica di Indonesia Indonēzijas Republikas vārdā – Indonezijos Respublikos vardu Az Indonéz Köztársaság részéről Għar-Repubblika tal-Indoneżja Voor de Republiek Indonesië W imieniu Republiki Indonezji Pela República da Indonésia Pentru Republica Indonezia Za Indonézsku republiku Za Republiko Indonezijo Indonesian tasavallan puolesta För Republiken Indonesien Untuk Republik Indonesia

I LISA TOODETE LOETELU Käesolevas lisas esitatud loetelu viitab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile, mis on kehtestatud Maailma Tolliorganisatsiooni rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi konventsiooniga. IA LISA FLEGT-LITSENTSIMISSÜSTEEMIGA HÕLMATUD PUIDU JA PUITTOODETE ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID Grupp 44 HS-Kood Kirjeldus Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad, saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata. 4401.21 - Puitlaastud või -pilpad – okaspuidust 4401.22 - Puitlaastud või -pilpad – lehtpuidust Ex.4404 - Puitlaastud jms Ex.4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud või pikijätkatud, paksusega üle 6 mm. 4408 Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm. Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte. 4409.10 - Okaspuidust 4409.29 - Lehtpuidust 4410 Puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid (näiteks vahvelplaadid) puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata. 4411 Puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte. 4412 Vineer, spoonitud plaadid ja muu kihtpuitmaterjal. 4413 Presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena. 4414 Puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele ning muud puittooted. 4415 Puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid, puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred. 4416 Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad. 4417 Puidust tööriistad, tööriistade korpused ja käepidemed, pintslite ja harjade puitosad ja -käepidemed; puidust saapa- ja kingaliistud ning -toed. 4418 Puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja katuselaastud. Ex.4421.90 - Puidust sillutusplokid Grupp 47 HS-kood Kirjeldus Kiumass puidust vm kiulisest tselluloosmaterjalist; ringlusse võetud paberi- või papijäätmed ja -jäägid. 4701 - Puidumass 4702 - Puidutselluloosi lahustuvad liigid 4703 - Naatron- või sulfaattselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos 4704 - Sulfittselluloos puidust, v.a lahustuv tselluloos 4705 - Puidutselluloos, mis on saadud mehaaniliste ja keemiliste meetodite kombineerimisel Grupp 48 HS-kood Kirjeldus 4802 Pinnakatteta paber ja papp kirjutamiseks, trükkimiseks või muudeks graafilisteks töödeks, perforeerimata perfokaardid ja perfolindimaterjal, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis, v.a rubriigis 4801 või 4803 kirjeldatud paber; käsitsi valmistatud paber ja papp. 4803 Tualettpaber, kosmeetiliste salvrätikute paber, käterätiku-, salvrätiku- jms majapidamis- või hügieenipaber, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, krepitud, kortsutatud, surutrükiga, perforeeritud, värvitud või trükimustrilise pealispinnaga või mitte, rullides või lehtedena. 4804 Pinnakatteta jõupaber ja papp rullides või lehtedena (v.a rubriigis 4802 või 4803 nimetatud). 4805 Muu katmata paber ja papp, rullides või lehtedena, töödeldud mitte rohkem kui selle grupi märkuses 3 näidatud ulatuses. 4806 Taimne pärgament, rasvakindlad paberid, kalkad, pärgamiin jm läikega läbipaistvad või poolläbipaistvad paberid, rullides või lehtedena. 4807 Kihiline paber ja papp (valmistatud siledate paberikihtide kokkuliimimise teel), pinnakatte või immutuseta, tugevdatud või tugevdamata, rullides või lehtedena. 4808 Lainepaber ja lainepapp (sileda liimitud pinnakihiga või ilma), krepitud, kortsutatud, surutrükiga või perforeeritud, rullides või lehtedena, v.a rubriigis 4803 kirjeldatud paber. 4809 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (sh kaetud või immutatud paber paljundusšabloonideks või ofsetivormideks), pealetrükiga või pealetrükita, rullides või lehtedena. 4810 Paber ja papp, kaetud ühelt või mõlemalt küljelt sideaine abil või ilma selleta kaoliini või muude anorgaaniliste ainetega, ilma muu katteta, värvitud või dekoreeritud pinnaga või ilma, pealetrükiga või pealetrükita, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, mis tahes formaadis. 4811 Paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, kaetud, immutatud, pealistatud, värvitud või dekoreeritud pinnaga või pealetrükiga, rullides või ristkülikukujuliste (k.a ruut) lehtedena, v.a rubriigi 4803, 4809 või 4810 kaubad. 4812 Paberimassist filtriplokid, -tahvlid ja -plaadid. 4813 Sigaretipaber, mõõtu lõigatud või lõikamata, raamatuks volditud või voltimata, toruks vormitud või vormimata. 4814 Tapeet jms seinakattematerjalid; paberist aknatransparendid. 4816 Söepaber, isekopeeruv paber jm kopeerpaber või paber kujutise ülekandmiseks (v.a rubriigis 4809 nimetatud), paberist paljundusšabloonid ja ofsetivormid, karpides või lahtiselt. 4817 Paberist või papist ümbrikud, kaartkirjad, lihtpostkaardid ja korrespondentskaardid; paberist või papist karbid, kotid, taskud ja kirjakomplektid, mis sisaldavad valiku paberikaupu. 4818 Tualettpaber ja sarnane paber, tselluloosvatt või tsellulooskiudkangas, kasutamiseks majapidamises või hügieenitarbena, rullides laiusega kuni 36 cm või mõõtu või vormi lõigatud; taskurätikud, puhastus- ja käterätikud, laudlinad, salvrätikud, voodilinad jms paberist, paberimassist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast majapidamis-, hügieeni- või haiglatarbed, rõivad ja rõivamanused. 4821 Mitmesugused paberist või papist etiketid, pealetrükiga või pealetrükita. 4822 Poolid, rullid, bobiinid jms alused paberimassist, paberist või papist (perforeeritud või perforeerimata, tugevdatud või tugevdamata). 4823 Muu paber, papp, tselluloosvatt ja tsellulooskiudkangas, mõõtu või vormi lõigatud; muud tooted paberimassist, paberist, papist, tselluloosvatist või tsellulooskiudkangast. Grupp 94 HS-kood Kirjeldus Muud puitkarkassiga istmed 9401.61 - Polsterdatud 9401.69 - Muud Muu mööbel ja selle osad 9403.30 - Puidust kontorimööbel 9403.40 - Puidust köögimööbel 9403.50 - Puidust magamistoamööbel 9403.60 - Muu puitmööbel Ex. 9406.00 - Kokkupandavad puitehitised IB LISA SELLISE PUIDU ÜHTLUSTATUD KAUBAKOODID, MILLE EKSPORT ON INDONEESIA ÕIGUSAKTIDE KOHASELT KEELATUD Grupp 44 HS-Kood Kirjeldus 4403 Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud. Ex. 4404 Vitsapuit; lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega; puittoorikud jalutuskeppide, vihmavarju- ja tööriistakäepidemete valmistamiseks, jämedalt tahutud, kuid treimata, painutamata ja muul viisil töötlemata; puitlaastud jms. 4406 Raudteede ja trammiteede puitliiprid. Ex. 4407 Pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldamata, lihvimata või pikijätkamata, paksusega üle 6 mm.

II LISA ÕIGUSPÄRASUSE MÄÄRATLUS Sissejuhatus Indoneesia puitu loetakse õiguspäraseks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ja sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastab kõigile kohaldatavatele Indoneesia õigusaktidele. Indoneesias on kehtestatud viis õiguslikku nõuet, mis väljenduvad asjaomastel õigusaktidel ja menetlustel põhinevate mitmesuguste põhimõtete, kriteeriumide, näitajate ja tõendusmaterjalidena. Need viis nõuet on järgmised: — õiguslikud nõuded 1: nõuded majandataval riigimetsamaal kehtivale kontsessioonile; — õiguslikud nõuded 2: nõuded majandataval riigimetsamaal asuvatele kogukonna puuistandikele ja kogukonnametsadele; — õiguslikud nõuded 3: nõuded erametsadele; — õiguslikud nõuded 4: nõuded puidukasutusõigustele riigile kuuluval mittemetsamaal; — õiguslikud nõuded 5: nõuded metsandusel põhinevale tooraine- ja järelsektorile. Neid viit õiguslikku nõuet kohaldatakse eri tüüpi puidulubade suhtes vastavalt järgmisele tabelile. Loatüüp Kirjeldus Maaomand / ressursside majandamine või kasutamine Kohaldatav õiguslik nõue IUPHHK-HA/HPH Looduslikust metsast pärinevate metsatoodete kasutamise luba Riigiomandis / ettevõtte majandatud 1 IUPHHK-HTI/HPHTI Tööstusliku metsaistanduse rajamise ja majandamise luba Riigiomandis / ettevõtte majandatud 1 IUPHHK-RE Metsa ökosüsteemi taastamise luba Riigiomandis / ettevõtte majandatud 1 IUPHHK-HTR Kogukonna puuistandike luba Riigiomandis / kogukonna majandatud 2 IUPHHK-HKM Kogukonnametsa majandamise luba Riigiomandis / kogukonna majandatud 2 Eramaa Luba ei nõuta Eraomandis / eraisiku kasutuses 3 IPK/ILS Mittemetsamaalt pärineva puidu kasutamise õigus Riigiomandis / eraisiku kasutuses 4 IUIPHHK Toorainetöötlusettevõtte rajamise ja majandamise luba Ei kohaldata 5 IUI Lanjutan või IPKL Töötleva tööstuse ettevõtte rajamise ja majandamise luba Ei kohaldata 5 Need viis õiguslikku nõuet ja nendega seotud tõendusmaterjalid on kokku võetud järgmiselt. II LISA – ÕIGUSLIKUD NÕUDED 1. NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL KEHTIVALE KONTSESSIOONILE Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid (1) 1. P1. Ala õiguslik seisund ja kasutamisõigus K1.1 Metsa haldusüksus (kontsessiooni omanik) asub majandataval metsamaal 1.1.1 Loa omanik tõendab vajaduse korral, et puidu kasutamise luba (IUPHHK) kehtib Metsakontsessiooniõiguse tõend Valitsuse määrus PP72/2010 Metsandusministri määrus P50/2010 Metsandusministri määrus P12/2010 Kinnitus metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta 2. P2. Täita ülestöötamise süsteemi ja korra nõudeid K2.1 Loa omanikul on pädeva asutuse kinnitatud raielangi ülestöötamise kava 2.1.1 Pädev asutus on heaks kiitnud töökava dokumendid: üldkava, iga-aastane töökava ja nende lisad Heakskiidetud üldkava ja lisad, mis on koostatud tehniliselt pädevate isikute tehtud põhjaliku metsainventuuri põhjal. Heakskiidetud iga-aastane töökava, koostatud üldkava põhjal. Tehniliselt pädevate isikute koostatud kaardid, mis kirjeldavad töökavas loetletud alade skeemi ja piire. Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga kaetud metsaraie keelualad, ja kohapeal rakendamise tõendusmaterjal Ülestöötamispunktid (sektsioonid ja piirkonnad) on kaardil selgelt märgitud ja kohapeal kontrollitud K2.2 Töökava kehtib 2.2.1 Metsaloa omanikul on kehtiv töökava, mis vastab kohaldatavate õigusaktide nõuetele Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka esitatud taotlused) Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Metsandusministri määrus P60/2011 Ülestöötataval alal asuva loodusliku metsa raie asukohad ja palkide väljaviidav maht vastavad töökavas esitatule 2.2.2 Kõik ülestöötamisseadmete load kehtivad ja on kohapeal tõendatavad (ei ole kohaldatav riikliku metsaettevõtte puhul) Seadmete ja nende transportimise luba Metsandusministri määrus P53/2009 3. P3. Ümarpalkide transpordi või omandi muutuse õiguspärasus K3.1 Loa omanikud tagavad, et kõik metsas asuvast puidu laoplatsilt puittoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) transporditud palgid on füüsiliselt tuvastatud ja varustatud kehtivate dokumentidega. 3.1.1 Kõigi ülestöötatud või ärilisel eesmärgil väljaveetud suure läbimõõduga palkide andmed on esitatud puidutootmisaruandes. Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid Metsandusministri määrus P55/2006 3.1.2 Kogu loa piirkonnast väljaviidud puit on varustatud kehtivate veodokumentidega. Palgid on varustatud kehtivate veodokumentide ja lisadega palkide transportimisel puidu laoplatsilt puittoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu). Metsandusministri määrus P55/2006 3.1.3 Ümarpalgid on üles töötatud metsakasutusloas määratud aladel. Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel. Metsandusministri määrus P55/2006 Loa omanik markeerib puitu järjepidevalt. K3.2 Loa omanik on maksnud ärilisel eesmärgil toimunud puidu väljaveo eest kohaldatavad tasud ja lõivud. 3.2.1 Loa omanik tõendab, et on maksnud palgitoodangule ja kohaldatavale tariifile vastava metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu. Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksekorraldus. Valitsuse määrus PP22/1997 Valitsuse määrus PP51/1998 Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/M-DAG/PER/4/2012 Valitsuse määrus PP59/1998 Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmiseks tehtud hoiuse tõend ja maksekinnitused. Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. K3.3 Saartevaheline transport ja kaubandus 3.3.1 Palke transportivad loaomanikud on registreeritud saartevahelised puiduettevõtjad (PKAPT). PKAPT dokumendid Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ja tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 3.3.2 Ümarpalkide transportimiseks kasutatav alus sõidab Indoneesia lipu all ja sellel on kehtiv tegutsemisluba. Registreerimisdokumendid, kuhu on kantud aluse andmed ja kehtiv luba. Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/2003 Metsandusministri, transpordiministri ja tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 4. P4. Kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega. K4.1 Loa omanikul on keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed. 4.1.1 Loa omanikul on pädeva asutuse heakskiidetud KMH dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. KMH dokumendid Valitsuse määrus PP27/1999 Metsandus- ja istandusministri määrus 602/1998 4.1.2 Loa omanikul on keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava rakendamise aruanded, kus on kirjeldatud keskkonnamõju leevendamiseks ja sotsiaalse kasu tagamiseks võetud meetmed. Keskkonnajuhtimiskava ja keskkonnaseirekava dokumendid Valitsuse määrus PP27/1999 Keskkonnajuhtimiskava ja oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid 5. P5. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusaktidega K.5.1 Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine 5.1.1 Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 01/1978 Metsandusministri määrus P12/2009 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid Andmed töövigastuste kohta K.5.2 Töötajate õiguste täitmine 5.2.1 Töötajate ühinemisvabadus Töötajad on ametiühingu liikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. Seadus 21/2000 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 5.2.2 Kollektiivtöölepingute olemasolu Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 5.2.3 Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 13/2003 Seadus 23/2003 Seadus 20/2009

ÕIGUSLIKUD NÕUDED 2. NÕUDED MAJANDATAVAL METSAMAAL ASUVATELE KOGUKONNA PUUISTANDIKELE JA KOGUKONNAMETSADELE Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Ala õiguslik seisund ja kasutamisõigus K1.1 Metsa haldusüksus asub majandataval metsamaal. 1.1.1 Loa omanik võib vajaduse korral tõendada, et puidu kasutamise luba (IUPHHK) on kehtiv. Metsakontsessiooniõiguse tõend Metsandusministri määrus P55/2011 Metsandusministri määrus P37/2007 Metsandusministri määrus P49/2008 Metsandusministri määrus P12/2010 Kinnitus metsast saadavate puittoodete kasutamise loa eest tasumise kohta 2. P2. Täita ülestöötamise süsteemi ja korra nõudeid K2.1 Loa omanikul on pädeva asutuse kinnitatud raielangi ülestöötamise kava. 2.1.1. Pädev asutus on heaks kiitnud iga-aastase töökava dokumendi. Heakskiidetud iga-aastase töökava dokument Metsandusministri määrus P62/2008 Kaart, millele on märgitud iga-aastase töökavaga kaetud metsaraie keelualad, ja kohapeal rakendamise tõendusmaterjal Ülestöötamissektsioonide asukohad on selgelt märgistatud ja neid saab vajaduse korral kohapeal kontrollida. K2.2 Töökava kehtib 2.2.1 Metsaloa omanikul on kehtiv töökava, mis vastab kohaldatavate õigusaktide nõuetele. Metsast saadavate puittoodete kasutamise üldkava dokument ja lisad (sobivad ka esitatud taotlused) Metsandusministri määrus P62/2008 Metsaomandiks määrataval alal asuvate palkide asukoht ja väljaviidav maht peavad vastama töökavas esitatule. 2.2.2 Kõik ülestöötamisseadmete load kehtivad ja on kohapeal füüsiliselt tõendatavad. Seadmete ja nende transportimise load Metsandusministri määrus P53/2009 K2.3 Loa omanikud tagavad, et kõik metsas asuvast puidu laoplatsilt puittoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale (sh vahelaoplatsi kaudu) transporditud palgid on füüsiliselt tuvastatud ja varustatud kehtivate dokumentidega. 2.3.1 Kõigi ülestöötatud või ärilisel eesmärgil väljaveetud suure läbimõõduga palkide andmed on esitatud puidutootmisaruandes. Heakskiidetud puidutootmisaruande dokumendid Metsandusministri määrus P55/2006 2.3.2 Kõik loa piirkonnast väljaviidud palgid on varustatud seaduslike veodokumentidega. Seaduslikud veodokumendid ja asjakohased lisad transportimisel puidu laoplatsilt vaheplatsile ja vaheplatsilt puittoodete esmatöötlemisele või registreeritud palgiettevõtjale Metsandusministri määrus P55/2006 2.3.3 Ümarpalgid on üles töötatud metsakasutusloas määratud aladel. Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel Metsandusministri määrus P55/2006 Loa omanik markeerib puitu järjepidevalt. 2.3.4 Loa omanik esitab vajaduse korral puidu laoplatsilt transporditavate palkide kohta veodokumendid. Palgiveodokument, millele on lisatud palkide loetelu Metsandusministri määrus P55/2006 K2.4 Loa omanik on maksnud ärilisel eesmärgil toimunud puidu väljaveo eest kohaldatavad tasud ja lõivud. 2.4.1 Loa omanik tõendab, et on maksnud palgitoodangule ja kohaldatavale tariifile vastava metsaressursimaksu. Metsaressursimaksu maksekorraldus Metsandusministri määrus P18/2007 Kaubandusministri määrus 22/M-DAG/PER/4/2012 Metsaressursimaksu tasumist tõendav dokument Metsaressursimaksu maksmine on kooskõlas palgitoodangu ja kohaldatava tariifiga. 3. P3. Kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega K3.1 Loa omanikul on keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed. 3.1.1 Loa omanikul on pädeva asutuse heakskiidetud keskkonnamõju hindamise dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. KMH dokumendid Metsandus- ja istandusministri määrus 622/1999 3.1.2 Loa omanikul on keskkonnajuhtimise ja -seire rakendamise aruanded, mille eesmärk on leevendada keskkonnamõju ja tagada sotsiaalne kasu. Asjakohased keskkonnajuhtimis- ja seiredokumendid Valitsuse määrus PP27/1999 Keskkonnajuhtimise ja oluliste keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide seire rakendamise tõendid

ÕIGUSLIKUD NÕUDED 3. NÕUDED ERAMETSADELE Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Metsaomand on tõendatav. K1.1 Puidu ülestöötamise ala omandi või maaomandi õiguspärasus 1.1.1 Eramaa või erametsa omanik saab tõendada maa omandit või kasutusõigust. Kehtivad maaomandi või rendidokumendid (pädeva asutuse tunnustatud rendidokument) Seadus 5/1960 Metsandusministri määrus P33/2010 Valitsuse määrus PP12/1998 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Seadus 6/1983 Seadus 13/2003 Seadus 23/2003 Seadus 20/2009 Maaharimisõigus Ettevõtte asutamisdokument Kaubandusega tegeleva ettevõtte tegevusluba (SIUP) Ettevõtte registreerimistunnistus (TDP) Maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP) Erametsa ala kaart ja selgelt märgitud piirid 1.1.2 Haldusüksused (omanikuks üksikisik või isikute rühm) esitavad kehtivad puiduveodokumendid. Puidu päritolusertifikaat või palgiveodokument Metsandusministri määrus P30/2012 Arve/müügikviitung/kaubatõend 1.1.3 Haldusüksused esitavad ala rendiõiguse üleminekule eelnenud puude olemasoluga seotud kohaldatavate tasude maksmise tõendid. Metsauuendusmaksu ja/või metsaressursimaksu ja riigile kännuraha kompensatsiooni maksmise tõend Metsandusministri määrus P18/2007 2. P2. Maaharimis-õigusega ala puhul kooskõla metsa ülestöötamisega seotud keskkonna- ja sotsiaalsete aspektidega K2.1 Loa omanikul on keskkonnamõju hindamise (KMH) heakskiidetud dokument ja ta on rakendanud selles loetletud meetmed 2.1.1 Loa omanikul on pädeva asutuse heakskiidetud KMH dokumendid, mis katavad kogu tema töövaldkonna. KMH dokumendid Valitsuse määrus PP27/1999 Metsandus- ja istandusministri määrus 602/1998 3. P3. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusaktidega maaharimis-õigusega ala puhul K.3.1 Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine 3.1.1 Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 01/1978 Metsandusministri määrus P12/2009 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid Andmed töövigastuste kohta K.3.2 Töötajate õiguste täitmine 3.2.1 Töötajate ühinemisvabadus Töötajad on ametiühingliikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda. Seadus 21/2000 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 3.2.2 Kollektiivtöölepingute olemasolu Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 3.2.3 Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 13/2003 Seadus 23/2003 Seadus 20/2009

ÕIGUSLIKUD NÕUDED 4. NÕUDED PUIDUKASUTUSÕIGUSTELE MITTEMETSAMAAL Nr Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid 1. P1. Ala õiguslik seisund ja kasutamisõigus K.1.1 Puidu ülestöötamisluba mittemetsamaal ilma metsa õiguslikku seisundit muutmata 1.1.1 Ülestöötamine lubatud muu seadusliku loa (ISL) / maakasutuse muutmisloa (IPK) alusel renditud alal ILS/IPK load ülestöötamiseks renditud alal Metsandusministri määrus P18/2011 ILS/IPK lubadele lisatud renditud ala kaardid ja tõend täitmise kohta kohapeal K1.2 Puidu ülestöötamisluba mittemetsamaal, mis toob kaasa metsa õigusliku seisundi muutmise 1.2.1 Ülestöötamine lubatud maakasutuse muutmisloa (IPK) alusel Tegevusluba ja sellele lisatud kaardid (see nõue kehtib nii IPK lubade omanikele kui ka tegevusloa omanikele) Metsandusministri määrus P14/2011 Metsandusministri määrus P33/2010 IPK maakasutuse muutmise aladel IPK-le lisatud kaardid Metsa õigusliku seisundi muutmist lubavad dokumendid (see nõue kehtib nii IPK lubade omanikele kui ka tegevusloa omanikele) K1.3 Luba metsast saadavate puittoodete metsauuendusetegevuse eesmärgil riigimetsast välja viimiseks 1.3.1 Metsa ülestöötamine on lubatud taasmetsastatud aladel (HTHR) asuvatest metsadest puitoodete väljaviimise loa alusel HTHR luba Metsandusministri määrus P59/2011 HTHRile lisatud kaardid ja tõend täitmise kohta kohapeal 2. P2. Kooskõla puidu ülestöötamise ja palgiveo õigusliku süsteemi ja korraga K2.1 IPK/ILSi kava ja selle rakendamine on kooskõlas maakasutus-kavaga 2.1.1 Heakskiidetud töökava, mis käsitleb IPK/ILSiga hõlmatud alasid IPK/ILSi töökava dokumendid Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P53/2009 Kehtiv seadmeluba 2.1.2 Loa omanik saab vajaduse korral tõendada, et veetud palgid pärinevad alalt, mille kohta on välja antud kehtiv maakasutuse muutmisluba või muu kasutusluba (IPK/ILS) Metsainventuuridokumendid Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P55/2006 Puidutootmisaruande dokumendid (LHP) K2.2 Riiklike tasude ja lõivude tasumine ja puiduveonõuete täitmine 2.2.1 Tõend tasude maksmise kohta Metsauuendusmaksu, metsaressursimaksu ja riigile kännuraha kompensatsiooni maksmise tõend Metsandusministri määrus P18/2007 2.2.2 Loa omanikul on kehtiv puiduveodokument Palgiveoarve (FAKB) ja väikese läbimõõduga palkide loetelu Metsandusministri määrus P55/2006 Palkide õiguspärasuse dokument (SKSKB) ja suure läbimõõduga palkide loetelu 3. P3. Kooskõla tööhõivet käsitlevate õigusaktidega K.3.1 Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine 3.1.1 Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 01/1978 Metsandusministri määrus P12/2009 Töötervishoiu ja -ohutuse tagamise vahendid Andmed töövigastuste kohta K.3.2 Töötajate õiguste täitmine 3.2.1 Töötajate ühinemisvabadus Töötajad on ametiühingu liikmed või ettevõtte poliitika kohaselt on töötajatel õigus ametiühingut luua või selle töös osaleda Seadus 21/2000 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 3.2.2 Kollektiivtöölepingute olemasolu Kollektiivtöölepingute dokumendid või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevad poliitikadokumendid Seadus 13/2003 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 3.2.3 Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid Seadus 13/2003 Seadus 23/2003 Seadus 20/2009

ÕIGUSLIKUD NÕUDED 5. NÕUDED METSANDUSEL PÕHINEVALE TOORAINE- JA JÄRELSEKTORILE Põhimõtted Kriteeriumid Näitajad Tõendusmaterjal Seotud õigusaktid P1. Metsast saadavate puittoodete töötlemise tööstus toetab seaduslikku metsakaubandust. K1.1. Järgmistel äriüksuse-tüüpidel: a) töötleval tööstusel ja b) töödeldud toodete eksportijal on kehtivad load. 1.1.1 Töötleva tööstuse üksustel on kehtivad load Ettevõtte asutamisdokument ja selle viimased muudatused Justiits- ja inimõigusteministri määrus M.01-HT.10/2006 Kaubandusministri määrus 36/2007 Kaubandusministri määrus 37/2007 Seadus 6/1983 Valitsuse määrus PP80/2007 Metsandusministri määrus P35/2008 Metsandusministri määrus P16/2007 Kaubandusministri määrus 39/2011 Tööstusministri määrus 41/2008 Keskkonnaministri määrus 13/2010 Kaubandustegevuses osalemise luba (ärilitsents/SIUP) või kaubandusluba, mis võib olla tööstusäriluba (IUI) või püsiv äriluba (IUT) või tööstusregistri tõend (TDI) Häirimisluba (ettevõttele väljastatud luba tema tegevusega seotud keskkonna muutmiseks) Ettevõtte registritõend (TDP) Maksukohustuslase tunnuskood (NPWP) Keskkonnamõju hindamise dokumentide kättesaadavus Tööstusäriloa (IUI) või püsiva äriloa (IUT) või tööstusregistri tõendi (TDI) kättesaadavus Metsatoodete esmatöötlemise tööstuse (IPHH) toorainevaru kava (RPBBI) kättesaadavus 1.1.2 Töödeldud puittoodete eksportijatel on kehtivad load nii puittoodete tootjatena kui ka eksportijatena. Eksportijad kuuluvad metsandustööstustoodete registreeritud eksportijate hulka. Kaubandusministri määrus P64/2012 K1.2 Järgmised äriüksusetüübid: käsitöölised /kodumajapidamisettevõtted on seaduslikult registreeritud. 1.2.1 Ettevõttetüübid (kooperatiiv/usaldusühing / muu ettevõtlusvorm) on seaduslikult asutatud. Asutamisdokument Seadus 6/1983 Maksukohustuslaseks registreerimise tõend (NPWP) 1.2.2 Töödeldud puittoodetega kaupleval ettevõttel on kehtiv eksportijalitsents ja tarnija on väike- või keskmise suurusega sertifitseeritud töötleva tööstuse ettevõte, mis ei ole eksportijana registreeritud. Ettevõtte registritõend metsandustööstuse toodete mittetootvate eksportijate (ETPIK Non Produsen) hulka kuulumise kohta. Kaubandusministri määrus P64/2012 Koostööleping töötleva tööstuse üksusega, millel on puidu õiguspärasuse sertifikaat (S-LK). P2. Äriüksused kohaldavad puiduseiresüsteemi, mis tagab puidu päritolu jälgitavuse. K2.1 Puittoodetes sisalduva puidu seiresüsteemi olemasolu ja kohaldamine 2.1.1 Äriüksused saavad vajaduse korral tõendada, et saadud puit pärineb seaduslikust allikast. Müügi- või ostudokumendid ja/või materjali tarneleping ja/või ostutõend ja puittoodete õiguspärasust tõendavad dokumendid Metsandusministri määrus P55/2006 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri määrus P62/2008 Metsandusministri määrus P56/2009 Puidu üleandmise kinnitatud aruanne ja/või üleandmise tõend ja/või puidu analüüsi ametlik aruanne; puittoodete õiguspärasuse tõend Imporditud puit on varustatud impordidokumentidega ja teabega puidu päritolu kohta ning puidu õiguspärasust ja ülestöötamise riiki tõendavate dokumentidega. Palgiveodokumendid Veodokumendid (SKAU/Nota) koos vastavate kohalike ametiasutuste ametlike aruannetega lammutatud ehitistest pärineva, üleskaevatud ja mahamaetud puidu kasutamise kohta. Tööstusjäätmepuidu veodokumendid FAKO/Nota kujul Dokumendid/aruanded ümarpalkide varude muutumise kohta (LMKB) / aruanded väikese läbimõõduga ümarpalkide varude muutumise kohta (LMKBK) / aruanded metsast saadavate töödeldud puittoodete varude muutumise kohta (LMHHOK). Tõendavad dokumendid, st toorainevaru kava (RPBBI), iga-aastase töökava ametliku kinnitamise otsus (SK RKT) 2.1.2 Äriüksused kohaldavad puiduseiresüsteemi ja töötavad lubatud tootmismahu piires. Tooraine kasutamise ja toodangu arvestuslehed Metsandusministri määrus P55/2006 Tööstusministri määrus 41/2008 Metsandusministri määrus P35/2008 Töödeldud toodete toodanguaruanded Üksuse toodang ei ületa lubatud tootmismahtu 2.1.3 Tootmisprotsessis koostöös kolmanda isikuga (muu tööstus või käsitöölised/kodumajapidamisettevõtted) nähakse ette puidu jälgimine. Kolmanda isikuga sõlmitud koostöölepe või teenindusleping toodete töötlemiseks. Kaubandusministri määrus 37/M-DAG/PER/9/2007 Seadus 6/1983 Metsandusministri määrus P35/2008 Metsandusministri määrus P16/2007 Kaubandusministri määrus 39/M-DAG/PER/12/2011 Tööstusministri määrus 41/M-IND/PER/6/2008 Metsandusministri määrus P55/2006 Koostööpartneril on 1. põhimõtte all nimetatud kehtivad load. Toodetud toodete eraldamine/eristamine. Toorainet, protsesse, tootmist ja vajaduse korral eksporti käsitlev dokumentatsioon korraldatakse äriüksuse / muu ettevõtte kaudu, millega on sõlmitud koostöölepe. P3. Töödeldud puidu kaubanduse õiguspärasus või omandi muutus K3.1 Saartevaheline transport ja kaubandus vastab kehtivatele õigusaktidele. 3.1.1 Töödeldud puittooteid saarte vahel transportivad äriüksused on registreeritud saartevahelised puiduettevõtjad (PKAPT). PKAPT dokumendid Tööstus- ja kaubandusministri määrus 68/MPP/Kep/2/2003 Metsandusministri, transpordiministri ning tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 PKAPT dokumendid 3.1.2 Töödeldud puidu transportimiseks kasutatav alus sõidab Indoneesia lipu all ja sellel on kehtiv tegutsemisluba. Dokumendid aluse andmetega. Registreerimisdokumendid, kuhu on kantud aluse andmed ja kehtiv luba. Metsandusministri määrus P55/2006 Metsandusministri määrus P30/2012 Transpordiministri määrus KM71/2005 Metsandusministri, transpordiministri ja tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 Aluse andmed ühtivad palkide või puidu veodokumentides olevate andmetega. 3.1.3 Registreeritud saartevahelised puiduettevõtjad (PKAPT) võivad vajadusel tõendada, et transporditud puit pärineb seaduslikest allikatest. Palkide või puidu veodokumendid Metsandusministri määrus P55/2006 Metsandusministri määrus P30/2012 Metsandusministri, transpordiministri ja tööstus- ja kaubandusministri ühismäärus 22/2003 Puiduameti märgis/vöötkood (PUHH) palkidel K3.2 Töödeldud puidu vedamine ekspordi eesmärgil on kooskõlas asjakohaste õigusaktidega. 3.2.1 Töödeldud puidu vedamine ekspordi eesmärgil koos ekspordidokumentidega (PEB) PEB Seadus 17/2006 (toll) Rahandusministri määrus 223/PMK.011/2008 Tolli peadirektori määrus P-40/BC/2008 Tolli peadirektori määrus P-06/BC/2009 Kaubandusministri määrus P64/2012 Presidendi dekreet 43/1978 Metsandusministri määrus 447/2003 Pakkenimekiri Arve Veokiri Ekspordilitsentsi dokumendid (V-Legal’i dokument) Tehnilise kontrolli tulemused (kontrollija aruanne) juhul, kui nõutakse toodete tehnilist kontrolli. Ekspordimaksu tasumist tõendav maksekviitung Muud asjakohased dokumendid (sh CITESi load), juhul kui selle puidutüübi kaubandust on piiratud P4. Tööhõivet käsitlevate õigusaktide täitmine töötleva tööstuse osas K.4.1 Töötervishoiu ja -ohutuse nõuete täitmine 4.1.1 Töötervishoiu ja -ohutuse korra kättesaadavus ja rakendamine Töötervishoiu ja -ohutuse korra rakendamine Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 01/1978 Metsandusministri määrus P12/2009 Töötervishoiu ja -ohutuse varustus, nt kerged tulekustutid, isikukaitsevahendid ja evakuatsiooniplaan Andmed töövigastuste kohta K.4.2 Töötajate õiguste täitmine 4.2.1 Töötajate ühinemisvabadus Ametiühing või ettevõtte poliitika, mille kohaselt töötajatel on õigus asutada ametiühingut või osaleda ametiühingu tegevuses Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2001 4.2.2 Kollektiivtöölepingute või ettevõtte töötajate õiguste poliitika olemasolu Kollektiivtöölepingute dokumentide või ettevõtte töötajate õigusi käsitlevate poliitikadokumentide kättesaadavus Seadus 13/2013 Tööjõu- ja migratsiooniministri määrus 16/2011 4.2.3 Ettevõte ei palka alaealisi töötajaid. Ettevõttes ei ole alaealisi töötajaid. Seadus 13/2003 Seadus 23/2003 Seadus 20/2009 (1) Peamised õigusaktid, hõlmab ka hilisemaid muudatusi.

III LISA FLEGT-LITSENTSIGA VARUSTATUD INDONEESIA PUITTOODETE LIIDUS VABASSE RINGLUSSE LUBAMISE TINGIMUSED 1. LITSENTSI ESITAMINE 1.1. Litsents esitatakse selle liidu liikmesriigi pädevale asutusele, kus litsentsiga hõlmatud saadetis lubatakse vabasse ringlusse. Seda võib teha elektrooniliselt või muu kiire vahendi kaudu. 1.2. Litsents aktsepteeritakse, kui see vastab kõigile IV lisas sätestatud nõuetele ja täiendavat kontrollimist vastavalt käesoleva lisa punktidele 3, 4 ja 5 ei peeta vajalikuks. 1.3. Litsentsi võib esitada enne selles käsitletud saadetise saabumist. 2. LITSENTSI AKTSEPTEERIMINE 2.1. Litsents, mis pole kooskõlas lisas IV esitatud nõuete ja andmetega, ei kehti. 2.2. Mahatõmbamisi ja parandusi litsentsil aktsepteeritakse ainult siis, kui litsentse väljastav asutus on need kinnitanud. 2.3. Litsents loetakse kehtetuks, kui selle pädevale asutusele esitamise kuupäev on hilisem kui litsentsil märgitud kehtivusaeg. Litsentsi kehtivusaja pikendamist ei aktsepteerita, kui litsentse väljastav asutus ei ole pikendust kinnitanud. 2.4. Duplikaati või asenduslitsentsi ei aktsepteerita, kui seda ei ole välja andnud ja kinnitanud litsentse väljastav asutus. 2.5. Kui litsentsi või saadetise kohta nõutakse lisateavet vastavalt käesolevale lisale, võib litsentsi aktsepteerida alles pärast nõutud teabe saamist. 2.6. Kui vabasse ringlusse lubamiseks esitatud saadetises sisalduvate puittoodete maht või kaal ei erine asjaomases litsentsis märgitud mahust või kaalust rohkem kui kümme protsenti, loetakse saadetis mahu või kaalu poolest litsentsis esitatud andmetele vastavaks. 2.7. Pädev asutus teavitab kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja korraga tolliasutusi litsentsi aktsepteerimisest kohe pärast selle toimumist. 3. LITSENTSI KEHTIVUSE JA AUTENTSUSE KONTROLL 3.1. Kui pädeval asutusel tekib litsentsi, duplikaadi või asenduslitsentsi kehtivuse või autentsuse suhtes kahtlusi, võib ta taotleda litsentsiteabeüksuselt lisateavet. 3.2. Litsentsiteabeüksus võib nõuda pädevalt asutuselt kahtluse alla seatud litsentsi koopia saatmist. 3.3. Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust kinnitab tempel märkega „Duplicate” (Duplikaat), ning edastab selle pädevale asutusele. 3.4. Kui pädev asutus ei saa vastust kahekümne ühe kalendripäeva jooksul pärast käesoleva lisa punkti 3.1 kohast täiendava teabe nõude esitamist litsentsiteabeametile, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale. 3.5. Juhul kui litsentsi kehtivus on kinnitatud, teavitab litsentsiteabeüksus sellest pädevat asutust, eelistatavalt elektrooniliste vahendite abil. Tagasi saadetud eksemplarid peavad olema autenditud templiga, mis kannab märget „Validated on” (Kehtivus kinnitatud (kuupäev)). 3.6. Kui pärast lisateabe saamist ja täiendavat uurimist tehakse kindlaks, et litsents ei kehti või pole autentne, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale. 4. LITSENTSI JA SAADETISE VASTAVUSE KONTROLL 4.1. Kui pädev asutus leiab, et enne litsentsi aktsepteerimist tuleb saadetist täiendavalt kontrollida, võib ta kontrolli teostada, et teha kindlaks, kas asjaomane saadetis vastab litsentsis esitatud andmetele ja/või litsentse väljastava asutuse andmetele vastava litsentsi kohta. 4.2. Kui tekib kahtlus, et saadetis ei vasta litsentsile, võib asjakohane pädev asutus nõuda litsentsiteabeüksuselt täiendavat selgitust. 4.3. Litsentsiteabeüksus võib nõuda pädevalt asutuselt kahtluse alla seatud litsentsi või asenduslitsentsi koopia saatmist. 4.4. Vajaduse korral tühistab litsentse väljastav asutus litsentsi ning väljastab parandatud eksemplari, mille autentsust peab kinnitama tempel märkega „Duplicate” (Duplikaat), ning edastab selle pädevale asutusele. 4.5. Kui pädev asutus ei saa vastust kahekümne ühe kalendripäeva jooksul pärast käesoleva lisa puntki 4.2 kohast täiendava selgituse nõude esitamist, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale. 4.6. Kui pärast lisateabe saamist ja täiendavat uurimist tehakse kindlaks, et kõnealune saadetis ei vasta litsentsile ja/või selle litsentsiga seotud litsentse väljastava asutuse andmetele, ei aktsepteeri pädev asutus litsentsi ja tegutseb vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele ja korrale. 5. MUUD KÜSIMUSED 5.1. Kontrolli käigus tekkinud kulud kannab importija, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktides ega korras ei ole teisiti sätestatud. 5.2. Kui litsentside kontrollimise käigus tekivad püsivad lahkhelid või probleemid, võib asja saata läbivaatamiseks lepingu rakendamise ühiskomiteele. 6. ELI TOLLIDEKLARATSIOON 6.1. Toodete vabasse ringlusse lubamisel tollideklaratsiooni esitamiseks kasutatava ühtse haldusdokumendi lahtrisse 44 märgitakse deklareeritavate puittoodete litsentsi number. 6.2. Kui tollideklaratsioon esitatakse automaatse andmetöötlussüsteemi abil, märgitakse see number vastavasse lahtrisse. 7. VABASSE RINGLUSESSE LUBAMINE 7.1. Puittoodete saadetised lubatakse vabasse ringlusse alles pärast punktis 2.7 kirjeldatud menetluse õigeaegset lõpuleviimist.

IV LISA FLEGT-LITSENTSI NÕUDED JA TEHNILINE KIRJELDUS 1. FLEGT-LITSENTSI ÜLDNÕUDED 1.1. FLEGT-litsents väljastatakse paberil või elektrooniliselt. 1.2. Nii paberlitsents kui ka elektrooniline litsents peab sisaldama 1. liites kirjeldatud teavet kooskõlas 2. liites esitatud juhistega. 1.3. FLEGT-litsents tuleb nummerdada nii, et oleks võimalik eristada liidu turule määratud saadetisi katvaid FLEGT-litsentse mujale kui liitu suunduvate saadetiste dokumentidest (V-Legal’i dokument). 1.4. FLEGT-litsents kehtib alates selle väljastamise kuupäevast. 1.5. FLEGT-litsentsi kehtivusaeg on kuni neli kuud. Lõppkuupäev on märgitud litsentsil. 1.6. Pärast litsentsi lõppkuupäeva möödumist loetakse FLEGT-litsents kehtetuks. Vääramatu jõu või muu mõjuva põhjuse korral, mille üle litsentsiomanikul puudub kontroll, võib litsentse väljastav asutus pikendada litsentsi kehtivusaega kahe täiendava kuu võrra. Kui litsentse väljastav asutus nimetatud pikenduse teeb, sisestab ja kehtestab ta uue lõppkuupäeva. 1.7. Kui litsentsiga hõlmatud puittooted on enne nende sisenemist liitu läinud kaduma või hävinud, loetakse FLEGT-litsents kehtetuks ja tagastatakse litsentse väljastavale asutusele. 2. FLEGT-PABERLITSENTSI TEHNILINE KIRJELDUS 2.1. Paberlitsentsid vastavad 1. liites kirjeldatud vormile. 2.2. Paber on A4-formaadis. Lisaks pitserile on paberil reljeefsed logoga vesimärgid. 2.3. FLEGT-litsentsid koostatakse kirjutusmasinal või arvutis. Vajaduse korral võib need täita käsitsi. 2.4. Litsentse väljastava asutuse pitserid lüüakse pitsatiga. Litsentse väljastava asutuse pitseri võib asendada surutrüki või perforeeringuga. 2.5. Lubatud koguse märgib litsentse väljastav asutus, kasutades võltsimiskindlaid võtteid, mis teevad võimatuks numbrite või sõnade lisamise. 2.6. Vormil ei tohi olla mahatõmbamisi ega parandusi, välja arvatud juhul, kui need mahatõmbamised ja parandused on kinnitatud litsentse väljastava asutuse pitseri ja allkirjaga. 2.7. FLEGT-litsentsid trükitakse ja täidetakse inglise keeles. 3. FLEGT-LITSENTSIDE EKSEMPLARID 3.1. Litsents koostatakse seitsmes eksemplaris järgmiselt: i) märkega „Original” (originaal) pädevale asutusele valgel paberil; ii) märkega „Copy for Customs at destination” (eksemplar sihtkoha tollile) kollasel paberil; iii) märkega „Copy for the Importer” (importija eksemplar) valgel paberil; iv) märkega „Copy for the Licensing Authority” (litsentse väljastava asutuse eksemplar) valgel paberil; v) märkega „Copy for the Licensee” (litsentsiomaniku eksemplar) valgel paberil; vi) märkega „Copy for the Licence Information Unit” (litsentsiteabeüksuse eksemplar) valgel paberil; vii) märkega „Copy for Indonesian Customs” (Indoneesia tolli eksemplar) valgel paberil. 3.2. Eksemplarid märgetega „Original”, „Copy for Customs at destination” ja „Copy for the Importer” tuleb anda litsentsiomanikule, kes edastab need importijale. Importija esitab originaali pädevale asutusele ja asjakohase eksemplari selle liidu liikmesriigi tolliasutusele, kus litsentsiga hõlmatud saadetis vabasse ringlusse lubatakse. Kolmanda eksemplari, märkega „Copy for the Importer”, arhiveerib importija oma dokumentatsioonina. 3.3. Neljanda eksemplari, märkega „Copy for the Licensing Authority”, arhiveerib litsentse väljastav asutus oma dokumentatsioonina ja võimaliku hilisema väljastatud litsentside kontrolli tarbeks. 3.4. Viies eksemplar, märkega „Copy for the Licensees”, antakse litsentsiomanikule arhiveerimiseks. 3.5. Kuues eksemplar, märkega „Copy for the Licence Information Unit”, antakse litsentsiteabeüksusele arhiveerimiseks. 3.6. Seitsmes eksemplar, märkega „Copy for Indonesian Customs”, antakse Indoneesia tollile ekspordi tarbeks. 4. FLEGT-LITSENTSI KADUMINE, VARGUS VÕI HÄVIMINE 4.1. Märkega „Original” või „Copy for Customs at destination” või mõlema märkega eksemplari kadumise, varguse või hävimise korral võib litsentsiomanik või tema volitatud esindaja taotleda, et litsentse väljastav asutus väljastaks talle asendusdokumendi. Koos taotlusega esitab litsentsiomanik või tema volitatud esindaja selgituse eksemplari kadumise kohta. 4.2. Kui litsentse väljastav asutus jääb selgitusega rahule, väljastab ta asenduslitsentsi viie tööpäeva jooksul pärast litsentsiomaniku taotluse kättesaamist. 4.3. Asenduslitsents sisaldab asendataval litsentsil märgitud teavet ja märkusi, sealhulgas selle litsentsi numbrit, ja kannab märget „Replacement Licence” (asenduslitsents). 4.4. Kui kadunud või varastatud litsents leitakse üles, ei tohi seda kasutada ning see tuleb saata tagasi litsentse väljastavale asutusele. 5. ELEKTROONILISE FLEGT-LITSENTSI TEHNILINE KIRJELDUS 5.1. FLEGT-litsentsi võib väljastada ja töödelda elektrooniliste süsteemide abil. 5.2. Liidu liikmesriikides, kus elektroonilisi süsteemi ei kasutata, tehakse kättesaadavaks paberlitsents. Liited 1. Litsentsi vorm 2. Juhised 1. liide LITSENTSI VORM 2. liide JUHISED Üldised märkused — Vorm tuleb täita trükitähtedega. — ISO-koodid osutavad iga riigi puhul ühtsele rahvusvahelisele kahetähelisele koodile. — Lahtrit 2 kasutavad ainult Indoneesia ametiasutused. — Rubriike A ja B kasutatakse ainult ELi suunduva saadetiste FLEGT-litsentsisüsteemi jaoks. Rubriik A Sihtkoht Sisestada „Euroopa Liit”, kui litsents hõlmab Euroopa Liitu suunduvat saadetist. Rubriik B FLEGT-litsents Sisestada „FLEGT”, kui litsents hõlmab Euroopa Liitu suunduvat saadetist.

Lahter 1 Väljastav asutus Märkida litsentse väljastava asutuse nimi, aadress ja registrikood. Lahter 2 Teave Indoneesiale kasutamiseks Märkida importija nimi ja aadress, saadetise koguväärtus (USA dollarites), sihtriigi ja vajaduse korral transiitriigi nimi ja kahetäheline ISO-kood. Lahter 3 V-Legal’i dokumendi/litsentsi number Märkida väljaandmisnumber. Lahter 4 Kehtivusaja lõppkuupäev Litsentsi kehtivusaeg Lahter 5 Ekspordiriik Partnerriik, kust puittooted EL-i eksporditi. Lahter 6 ISO-kood Märkida lahtris 5 nimetatud partnerriigi kahetäheline kood. Lahter 7 Transpordivahend Märkida eksportimisel kasutatav veovahend. Lahter 8 Litsentsiomanik Märkida eksportija nimi ja aadress, sh registreeritud eksportija EPTIK-kood ja maksukohustuslase kood. Lahter 9 Kaubanduslik kirjeldus Märkida puittoo(de)te kaubanduslik kirjeldus. Kirjeldus peaks olema piisavalt detailne, et toodet oleks võimalik HS-klassi paigutada. Lahter 10 HS-kood Originaali, sihtkoha tolli eksemplari ja importija eksemplari puhul märkida kauba neljakohaline või kuuekohaline kood vastavalt kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemile. Indoneesias kasutatavate eksemplaride (IV lisa punktis 3.1 esitatud eksemplarid iv–vii) puhul märkida kauba kümnekohaline kood vastavalt Indoneesia tollitariifitoimikule. Lahter 11 Teaduslik või tavanimi Märkida tootes kasutatud puiduliigi teaduslik või tavanimi. Kui liittootes on kasutatud mitut puiduliiki, tuleb need märkida eraldi ridadele. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 12 Ülestöötamisriigid Märkida riigid, kus lahtris 10 osutatud puiduliigid üles töötati. Liittoote puhul märkida kõik kasutatud puidu päritoluriigid. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 13 ISO-koodid Märkida lahtris 12 nimetatud riikide ISO-koodid. Lahtri võib tühjaks jätta sellise liittoote või koostisosa puhul, milles on kasutatud mitut puiduliiki, mille liigiehtsus on kaduma läinud (nt puitlaastplaat). Lahter 14 Maht (m3) Märkida kogumaht kuupmeetrites. Lahtri võib tühjaks jätta, välja arvatud juhul, kui lahtris 15 osutatud teave on jäetud esitamata. Lahter 15 Netomass (kg) Märkida saadetise kogumass mõõtmise hetke seisuga kilogrammides. See on puittoodete netomass ilma kontaktmahutite või muu pakendita, v.a aluspuu, tugipostid, kleepmärgid jne. Lahter 16 Ühikute arv Märkida ühikute arv, kui toote kogust on sel viisil kõige parem määratleda. Lahtri võib tühjaks jätta. Lahter 17 Eristusmärgid Vajaduse korral märkida eristusmärgid, nt partii number, veokirja või konossemendi number. Lahtri võib tühjaks jätta. Lahter 18 Allkiri ja väljastava asutuse tempel Volitatud ametnik kirjutab sellesse lahtrisse oma allkirja ja paneb litsentse väljastava asutuse ametliku pitseri. Lisaks tuleb märkida allakirjutanute nimed, allakirjutamise koht ja kuupäev.

V LISA INDONEESIA PUIDU ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLIMISE SÜSTEEM 1. SISSEJUHATUS Eesmärk: tagada, et ümarpalkide ja töödeldud puittoodete ülestöötamine, transport, töötlemine ja müük on kooskõlas kõigi asjakohaste Indoneesia õigusaktidega. Indoneesia, mis on tuntud oma teedrajava rolli poolest ebaseadusliku metsaraiega ja ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja puittoodetega kauplemisega võitlemisel, korraldas 2001. aasta septembris Balis Ida-Aasia metsaõigusnormide täitmise järelevalvet ja metsahaldust käsitleva konverentsi, mille tulemusena võeti vastu metsaõigusnormide täitmise järelevalve ja metsahalduse deklaratsioon (Bali deklaratsioon). Pärast seda on Indoneesia jätkanud juhtpositsiooni ebaseadusliku metsaraiet ja sellega seonduva kaubandust käsitleva rahvusvahelise koostöö alal. Rahvusvahelise koostöö raames on üha enam tarbijariike võtnud endale kohustuse võtta meetmeid ebaseadusliku puidu pääsemise tõkestamiseks nende turule. Samas on tootjariigid võtnud endale kohustuse luua puittoodete õiguspärasuse tagamise kord. Oluline on luua usaldusväärne süsteem, mis tagab puidu ja töödeldud puittoodete ülestöötamise, töötlemise ja kaubanduse õiguspärasuse. Indoneesia puidu õiguspärasuse kontrollimise süsteem (TLAS) tagab, et Indoneesias toodetud ja töödeldud puit ja puittooted pärinevad seaduslikest allikatest ning on täielikult kooskõlas asjakohaste Indoneesia õigusaktidega, kontrollitud sõltumatute audititega ja selle üle on järelevalvet teinud vabaühendused. 1.1. Indoneesia õigusaktid kui TLASi alus Indoneesia määrusega „Säästva metsamajandamise ning riigi- ja erametsa puidu õiguspärasuse kontrollimise nõuded ja juhised” (metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009) loodi TLAS ja säästlikkusskeem (SFM), et parandada metsahaldust, vähendada ebaseaduslikku metsaraiet ja sellega seonduvat puidukaubandust ning tagada Indoneesia puittoodete usaldusväärsus ja parandada nende kuvandit. TLAS koosneb järgmistest elementidest: 1) õiguslikud nõuded; 2) tarneahela kontroll; 3) kontrollimenetlus; 4) litsentsimissüsteem; 5) järelevalve. TLAS on Indoneesias liitu ja muudele turgudele eksportimiseks toodetud puidu ja puittoodete õiguspärasuse tagamise põhisüsteem. 1.2. TLASi edasiarendamine – mitme sidusrühma kokkulepe Alates 2003. aastast on erinevad Indoneesia metsanduse sidusrühmad aktiivselt tegelenud TLASi väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega, tagades seeläbi protsessi parema järelevalve, läbipaistvuse ja usaldusväärsuse. 2009. aastal võeti sidusrühmade kokkuleppe tulemusena vastu metsandusministri määrus P.38/Menhut-II/2009 ning seejärel metsakasutamise peadirektoraadi tehnilised juhised No.6/VI-SET/2009 ja No.02/V-BPPHH/2010. 2. TLASI KOHALDAMISALA Indoneesia metsaressurss on üldjoontes kaht tüüpi omandis: riigimets ja eramets/eramaa. Riigimets koosneb majandatavast metsast, kus puitu toodetakse säästlikult ja pikaajaliselt erinevate lubade alusel, ja metsaalast, mida võib muuta mittemetsanduslikul eesmärgil, nt asulakoha või istanduste jaoks. TLASi kohaldamine riigi- ja erametsas on sätestatud II lisas. TLAS hõlmab kõigi loatüüpidega käsitletud puitu ja puittooteid ning kõigi puiduettevõtjate, järelsektori töötlejate ja eksportijate tegevust. TLASi kohaselt nõutakse, et kogu imporditud puit ja puittooted vormistatakse tollis ja on kooskõlas Indoneesia impordinõuetega. Imporditud puit ja puittooted tulevad varustada puidu õiguspärasust selle ülestöötamisriigis tõendavate dokumentidega. Imporditud puit ja puittooted tuleb sisestada kontrollitud tarneahelasse, mis on kooskõlas Indoneesia õigusaktidega. Indoneesia annab juhised, kuidas eespool esitatud meedet rakendada. Teatud puittooted võivad sisaldada ringlussevõetud materjale. Indoneesia annab juhised, kuidas ringlussevõetud materjalidega TLASi kohaselt toimida. TLAS ei hõlma arestitud puitu, seega ei saa FLEGT-litsentsi arestitud puidu kohta väljastada. TLAS hõlmab siseturule ja rahvusvahelistele turgudele suunatud puittooteid. Kõigi Indoneesia tootjate, töötlejate, kauplejate (käitajate) õiguspärasust tuleb kontrollida, ka nende oma, kes varustavad siseturgu. 2.1. TLASi õiguslikud nõuded TLASil on viis puidu õiguslikku nõuet. Need nõuded ja nende kontrollijuhised on kehtestatud II lisas. TLAS sisaldab ka säästva metsamajandamise hindamise nõudeid ja juhiseid (SFM). Säästva metsamajandamise hindamine SFM-nõuete abil tõendab, et kontrollitav käitaja vastab asjakohastele õiguspärasuse nõuetele. SFM-sertifikaadiga organisatsioonid, kes tegutsevad riigimaal asuval majandataval metsamaal (alaliselt metsamaana kasutataval alal), vastavad nii asjakohastele õiguspärasuse kui ka SFM-nõuetele. 3. PUIDU TARNEAHELA KONTROLL Loaomanik (kontsessioonide puhul) või maaomanik (eramaa puhul) või ettevõte (kaupleja, töötleja või eksportija puhul) tõendab, et tarneahela iga lüli on kontrollitud ja dokumenteeritud vastavalt metsandusministeeriumi määrusele P.55/Menhut-II/2006 ja määrusele P.30/Menhut-II/2012 (edaspidi määrused). Nimetatud määrustega nõutakse, et provintsi või piirkonna metsandusametnikud teeksid kohapeal kontrolli ja kinnitaksid loaomaniku, maaomaniku või töötleja esitatud dokumendid tarneahela igas lülis. Kontrolltoimingud tarneahela igas punktis on võetud kokku joonisel 1; impordijuhend on väljatöötamisel. Kõik tarneahela saadetised peavad olema varustatud asjakohaste veodokumentidega. Ettevõtted peavad kohaldama asjakohaseid süsteeme, et eristada kontrollitud allikatest pärinevat puitu ja puittooteid muudest allikatest pärinevast puidust ja puittoodetest ning dokumenteerida need kaks allikat eraldi. Ettevõtted peavad tarneahela kõigis lülides dokumenteerima, kas kõnealused palgid, tooted või puidusaadetised on TLASis kontrollitud. Tarneahelas toimivad käitajad peavad dokumenteerima saadud, säilitatud, töödeldud ja kohaletoimetatud puidu ja puittooted, et võimaldada hilisemat kvantitatiivse teabe kooskõlastamist tarneahela lülide vahel. Need andmed tehakse kättesaadavaks provintsi ja piirkonna metsandusametnikele, kes andmed kooskõlastavad. Peamised tegevused ja menetlused, sh kooskõlastamine, on tarneahela lülide kaupa detailsemalt kirjeldatud käesoleva lisa liites. Joonis 1. Tarneahela kontroll, kus on näidatud, milliseid peamised dokumendid on tarneahela lülide kaupa nõutavad 4. ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLLI JA EKSPORDI LITSENTSIMISE INSTITUTSIOONILINE STRUKTUUR 4.1. Sissejuhatus Indoneesia TLAS põhineb käitajapõhise litsentsimise põhimõttel, mis on sarnane toote või metsamajanduse sertifitseerimissüsteemile. Indoneesia metsandusministeerium määrab vastavushindamisasutused (LP ja LV), mille ta volitab puidu tootjate, kauplejate, töötlejate ja eksportijate (edaspidi „käitajad”) õiguspärasust kontrollima. Vastavushindamisasutused akrediteerib Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (KAN). Vastavushindamisasutusega sõlmivad lepingu käitajad, kes taotlevad oma tegevuse seaduslikku sertifitseerimist ja peavad tegutsema asjakohaste ISO juhiste alusel. Need asutused esitavad kontrollitavale käitajale ja metsandusministeeriumile auditiaruande. Vastavushindamisasutused tagavad, et kontrollitavad käitajad tegutsevad kooskõlas II lisa kohase Indoneesia õiguspärasuse määratlusega, sh kontroll selleks, et vältida teadmata allikatest pärineva materjali sisenemine nende tarneahelasse. Kui leitakse, et kontrollitav käitaja tegutseb nõuetega kooskõlas, väljastatakse talle õiguspärasuse sertifikaat kehtivusega 3 (kolm) aastat. LVd toimivad ka ekspordilitsentse väljastavate asutustena ja kontrollivad kinnitatud eksportijate tarneahela kontrollisüsteeme. Nõuetele vastavuse korral väljastatakse litsents V-Legal’i dokumentidena. Seega on ekspordiloata eksport keelatud. Indoneesia on kehtestanud määruse, mille kohaselt saavad vabaühenduserühmad esitada vastuväiteid käitaja õiguspärasuse kontrollile vastavushindamisasutuse poolt või juhul, kui käitaja tegevuse ajal on tuvastatud ebaseaduslikku tegevust. Kui esitatakse kaebus vastavushindamisasutuse tegevuse kohta, võivad vabaühenduserühmad esitada kaebuse KANile. TLASi rakendamisel osalevate üksuste vahelised seosed on esitatud joonisel 2. 4.2. Vastavushindamisasutused Vastavushindamisasutused täidavad olulist rolli Indoneesia süsteemis. Nende asutustega sõlmitakse leping tarneahela üksikasutuste tootmise, töötlemise ja kaubandustegevuse õiguspärasuse, sh tarneahela usaldusväärsuse kontrollimiseks. LV väljastab ka üksikute eksporditud puidu saadetiste kohta V-Legal’i dokumendid. Vastavushindamisasutusi on kaht tüüpi: i) hindamisasutused (Lembaga Penilai – LP), mis kontrollivad metsa haldusüksuste tegevust võrreldes säästlikkusnõuetega ning ii) hindamisasutused (Lembaga Verifikasi – LV), mis kontrollivad metsa haldusüksusi ja metsandusel põhinevat sektorit võrreldes õiguslike nõuetega. Selleks, et tagada nende II lisas sätestatud õiguslike nõuete kontrollimise auditite kvaliteeti, peavad LP ja LV välja töötama ISO/IEC 17021 (SFM-nõuded LPdele) ja/või ISO/IEC juhendi 65 (õiguslikud nõuded LVdele) kohased kompetentsuse, järjepidevuse, erapooletuse, läbipaistvuse ja hindamisprotsessi nõuete seisukohast vajalikud juhtimissüsteemid. Need nõuded on sätestatud TLASi juhistes. Lisaks võivad LVd toimida litsentse väljastavate asutustena. Sellisel juhul väljastavad LVd ekspordilitsentse rahvusvahelistele turgudele suunatud puittoodete jaoks. Muude kui liidu turgude jaoks väljastavad litsentse väljastavad asutused V-Legal’i dokumendid ja liidu turu jaoks väljastatakse IV lisas sätestatud nõuetega kooskõlas FLEGT-litsentsid. Indoneesia töötab välja ekspordisaadetiste V-Legal’i dokumentide või FLEGT-litsentside väljastamise detailse korra. LVdega sõlmivad lepingu kontrollitavad käitajad, et korraldada õiguspärasuse auditeid. LVd väljastavad rahvusvahelistele turgudele eksporditava kauba kohta TLASi õiguslikkuse sertifikaate, V-Legal’i dokumente ja FLEGT-litsentse. LPd kontrollivad puidu tootmise kontsessioone võrreldes SFM-nõuetega. LPd ei väljasta ekspordilitsentse. 4.3. Akrediteerimisasutus Indoneesia riiklik akrediteerimisasutus (Komite Akreditasi Nasional – KAN) vastutab vastavushindamisasutuste akrediteerimise eest. Kui esineb probleeme LPde või LVdega, võib esitada selle kohta kaebuse KANile. 14. juulil 2009 allkirjastas KAN metsandusministeeriumiga vastastikuse mõistmise memorandumi, et pakkuda TLASile akrediteerimisteenust. KAN on sõltumatu akrediteerimisasutus, mille loomise aluseks oli riiklikku standardimist käsitlev valitsuse määrus (Peraturan Pemerintah – PP) 102/2000 ja riiklikku akrediteerimiskomisjoni käsitlev presidendi dekreet (Keputusan Presiden – Keppres) 78/2001. KANi töö aluseks on juhend ISO/IEC 17011 (Üldnõuded vastavushindamisasutusi akrediteerivatele akrediteerimisasutustele). KAN on välja töötanud spetsiaalselt TLASi kohased toetavad sisedokumendid LPde (DPLS 13) ja LVde (DPLS 14) akrediteerimiseks. Lisaks töötab KAN välja LVde akrediteerimise nõuded ja juhendi ekspordilitsentside jaoks. Vaikse ookeani piirkonna akrediteerimiskoostööorganisatsioon (PAC) ja rahvusvaheline akrediteerimisfoorum (IAF) on rahvusvaheliselt tunnustanud KANi tegevust sertifitseerimisasutuste kvaliteedijuhtimissüsteemide, keskkonnajuhtimissüsteemide ja tootesertifitseerimise alal akrediteerimiseks. KANi on tunnustanud ka Aasia ja Vaikse ookeani riikide laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (APLAC) ja rahvusvaheline laborite akrediteerimise koostööorganisatsioon (ILAC). 4.4. Kontrollitavad käitajad Kontrollitavad käitajad on käitajad, mille õiguspärasust tuleb kontrollida. Need hõlmavad metsa haldusüksusi (kontsessiooniomanikud või puidu kasutamisloa omanikud, kogukonnapõhised metsaloa omanikud, erametsa/eramaa omanikud) ja metsanduspõhist sektorit. Metsa haldusüksused ja metsanduspõhise sektori ettevõtted peavad vastama kohaldatavatele TLASi nõuetele. Ekspordi osas peavad metsanduspõhise sektori ettevõtted vastama ekspordi litsentsemisnõuetele. Süsteem võimaldab kontrollitavatel käitajatel esitada LPle või LVle auditi käigu või tulemuste kohta kaebusi. 4.5. Sõltumatu järelevalve Vabaühendused täidavad TLASi üle sõltumatu järelevalve tegemisel olulist osa. Sõltumatu järelevalve tulemusi saab kasutada ka käesoleva lepinguga ette nähtud korrapärase hindamise osana. Kui esineb hindamisega seotud rikkumisi, teatavad vabaühendused sellest otse asjakohasele LPle või LVle. Kui vabaühendused ei saa kaebusele asjakohast vastust, võivad vabaühendused esitada aruande KANile. Akrediteerimisega seotud rikkumiste korral esitatakse kaebus otse KANile. Kui vabaühendused tuvastavad käitajatepoolseid rikkumisi, võivad nad esitada kaebuse asjakohasele LPle või LVle. 4.6. Valitsus TLASi reguleerib metsandusminister, kes volitab LPsid SFM-hindamist korraldama ja LVsid õiguspärasuse kontrolli korraldama ja V-Legal’i dokumente väljastama. Lisaks reguleerib metsandusministeerium ka litsentsiteabeüksust kui üksust, mis vastutab teabevahetuse, V-Legal’i dokumentide väljastamist käsitleva asjakohaste andmete ja teabe vastuvõtmise ja säilitamise ning pädevate asutuste ja sidusrühmade päringutele vastamise eest. 5. ÕIGUSPÄRASUSE KONTROLL 5.1. Sissejuhatus Indoneesia puitu loetakse seaduslikuks, kui on tõendatud, et puidu päritolu, tootmisprotsess ja sellele järgnev töötlemine, transport ja kaubandustegevus vastab kõigile asjakohastele Indoneesia õigusaktidele, nagu on sätestatud II lisas. LVd korraldavad nõuete täitmise kontrollimiseks vastavushindamisi. 5.2. Õiguspärasuse kontrolli protsess Kooskõlas ISO/IEC juhendiga 65 ja TLASi juhistega koosneb õiguspärasuse kontrolli protsess järgmistest etappidest. Taotlemine ja lepingu sõlmimine. Loaomanik esitab LVle taotluse, milles määratletakse kontrolli ulatus, loaomaniku profiil ja muu vajalik teave. Enne kontrolli alustamist peavad loaomanik ja LV sõlmima lepingu, milles sätestatakse kontrolli tingimused. Kontrollikava. Pärast kontrollilepingu sõlmimist koostab LV kontrollikava, mis sisaldab auditimeeskonna, kontrolliprogrammi ja tegevuste ajakava määratlemist. Kava edastatakse kontrollitavale käitajale ja lepitakse kokku kontrolli kuupäevad. See teave tehakse sõltumatute järelevalveasutuste jaoks enne kontrolli toimumist LVde ja metsandusministeeriumi veebisaitide või massimeedia kaudu kättesaadavaks. Kontroll. Kontroll koosneb kolmest etapist: i) auditi avakoosolek, ii) dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus ja iii) auditi lõpukoosolek. — Auditi avakoosolek. Kontrollitava käitajaga arutatakse läbi auditi eesmärk, ulatus, ajakava ja meetodid, et anda kontrollitavale käitajale võimalus esitada kontrolli meetodite ja protsessi kohta küsimusi. — Dokumentide kontroll ja kohapealne vaatlus. LV kontrollib kontrollitava käitaja süsteeme, menetlusi, asjakohaseid dokumente ja andmeid, et koguda tõendeid kontrollitava käitaja Indoneesia TLASi nõuetega vastavuse kohta. LV kontrollib nõuetele vastavust, võrreldes andmeid muu hulgas ametlike kontrolliaruannete tulemustega. LV kontrollib ka kontrollitava käitaja puidu jälgitavussüsteemi, et tagada piisavate tõenditega kogu puidu vastavus õiguslikele nõuetele. — Auditi lõpukoosolek. Kontrolli tulemused, eelkõige võimalikud tuvastatud mittevastavused, esitatakse kontrollitavale käitajale. Kontrollitav käitaja võib esitada kontrolli tulemuste kohta küsimusi ja pakkuda LV esitatud tõendite kohta selgitusi. Aruandlus ja otsustamine. Auditimeeskond koostab kontrolliaruande, järgides metsandusministeeriumi esitatud struktuuri. Aruanne edastatakse kontrollitavale käitajale neljateistkümne päeva jooksul pärast auditi lõpukoosolekut. Aruande koopia, mis sisaldab mittevastavuste kirjeldust, saadetakse metsandusministeeriumile. LV kasutab aruannet peamiselt kontrolliauditi tulemuse üle otsustamiseks. LV otsustab, kas väljastada auditimeeskonna koostatud kontrolliaruande põhjal õiguspärasuse sertifikaat. Mittevastavuste esinemise korral LV õiguspärasuse sertifikaati ei väljasta, mille tagajärjel kõnealune puit kontrollitud seadusliku puidu tarneahelasse ei sisene. Kui mittevastavused on lahendatud, võib käitaja esitada uue taotluse õiguspärasuse kontrollimiseks. Kui LV tuvastab kontrolli käigus rikkumisi ja teatab neist metsandusministeeriumile, käsitlevad neid rikkumisi asjakohased ametiasutused kooskõlas haldus- ja juriidiliste menetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on õigusaktide nõudeid rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevus peatada. Õiguspärasuse sertifikaadi väljastamine ja korduv sertifitseerimine. LV väljastab õiguspärasuse sertifikaadi juhul, kui leitakse, et kontrollitav asutus vastab kõigi õiguslike nõuete näidikutele, sh puidu tarneahela kontrollireeglitele. LV võib igal ajal metsandusministeeriumi teavitada väljastatud, muudetud, peatatud ja tühistatud sertifikaatidest ja väljastab aruande iga kolme kuu tagant. Seejärel avalikustab metsandusministeerium need aruanded oma veebisaidil. Õiguspärasuse sertifikaat kehtib kolm aastat, pärast seda peab käitaja korraldama uuesti sertifitseerimise auditi. Korduv sertifitseerimine toimub enne eelmise sertifikaadi tähtaega. Järelevalve. Õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad peavad läbima iga-aastase järelevalve, mis järgib ülal esitatud kontrolltegevuste põhimõtteid. Kui kontrolli ulatust on laiendatud, siis võib LV järelevalve korraldada ka kavandatust varem, enne iga-aastast auditit. Järelevalvemeeskond koostab järelevalvearuande. Aruande koopia, mis sisaldab mittevastavuste kirjeldust, saadetakse metsandusministeeriumile. Kui järelevalve käigus tuvastatakse mittevastavusi, siis õiguspärasuse sertifikaat peatatakse või tühistatakse. Kui LV tuvastab järelevalve käigus rikkumisi ja teatab neist metsandusministeeriumile, käsitlevad neid rikkumisi asjakohased ametiasutused kooskõlas haldus- ja juriidiliste menetlustega. Eriaudit. Õiguspärasuse sertifikaadiga käitajad on kohustatud LVle teatama sertifikaadi kehtivuse ajal toimuvast mis tahes olulisest omandi, struktuuri, juhtimise ja tegevuse muudatustest, mis mõjutab käitaja õigusliku kontrolli kvaliteeti. LV võib sõltumatu järelevalveasutuse, valitsusasutuse või muu sidusrühma esitatud kaebuste või vaidluste uurimiseks või kui käitaja on saatnud aruande oma õiguspärasuse kontrolli kvaliteeti mõjutavate muudatuste kohta korraldada eriauditi. 5.3. Valitsuse täitmisvastutus Metsandusministeerium ning provintsi ja piirkonna metsandusametid vastutavad puidu tarneahela kontrolli sellega seonduvate dokumentide kontrollimise eest (nt iga-aastane töökava, palkide raiearuanne, palkide bilansiaruanne, veodokumendid, palkide / tooraine / töödeldud toodete bilansiaruanne ja tootmise arvestuslehed). Mittevastavuste korral võivad metsandusametnikud kontrollidokumentide kinnitamise peatada, millega kaasneb tegevuse peatamine. Kui metsandusametnikud või sõltumatud järelevalveasutused tuvastavad rikkumise, teavitatakse sellest LVd. Kui rikkumised leiavad kinnitust, võib LV väljastatud õiguspärasuse sertifikaadi peatada või tühistada. Metsandusametnikud võivad kooskõlas regulatiivmenetlusele võtta sobivaid järelmeetmeid. Metsandusministeeriumile saadetakse ka kontrolliaruannete koopiad ja LVde väljastatud hilisemad järelevalve- ja eriauditiaruanded. Kui metsandusametnikud või sõltumatud järelevalveametnikud tuvastavad LVde-poolseid rikkumisi, lahendatakse need kooskõlas haldus- ja juriidiliste menetlustega. Kui tekib kahtlus, et käitaja on õigusaktide nõuded rikkunud, võivad riigi, provintsi või piirkonna ametiasutused otsustada käitaja tegevus peatada. 6. FLEGT-LITSENTSIMINE Indoneesia FLEGT-litsentsi tuntakse ka V-Legal’i dokumendina. See on ekspordilitsents, mis tõendab, et eksporditud puittooted vastavad II lisas kehtestatud Indoneesia õiguspärasuse nõuetele ja pärinevad tarneahelast, milles piisavalt kontrollitakse, et ei kasutataks teadmata allikatest pärinevat puitu. V-Legal’i dokumendi väljastavad LVd kui litsentse väljastavad asutused. Kui lepinguosalised on kokku leppinud FLEGT-litsentsimissüsteemi rakendamises, kasutatakse neid dokumente liitu suunduvate saadetiste puhul FLEGT-litsentsina. Indoneesia määratleb selgelt V-Legal’i dokumendi väljastamise korra ja edastab selle oma litsentse väljastavate asutuste (LVde) ja metsandusministri veebisaidi kaudu eksportijatele ja teistele asjaomastele osalistele. Metsandusminister on V-Legal’i dokumentide ja LVde mittevastavusaruannete koopiate andmebaasi haldamiseks loonud litsentsiteabeüksuse. Kui esitatakse V-Legal’i dokumendi või FLEGT-litsentsi autentsuse, täielikkuse ja kehtivuse kohta päring, võtavad liidu pädevad asutused täpsemate selgituste saamiseks ühendust metsandusministeeriumi litsentsiteabeüksusega. See üksus suhtleb asjaomase LVga. Kui litsentsiteabeüksus on LV-lt vastuse saanud, saadab ta pädevatele asutustele vastuse. V-Legal’i dokument väljastatakse kohas, kus ekspordisaadetis enne selle transporti ekspordikohta kehtestatakse. Protsess on järgmine. 6.1. LV, kes on eksportijaga sõlminud lepingu, väljastab eksporditavate puittoodete saadetise kohta V-Legal’i dokumendi. 6.2. Eksportija sisemise jälgitavussüsteemiga tõendatakse ekspordilitsentsiga hõlmatud puidu õiguspärasus. Süsteem katab vähemalt kõik tarneahelaga seotud kontrollid järgmiste etappide puhul: tooraine (nt palgid või osaliselt töödeldud tooted) saatmisest saeveskisse, saeveski sees ja saeveskist ekspordikohta. 6.2.1. Esmasektoris hõlmab eksportija jälgitavussüsteem vähemalt palkide laadimiskohast või laoplatsilt toimuvat transporti ja kõiki järgmisi etappe kuni ekspordikohani. 6.2.2. Töötlevas sektoris hõlmab eksportija jälgitavussüsteem vähemalt esmasektorist toimuvat transporti ja kõiki järgmisi etappe kuni ekspordikohani. 6.2.3. Kui etappi haldab eksportija, siis kaasatakse eksportija sisemisse jälgitavussüsteemi mis tahes punktides 6.2.1 ja 6.2.2 märgitud tarneahela varasem etapp. 6.2.4. Kui etappi haldab eksportijast erinev juriidiline isik, kontrollib LV, et punktides 6.2.1 ja 6.2.2 märgitud tarneahela varasemaid etappe kontrollib eksportija varustaja või alltöövõtja ja et veodokumentides on märgitud, kas puit pärineb või ei pärine raielangilt, mille õiguspärasust ei ole kinnitatud. 6.2.5. V-Legal’i dokumendi väljastamiseks peavad kõigil eksportija saadetise tarneahelas asuvatel tarnijatel olema kehtiv õiguspärasuse või SFM-sertifikaat ja nad peavad tõendama, et kõik õiguslikult kontrollitud puidu tarneahela etapid hoitakse eraldi tarnetest, mille kohta ei ole kehtivat õiguspärasuse või SFM-sertifikaati. 6.3. V-Legal’i dokumendi saamiseks peab ettevõte olema kehtiva õiguspärasuse sertifikaadiga registreeritud eksportija (ETPIK-loa omanik). ETPIK-loa omanik esitab LV-le taotluse ja lisab sellele järgmised dokumendid tõendamaks, et toote toorainetes sisalduv puit pärineb ainult kontrollitud seaduslikest allikatest: 6.3.1. kogu puidu/tooraine, mis saadi pärast viimast auditit (kuni kaksteist kuud), veodokumentide kokkuvõte ja 6.3.2. pärast viimast auditit (kuni kaksteist kuud) koostatud puidu/tooraine bilansiaruannete ja töödeldud puidu bilansiaruannete kokkuvõte. 6.4. Seejärel teeb LV läbi järgmised etapid. 6.4.1. Andmete võrdlemine veodokumentide, puidu/tooraine bilansiaruannete ja töödeldud puidu bilansiaruannete kokkuvõtete põhjal. 6.4.2. Iga tootetüübi kasutamismäära kontroll puidu/tooraine bilansiaruannete ja töödeldud puidu bilansiaruannete analüüsi põhjal. 6.4.3. Vajaduse korral tuleb pärast andmete võrdlust ettevõtet külastada, et tagada kooskõla V-Legal’i dokumendis kirjeldatud teabega. Seda võib teha, kontrollides ekspordisaadetisi pisteliselt ja kontrollides tehase tööd ja dokumente. 6.5. Kontrolli tulemused 6.5.1. Kui ETPIK-loa omanik vastab õiguspärasuse ja tarneahela nõuetele, väljastab LV V-Legal’i dokumendi IV lisas esitatud kujul. 6.5.2. Ülalnimetatud nõuetele vastav ETPIK-loa omanik võib vastavusmärgist oma toodetel ja/või pakenditel kasutada. Vastavusmärgise kasutamise juhend on välja töötatud. 6.5.3. Kui ETPIK-loa omanik ei vasta õiguspärasuse ja tarneahela nõuetele, väljastab LV V-Legal’i dokumendi asemel mittevastavusaruande. 6.6. LV teeb järgmist: 6.6.1. edastab kahekümne nelja tunni jooksul otsuse tegemisest metsandusministeeriumile V-Legal’i dokumendi või mittevastavusaruande koopia; 6.6.2. saadab vähemalt iga kolme kuu tagant metsandusministeeriumile üksikasjaliku aruande ja avaliku kokkuvõtva aruande, mis sisaldab väljastatud V-Legal’i dokumentide arvu ning tuvastatud mittevastavuste arvu ja tüüpi ning koopiad KANile, kaubandusministeeriumile ja tööstusministeeriumile. 7. JÄRELEVALVE Indoneesia TLAS sisaldab ka vabaühenduste teostatavat järelevalvet (sõltumatu järelvalve) ja ulatuslikku hindamist. Selleks, et muuta FLEGTi vabatahtlikud partnerluslepingud veelgi tõhusamaks, on süsteemi lisatud korrapärane hindamine. Sõltumatut järelevalvet teostavad vabaühendused, et hinnata käitajate, LPde ja LVde vastavust Indoneesia TLASi nõuetele, sh akrediteerimisstandardid ja juhendid. Käesolevas kontekstis tähendavad vabaühendused Indoneesia juriidilisi isikuid, sh metsandusega seotud MTÜd, metsas või selle ümbruses elavad kogukonnad ja Indoneesia eraisikud. Ulatuslikku hindamist teostab mitme sidusrühma ühendmeeskond, mis vaatab üle Indoneesia TLASi, määratleb puudujäägid ja võimalikud süsteemi parandusvõimalused vastavalt metsandusministeeriumi nõudele. Korrapärase hindamise eesmärk on tagada sõltumatu kinnitus, et Indoneesia TLAS toimib vastavalt kirjeldusele ja tugevdab seeläbi väljastatud FLEGT-litsentside usaldusväärsust. Korrapärasel hindamisel kasutatakse sõltumatu järelevalve ja ulatusliku hindamise käigus tehtud tähelepanekuid ja soovitusi. Korrapärase hindamise juhised on esitatud VI lisas. Liide TARNEAHELA KONTROLL 1. RIIGIMETSAST PÄRINEVA PUIDU TARNEAHELA TOIMIMISOHJE KIRJELDUS 1.1. Raielank a)