TÕLGE  
Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vaheline  
LEPING  
millega kehtestatakse raamistik Uus-Meremaa osalemiseks Euroopa Liidu 
kriisiohjamisoperatsioonides  
EUROOPA LIIT (EL)  
ühelt poolt ja  
UUS-MEREMAA  
teiselt poolt,  
edaspidi „lepinguosalised”,  
ning arvestades järgmist:  
(1) Euroopa Liit võib otsustada võtta meetmeid kriisiohjamise valdkonnas.  
(2) Euroopa Liit otsustab, kas kutsuda kolmandaid riike osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonides. Uus-Meremaa võib 
Euroopa Liidu kutse vastu võtta ja oma panust pakkuda. Sellisel juhul otsustab Euroopa Liit Uus-Meremaa poolt 
pakutava panuse vastuvõtmise.  
(3) Uus-Meremaa ELi kriisiohjamisoperatsioonides osalemise tingimused tuleks sätestada lepinguga, mis kehtestab 
raamistiku sellise võimaliku tulevase osalemise kohta, mitte määrata neid tingimusi kindlaks iga operatsiooni 
puhul eraldi.  
(4) Selline leping ei tohiks piirata Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel ega mõjutada Uus-Meremaa üksikjuh ­
tumipõhiseid otsuseid EL kriisiohjamisoperatsioonis osalemise kohta.  
(5) Selline leping peaks käsitlema üksnes tulevasi ELi kriisiohjamisoperatsioone ning ei tohiks piirata võimalikke 
kehtivaid lepinguid, mis reguleerivad Uus-Meremaa osalemist juba käimasolevas ELi kriisiohjamisoperatsioonis,  
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:  
I JAGU  
ÜLDSÄTTED  
Artikkel 1  
Osalemist käsitlevad otsused  
1. Pärast Euroopa Liidu otsust kutsuda Uus-Meremaa 
osalema EL kriisiohjamisoperatsioonis ning kui Uus-Meremaa 
on otsustanud osaleda, teavitab Uus-Meremaa Euroopa Liitu 
enda pakutavast panusest.  
2. Euroopa Liit annab niipea kui võimalik Uus-Meremaale 
eelnevalt märku tema tõenäolisest panusest operatsiooni ühis ­
tesse kuludesse, et abistada Uus-Meremaad tema pakkumise 
koostamisel.  
3. Euroopa Liit hindab Uus-Meremaa panust Uus-Meremaaga 
konsulteerides.  
4. Euroopa Liit edastab hindamise tulemuse kirja teel 
õigeaegselt Uus-Meremaale, et tagada Uus-Meremaa osalemine 
kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.  Artikkel 2  
Õiguslik raamistik  
1. Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi nõutavate 
rakenduseeskirjadega ühineb Uus-Meremaa nõukogu otsusega, 
millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et EL viib läbi krii ­
siohjamisoperatsiooni, ning mis tahes muu otsusega, millega 
Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi kriisiohjamisoperatsiooni 
pikendada.  
2. Uus-Meremaa osalemine EL kriisiohjamisoperatsioonis ei 
piira Euroopa Liidu sõltumatust otsuste tegemisel.  
3. Lõige 1 ei mõjuta Uus-Meremaa õigust lõpetada osalemine 
ELi kriisiohjamisoperatsioonis, kui ta ei ole nõus nimetatud 
lõikes osutatud otsusega.  
Artikkel 3  
Isikkoosseisu ja vägede staatus  
1. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Uus-Meremaa poolt 
lähetatud isikkoosseisu ja/või ELi kriisiohjamise sõjalisele operat ­
sioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/mis ­
siooni staatuse lepinguga, kui see on olemas, mis on sõlmitud 
Euroopa Liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.ET L 160/2 Euroopa Liidu Teataja 21.6.2012
2. Riigist/riikidest, kus ELi kriisiohjamisoperatsioon toimub, 
väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse 
lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse asjaomaste 
peakorterite ja juhtimisüksuste ning Uus-Meremaa vaheliste 
kokkulepetega.  
3. Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud vägede/missiooni 
staatuse lepingu kohaldamist, ning vastavalt kehtivatele kahe- 
või mitmepoolsetele lepingutele teostab juhul, kui Uus-Meremaa 
väed asuvad ELi liikmesriigi laeva või õhusõiduki pardal, juris ­
diktsiooni kõnealune liikmesriik vastavalt oma siseriiklikele 
õigusaktidele ja menetlustele.  
4. Uus-Meremaa vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud 
seoses Uus-Meremaa ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega, 
kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu liige või kui see käib 
tema isikkoosseisu liikme kohta. Uus-Meremaa vastutab oma 
isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete, eelkõige õigus ­
like ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma õigusnormi ­
dega.  
5. Pooled lepivad kokku, et loobuvad kõikidest, välja arvatud 
lepingulistest nõuetest teineteise vastu kummalegi poolele 
kuuluva või nende kasutuses oleva vara kahjustamise, kaotsimi ­
neku või hävimise korral või kummagi poole isikkoosseisu 
liikme vigastuse või surma korral, mis tulenes nende käesoleva 
lepinguga seotud ametlike kohustuste täitmisest, välja arvatud 
juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumi ­
sega.  
6. Uus-Meremaa kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel 
esitama deklaratsiooni mis tahes Uus-Meremaa osalusega ELi 
kriisiohjamisoperatsioonis osaleva riigi vastu nõuetest loobumise 
kohta.  
7. Euroopa Liit kohustub tagama, et Euroopa Liidu liikmes ­
riigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel deklaratsiooni 
selle kohta, et Uus-Meremaa ELi kriisiohjamisoperatsioonis 
osalemise korral loobuvad nad Uus-Meremaa vastu nõuete esita ­
misest.  
Artikkel 4  
Salastatud teave  
1. Uus-Meremaa võtab vajalikud meetmed, et tagada ELi 
salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu 31. märtsi 2011. 
aasta otsuses 2011/292/EL (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike 
julgeolekueeskirjade kohta) (  1 ) sätestatud Euroopa Liidu 
Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, seal ­
hulgas ELi operatsiooni ülema antud juhistele ELi kriisiohjamise 
sõjalise operatsiooni kohta või ELi missiooni juhi antud juhistele 
ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohta.  
2. Kui EL saab salastatud teavet Uus-Meremaalt, kaitstakse 
kõnealust teavet selle salastatuse taseme kohaselt ja pidades 
kinni standarditest, mis on samaväärsed Euroopa Liidu salas ­
tatud teabele kohaldatavates eeskirjades kehtestatutega.  3. Kui EL ja Uus-Meremaa on sõlminud salastatud teabe 
vahetamise julgeolekukorra lepingu, kohaldatakse sellise lepingu 
sätteid EL kriisiohjamisoperatsiooni suhtes.  
II JAGU  
SÄTTED KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES 
OSALEMISE KOHTA  
Artikkel 5  
ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud 
isikkoosseis  
1. Uus-Meremaa tagab, et tema ELi kriisiohjamise tsiviilope ­
ratsioonile lähetatud isikkoosseis täidab oma ülesandeid koos ­
kõlas:  
a) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate 
muudatustega;  
b) operatsiooni plaaniga;  
c) rakendusmeetmetega.  
2. Uus-Meremaa teavitab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni 
missiooni juhti („missiooni juht”) ning liidu välisasjade ja julge ­
olekupoliitika kõrget esindajat („kõrge esindaja”) õigeaegselt igast 
muudatusest oma panuses ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.  
3. EL kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoos ­
seis läbib arstliku läbivaatuse, Uus-Meremaa pädevate asutuste 
hinnangul vajalikud vaktsineerimised ja peab Uus-Meremaa 
pädeva asutuse tõendiga olema tunnistatud tervisliku seisundi 
poolest sobivaks oma ülesandeid täitma. ELi kriisiohjamise 
tsiviiloperatsioonile lähetatud töötajad esitavad selle tõendi 
koopia.  
Artikkel 6  
Käsuliin  
1. Uus-Meremaa lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi 
ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve 
silmas pidades.  
2. Kogu isikkoosseis jääb oma siseriiklike asutuste täielikku 
alluvusse.  
3. Siseriiklikud asutused annavad operatiivjuhtimise üle ELile.  
4. Missiooni juht vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperat ­
siooni eest ning juhib ja kontrollib ELi kriisiohjamise tsiviilope ­
ratsiooni kohapeal.  
5. Missiooni juht juhib ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni 
ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.ET 21.6.2012 Euroopa Liidu Teataja L 160/3  
( 1 ) ELT L 141, 27.5.2011, lk 17.
6. Artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt on Uus- 
Meremaal operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad 
õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa 
Liidu liikmesriikidel.  
7. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht 
vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni isikkoosseisu liik ­
mete distsiplinaarkontrolli eest. Vajadusel võtab distsiplinaar ­
meetmeid asjaomane siseriiklik asutus.  
8. Uus-Meremaa määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab 
operatsioonis Uus-Meremaa kontingenti. Riiklik kontaktisik 
annab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juhile 
aru siseriiklikest küsimustest ning vastutab väekontingendi 
igapäevase distsipliini eest.  
9. Euroopa Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse 
pärast konsulteerimist Uus-Meremaaga, kui operatsiooni lõpeta ­
mise päeval panustab Uus-Meremaa jätkuvalt ELi kriisiohjamise 
tsiviiloperatsiooni.  
Artikkel 7  
Finantsaspektid  
1. Uus-Meremaa kannab kõik oma operatsioonis osalemisega 
seotud kulud, välja arvatud jooksvad kulud, nagu on sätestatud 
operatsiooni tegevuseelarves. See ei piira artikli 8 kohaldamist.  
2. Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, 
pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine 
või rikkumine, reguleeritakse Uus-Meremaa võimaliku vastutuse 
ja temapoolse kahjude hüvitamisega seonduvaid küsimusi 
vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud artikli 3 lõikes 1 
osutatud kohaldatava missiooni staatuse lepingu või mis tahes 
kohaldatava alternatiivse korra alusel.  
Artikkel 8  
Tegevuseelarve rahastamises osalemine  
1. Uus-Meremaa osaleb ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni 
eelarve rahastamises.  
2. Uus-Meremaa poolt tegevuseelarvesse eraldatav summa 
arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi alusel. Aluseks 
võetakse valem, mis annab tulemuseks väiksema summa:  
a) lähtesumma see osa, mis on võrdeline Uus-Meremaa rahva ­
majanduse kogutulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet 
rahastavate riikide rahvamajanduse kogutulude summa suht ­
arvuga, või  
b) tegevuseelarve lähtesumma see osa, mis on võrdeline operat ­
sioonis osaleva Uus-Meremaa isikkoosseisu ja kõigi operat ­
sioonis osalevate riikide isikkoosseisu suhtarvuga.  
3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Uus-Meremaa Euroopa 
Liidu liikmesriikide isikkoosseisu liikmetele makstavate päevara ­
hade rahastamises.  4. Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul Uus- 
Meremaa teatava ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni rahas ­
tamises osalemisest, kui:  
a) Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva Uus-Meremaa 
panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise täht ­
susega, või  
b) Uus-Meremaa kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa 
Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.  
5. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni missiooni juht ja Uus- 
Meremaa asjaomased haldusorganid sõlmivad omavahel Uus- 
Meremaa poolt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevus ­
eelarvesse eraldatavate summade maksmist käsitleva lepingu. 
Nimetatud leping hõlmab muu hulgas järgmisi sätteid:  
a) asjaomane summa;  
b) rahalise panuse maksmise kord ja  
c) kontrollimenetlus.  
III JAGU  
SÄTTED KRIISIOHJAMISE SÕJALISTES OPERATSIOONIDES 
OSALEMISE KOHTA  
Artikkel 9  
ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine  
1. Uus-Meremaa tagab, et tema ELi kriisiohjamise sõjalises 
operatsioonis osalevad väed ja isikkoosseis täidavad oma üles ­
andeid kooskõlas:  
a) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate 
muudatustega,  
b) operatsiooni plaaniga ja  
c) rakendusmeetmetega.  
2. Uus-Meremaa teavitab ELi operatsiooni ülemat õigeaegselt 
igast muudatusest oma operatsioonis osalemises.  
Artikkel 10  
Käsuliin  
1. Kõik ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad 
väed ja kogu isikkoosseis jäävad oma siseriiklike asutuste täie ­
likku alluvusse.  
2. Uus-Meremaa lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi 
ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni huve 
silmas pidades.  
3. Siseriiklikud asutused annavad ELi operatsiooni ülemale, 
kellel on õigus oma volitusi delegeerida, üle operatiiv- ja takti ­
kalise juhtimise ja/või kontrolli oma vägede ja isikkoosseisu üle.  
4. Uus-Meremaal on operatsiooni igapäevase juhtimise seisu ­
kohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel 
Euroopa Liidu liikmesriikidel.ET L 160/4 Euroopa Liidu Teataja 21.6.2012
5. EL operatsiooni ülem võib pärast Uus-Meremaaga konsul ­
teerimist igal ajal taotleda Uus-Meremaa panuse lõpetamist.  
6. Uus-Meremaa määrab kõrge sõjalise esindaja esindama 
oma riigi kontingenti ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. 
Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõigis operatsiooniga 
seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab Uus-Meremaa 
kontingendi igapäevase distsipliini eest.  
Artikkel 11  
Finantsaspektid  
1. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 12 kohalda ­
mist, kannab Uus-Meremaa kõik oma operatsioonis osalemisega 
seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste 
kulude alla käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud õigus ­
aktide kohaselt, samuti nõukogu otsuse 2008/975/ÜVJP (  1 ) 
kohaselt, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise 
või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude 
rahastamise haldamiseks.  
2. Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, 
pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine 
või rikkumine, maksab Uus-Meremaa, kui ta on tunnistatud 
vastutavaks, kompensatsiooni vastavalt tingimustele, mis on 
ette nähtud artikli 3 lõikes 1 osutatud kohaldatava vägede staa ­
tuse lepinguga.  
Artikkel 12  
Ühiste kulude rahastamises osalemine  
1. Uus-Meremaa osaleb ELi kriisiohjamise sõjalise operat ­
siooni ühiste kulude rahastamises.  
2. Uus-Meremaa poolt ühiste kulude katmiseks eraldatav 
rahaline panus arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi põhjal, 
võttes aluseks valemi, mis annab tulemuseks väiksema summa:  
a) ühiste kulude katmiseks eraldatav summa on võrdeline Uus- 
Meremaa kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni ühiste kulude 
katmises osalevate riikide kogurahvatulude summa suht ­
arvuga või  
b) ühiste kulude katmiseks eraldatav summa on võrdeline 
operatsioonis osaleva Uus-Meremaa isikkoosseisu ja kõigi 
operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu suhtarvuga.  
Lõike 2 punktis b osutatud valemi kasutamisel ja juhul, kui Uus- 
Meremaa isikkoosseis osaleb ainult operatsiooni või vägede 
peakorteri töös, võetakse nimetatud suhtarvu arvutamisel 
aluseks Uus-Meremaa isikkoosseisu ja vastava peakorteri isik ­
koosseisu liikmete koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv 
Uus-Meremaa poolt lähetatud isikkoosseisu ja operatsioonis 
osaleva isikkoosseisu koguarvu alusel.  3. Olenemata lõikest 1 vabastab Euroopa Liit üldjuhul Uus- 
Meremaa teatava ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste 
kulude rahastamises osalemisest, kui:  
a) Euroopa Liit otsustab, et operatsioonis osaleva Uus-Meremaa 
panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varus ­
tusse ja/või võimetesse on märkimisväärne, või  
b) Uus-Meremaa kogurahvatulu inimese kohta ei ületa Euroopa 
Liidu mis tahes liikmesriigi vastavat näitajat.  
4. Otsuses 2008/975/ÜVJP, millega luuakse mehhanism 
Euroopa Liidu sõjalise või kaitsetähendusega operatsioonide 
ühiste kulude rahastamise haldamiseks, sätestatud halduri ja 
Uus-Meremaa pädevate haldusasutuste vahel sõlmitakse leping. 
Nimetatud leping sisaldab muu hulgas järgmisi sätteid:  
a) asjaomane summa,  
b) rahalise panuse maksmise kord ja  
c) kontrollimenetlus.  
IV JAGU  
LÕPPSÄTTED  
Artikkel 13  
Lepingu rakendamise kord  
Ilma et see piiraks artikli 12 lõike 4 ja artikli 8 lõike 5 kohal ­
damist, sõlmitakse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge 
esindaja ja Uus-Meremaa asjaomaste asutuste vahel kõik käes ­
oleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja haldusalased 
kokkulepped.  
Artikkel 14  
Kohustuste täitmata jätmine  
Kui üks pooltest jätab käesolevast lepingust tulenevad kohus ­
tused täitmata, on teisel poolel õigus käesolev leping ühekuulise 
etteteatamisega lõpetada.  
Artikkel 15  
Vaidluste lahendamine  
Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused 
lahendatakse poolte vahel diplomaatilisel teel.  
Artikkel 16  
Jõustumine  
1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval 
pärast seda, kui pooled on teatanud teineteisele lepingu jõus ­
tamiseks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.  
2. Käesolev leping vaadatakse läbi lepinguosalise taotlusel.  
3. Käesolevat lepingut võib muuta pooltevahelise vastastikuse 
kirjaliku kokkuleppe alusel.ET 21.6.2012 Euroopa Liidu Teataja L 160/5  
( 1 ) ELT L 345, 23.12.2008, lk 96.
4. Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks pooltest teatab teisele poolele kirjalikult lepingu denons ­
seerimisest. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast sellekohase teate kättesaamist teise poole poolt.  
Sõlmitud kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta aprillikuu kaheksateistkümnendal päeval Brüsselis.  
Euroopa Liidu nimel  Uus-Meremaa nimelET L 160/6 Euroopa Liidu Teataja 21.6.2012
ELI LIIKMESRIIKIDE DEKLARATSIOON  
ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ELi nõukogu otsust, mis käsitleb Uus-Meremaa osalusega ELi kriisiohjamis ­
operatsiooni, loobuvad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, nõuetest 
Uus-Meremaa vastu oma isikkoosseisu liikmete vigastuste ja surma korral või nendele kuuluvale ja ELi 
kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, 
kui selline vigastus, surm või varaline kahju:  
— oli põhjustatud Uus-Meremaa isikkoosseisu poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste 
täitmisel, välja arvatud juhul, kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või  
— tulenes Uus-Meremaale kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et asjaomast varustust kasutati seoses 
operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varustust kasutava Uus-Meremaalt ELi 
kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.  
UUS-MEREMAA DEKLARATSIOON  
Uus-Meremaa, kes kohaldab ELi kriisiohjamisoperatsiooni käsitlevat ELi nõukogu otsust, loobub võimalusel, 
niivõrd kui seda lubab tema siseriiklik õigussüsteem, nõuetest ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva ELi 
liikmesriigi vastu oma isikkoosseisu liikme vigastuste või surma korral või talle kuuluvale ja ELi kriisiohja ­
misoperatsioonis kasutatavale varustusele tekitatud kahju või sellise varustuse hävimise korral, kui selline 
vigastus, surm või varaline kahju:  
a) oli põhjustatud isikkoosseisu poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja 
arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või  
b) tulenes ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevatele riikidele kuuluva varustuse kasutamisest, eeldusel et 
asjaomast varustust kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud varus ­
tust kasutava ELi kriisiohjamisoperatsiooni isikkoosseisu liikme raske hooletuse või tahtliku üleastumi ­
sega.ET 21.6.2012 Euroopa Liidu Teataja L 160/7