TÕLGE
VANEMLIKU VASTUTUSE JA LASTEKAITSEMEETMETEGA SEOTUD KOHTUALLUVUST,
KOHALDATAVAT SEADUST, TUNNUSTAMIST, KOHTUOTSUSTE TÄITMIST JA KOOSTÖÖD
KÄSITLEV KONVENTSIOON
(Sõlmitud 19. oktoobril 1996)
Käesolevale konventsioonile allakirjutanud riigid,
arvestades vajadust parandada lastekaitset teatavates rahvusvahelistes olukordades,soovides vältida konflikti oma õigussüsteemide vahel lastekaitsemeetmetega seotud pädevuse, kohaldatava õiguse, tunnus-
tamise ja meetmete rakendamise suhtes,
tuletades meelde lastekaitsealase rahvusvahelise koostöö olulisust,kinnitades, et lapse parimad huvid tuleb seada esikohale,märkides, et alaealiste kaitse suhtes ametiasutuste volitusi ja kohaldatavat õigust käsitlev 5. oktoobri 1961. aasta konvent-
sioon tuleks uuesti läbi vaadata,
soovides kehtestada sel eesmärgil üldsätted, võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta
lapse õiguste konventsiooni,
on kokku leppinud järgmises:
I PEATÜKK
KONVENTSIOONI REGULEERIMISALA
Artikkel 1
1. Käesoleva konventsiooni eesmärgid on järgmised:
a) määrata kindlaks riik, kelle ametiasutused on pädevad võtma
meetmeid lapse isiku või vara kaitseks;
b) määrata kindlaks, millist õigust peavad need ametiasutused
oma pädevuse kasutamisel kohaldama;
c) määrata kindlaks vanemliku vastutuse suhtes kohaldatav
õigus;
d) näha ette selliste kaitsemeetmete tunnustamine ja rakenda-
mine kõikides osalisriikides;
e) seada sisse osalisriikide ametiasutuste vaheline koostöö, mis
on vajalik käesoleva konventsiooni eesmärkide saavutami-seks.2. Käesolevas konventsioonis hõlmab „vanemlik vastutus ”
vanema õigusi või muud analoogilist õigussuhet, millega määra-
takse kindlaks vanemate, eestkostjate või teiste seaduslike esin-dajate õigused, volitused ja vastutus lapse isiku või vara suhtes.
Artikkel 2
Konventsioon kehtib laste suhtes nende sünnihetkest kuni
nende 18aastaseks saamiseni.
Artikkel 3
Artiklis 1 nimetatud meetmed võivad käsitleda eelkõige järg-
mist:
a) vanemliku vastutuse tekkimine, teostamine, äravõtmine või
piiramine ning selle delegeerimine;
b) eestkosteõigused, sealhulgas lapse hooldamisega seotud
õigused, eelkõige õigus määrata kindlaks lapse elukoht, jalapsega suhtlemise õigused, sealhulgas õigus viia laps piiratudajaks mujale kui tema alaline elukoht;ET 11.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 151/39
c) eestkoste, hooldus ja samalaadsed instituudid;
d) iga sellise isiku või organi määramine ja ülesanded, kes
vastutab lapse isiku või tema vara eest või esindab võiabistab last;
e) lapse paigutamine kasuperekonda või hooldeasutusse või
lapse hooldamine kafalah või samalaadse institutsiooni poolt;
f) ametiasutuste järelevalve lapse hooldamise üle isiku poolt,
kes on lapse eest vastutav;
g) lapse vara haldamine, säilitamine või käsutamine.
Artikkel 4
Käesolevat konventsiooni ei kohaldata järgmise suhtes:
a) põlvnemise tuvastamine või vaidlustamine;b) lapsendamisotsused, lapsendamisega seotud ettevalmistavad
meetmed ning lapsendamise kehtetuks tunnistamine võitühistamine;
c) lapse nimi ja eesnimed;
d) emantsipatsioon;e) ülalpidamiskohustused;
f) usaldusomand või pärimine;
g) sotsiaalkindlustus;h) üldist laadi meetmed haridus- ja tervishoiuküsimustes;
i) laste poolt toime pandud kriminaalkuritegude tulemusel
võetud meetmed;
j) otsused varjupaigaõiguse ja immigratsiooni kohta.
II PEATÜKK
KOHTUALLUVUS
Artikkel 5
1. Lapse alalise elukoha osalisriigi haldus- ja kohtuorganid on
pädevad võtma meetmeid, mis on ette nähtud lapse isiku võivara kaitseks.2. Vastavalt artiklile 7 on lapse alalise elukoha muutumisel
see pädevus uue alalise elukoha riigi asutustel.
Artikkel 6
1. Pagulaslaste ja nende laste puhul, kes on oma riigis esine-
vate rahutuste tõttu rahvusvaheliselt ümber asustatud, on artikli
5 lõikes 1 sätestatud pädevus selle osalisriigi asutustel, kelleterritooriumil need lapsed ümberasustamise tõttu on.
2. Eelmise lõike sätteid kohaldatakse ka laste suhtes, kelle
alalist elukohta ei ole võimalik kindlaks teha.
Artikkel 7
1. Lapse ebaseadusliku äraviimise või kinnipidamise korral
säilitavad selle osalisriigi asutused, kus oli lapse alaline elukohtvahetult enne äraviimist või kinnipidamist, oma pädevuse kunilaps on saanud alalise elukoha teises riigis, ja kui:
a) iga isik, institutsioon või muu organ, kellel on eestkos-
teõigus, on nõustunud äraviimise või kinnipidamisega, või
b) laps on elanud teises riigis vähemalt ühe aasta pärast seda,
kui isik, institutsioon või muu organ, kellel on eestkos-teõigus, teab või oleks pidanud teadma lapse asukohta,ükski sel ajavahemikul esitatud tagasisaatmise taotlus ei olepooleli ja laps on end uues keskkonnas sisse seadnud.
2. Lapse äraviimine või kinnipidamine on ebaseaduslik, kui:a) sellega rikutakse isikule, institutsioonile või muule organile
ühiselt või üksi antud eestkosteõigusi selle riigi seadustealusel, kus oli lapse alaline elukoht enne äraviimist või kinni-pidamist; ning
b) äraviimise või kinnipidamise ajal neid õigusi üksi või koos
teistega teostati või oleks teostatud, kui äraviimist või kinni-pidamist ei oleks toimunud.
Punktis a nimetatud eestkosteõigus võib tekkida eelkõige seadu-
sest tulenevalt, kohtu või haldusotsuse alusel või selles riigisõigusliku toimega lepingu alusel.ET L 151/40 Euroopa Liidu Teataja 11.6.2008
3. Kuni lõikes 1 nimetatud asutused säilitavad oma pädevuse,
võivad selle osalisriigi asutused, kuhu laps on viidud või kusteda kinni peetakse, võtta artikli 11 alusel üksnes selliseid kiire-loomulisi meetmeid, mis on vajalikud lapse isiku või vara kait-seks.
Artikkel 8
1. Erandina võib artikli 5 või 6 alusel pädev osalisriigi asutus,
kui ta arvab, et teise osalisriigi asutus saaks konkreetsel juhullapse parimaid huve paremini hinnata:
—taotleda, et teine asutus võtaks otse või oma riigi keskasu-
tuse abil endale pädevuse selliste kaitsemeetmete võtmiseks,mida ta peab vajalikuks, või
—peatada juhtumi käsitlemine ja kutsuda lepinguosalisi üles
esitama sellise taotluse teise riigi asutusele.
2. Osalisriigid, kelle asutuste poole pöördutakse vastavalt
eelmises lõikes sätestatule, on järgmised:
a) riik, mille kodanik laps on;
b) riik, kus asub lapse vara;
c) riik, mille asutustele on esitatud abielulahutuse, lapse vane-
mate lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise taotlus;
d) riik, millega laps on märkimisväärselt seotud.
3. Asjaomased asutused võivad alustada arutelu.
4. Asutus, kelle poole pöördutakse vastavalt lõikes 1 sätesta-
tule, võib saada pädevuse artikli 5 või 6 alusel pädeva asutuseasemel, kui ta arvab, et see on lapse parimates huvides.
Artikkel 9
1. Kui artikli 8 lõikes 2 osutatud osalisriigi asutused arvavad,
et nad saavad lapse parimaid huvisid paremini hinnata, võivadnad:
—taotleda, et lapse alalise elukoha osalisriigi pädeval asutusel
oleks otseselt või selle riigi keskasutuse abil õigus teostadapädevust, et võtta kaitsemeetmeid, mida nad peavad vajali-kuks, või—kutsuda lepinguosalisi üles esitama sellise taotluse lapse
alalise elukoha osalisriigi asutusele.
2. Asjaomased asutused võivad alustada arutelu.3. Taotluse esitanud asutus võib teostada pädevust lapse
alalise elukoha osalisriigi asutuse asemel üksnes juhul, kui see
asutus on taotluse rahuldanud.
Artikkel 10
1. Ilma et see piiraks artiklite 5 –9 kohaldamist, võtavad
osalisriigi asutused, kes teostavad pädevust, et teha otsust teisesosalisriigis alalist elukohta omava lapse vanemate abielulahutusevõi lahuselu või nende abielu kehtetuks tunnistamise taotluse
kohta, kui see on sätestatud osalisriigi õiguses, meetmeid, mis
on vajalikud selle lapse isiku või vara kaitseks, kui:
a) menetluse alustamisel elab üks lapse vanematest alaliselt
selles riigis ja ühel abikaasadest on vanemlik vastutus lapseeest, ja
b) vanemad ja teised isikud, kellel on vanemlik vastutus lapse
eest, on nõustunud nende asutuste pädevusega võtta selliseidmeetmeid ja see on lapse parimates huvides.
2. Lõikes 1 sätestatud pädevus võtta meetmeid lapse kaitseks
lõpeb niipea, kui abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetukstunnistamise taotluse rahuldamise või rahuldamatajätmise otsuson jõustunud või kui menetlus on lõppenud mõnel muul
põhjusel.
Artikkel 11
1. Edasilükkamatutel juhtudel on selle osalisriigi asutustel,
kelle territooriumil laps või lapsele kuuluv vara asub, pädevusvõtta mis tahes kaitsemeetmeid.
2. Eelmise lõike alusel osalisriigis alaliselt elava lapse suhtes
võetud meetmed aeguvad niipea, kui artiklite 5 –10 alusel
pädevad asutused on võtnud olukorrale vastavad meetmed.
3. Lõike 1 alusel kolmandas riigis alaliselt elava lapse suhtes
võetud meetmed aeguvad igas osalisriigis niipea, kui olukorralevastavaid ja teise riigi asutuste poolt võetud meetmeid tunnustabkõnealune osalisriik.ET 11.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 151/41
Artikkel 12
1. Vastavalt artiklile 7 on nende osalisriikide asutustel, kelle
territooriumil laps või tema vara asub, pädevus võtta lapse isikuvõi vara kaitseks ajutisi meetmeid, millel on kõnealuse riigigapiirduv territoriaalne toime, kui sellised meetmed ei sobi kokkuartiklite 5 –10 alusel pädevate asutuste poolt juba võetud meet-
metega.
2. Eelmise lõike alusel osalisriigis alaliselt elava lapse suhtes
võetud meetmed aeguvad niipea, kui artiklite 5 –10 alusel
pädevad asutused on teinud otsuse olukorrale vastavate kaitse-meetmete kohta.
3. Lõike 1 alusel kolmandas riigis alaliselt elava lapse suhtes
võetud meetmed aeguvad osalisriigis, kus meetmed võeti, niipea,kui olukorrale vastavaid ja teise riigi asutuste poolt võetud meet-meid tunnustab kõnealune osalisriik.
Artikkel 13
1. Osalisriigi asutused, kellel on artiklite 5 –10 alusel pädevus
võtta meetmeid lapse isiku või vara kaitseks, peavad hoidumaselle pädevuse teostamisest, kui menetluse alustamise ajal onvastavaid meetmeid taotletud teise osalisriigi asutustelt, kellelon taotlemise hetkel pädevus artiklite 5 –10 alusel, ja need on
endiselt otsustamisel.
2. Eelmise lõike sätteid ei kohaldata juhul, kui asutused,
kellele meetmete taotlus algselt esitati, on pädevusest loobunud.
Artikkel 14
Artiklite 5 –10 kohaldamisel võetud meetmed kehtivad vastavalt
nende tingimustele ka siis, kui asjaolude muutumise tõttu onkõrvaldatud alus, millel pädevus põhines, kuni konventsioonialusel pädevad asutused ei ole neid meetmeid muutnud, asen-danud ega lõpetanud.
III PEATÜKK
KOHALDATAV ÕIGUS
Artikkel 15
1. Osalisriigid kohaldavad oma pädevuse teostamisel II
peatüki sätete alusel oma siseriiklikku õigust.
2. Kuivõrd lapse isiku või vara kaitse seda nõuab, võivad nad
siiski erandkorras kohaldada või võtta arvesse selle riigi õigust,kes on antud olukorraga märkimisväärselt seotud.3. Kui lapse alaliseks elukohaks saab teine osalisriik, haka-
takse endises elukohariigis võetud meetmete kohaldamistingi-musi elukoha muutumise hetkest alates reguleerima nimetatudteise riigi õigusega.
Artikkel 16
1. Vanemliku vastutuse tekkimist või lõppemist seadusest
tulenevalt, ilma kohtu- või haldusasutuse sekkumiseta, regulee-ritakse lapse alalise elukohariigi õigusega.
2. Vanemliku vastutuse tekkimist või lõppemist lepingu või
ühepoolse tehingu alusel, ilma kohtu- või haldusasutuse sekku-miseta, reguleeritakse lapse alalise elukohariigi õigusega lepinguvõi ühepoolse tehingu jõustumise ajal.
3. Vanemlik vastutus lapse alalise elukohariigi õiguse alusel
säilib ka pärast seda, kui alaliseks elukohaks saab teine riik.
4. Lapse alalise elukoha muutumisel reguleeritakse vanemliku
vastutuse tekkimist seadusest tulenevalt isikul, kellel ei ole sellistvastutust, uue alalise elukohariigi õigusega.
Artikkel 17
Vanemliku vastutuse teostamist reguleeritakse lapse alalise
elukohariigi õigusega. Kui lapse alaline elukoht muutub, regu-leeritakse seda uue alalise elukohariigi õigusega.
Artikkel 18
Artiklis 16 osutatud vanemliku vastutuse võib lõpetada või selle
teostamise tingimusi muuta käesoleva konventsiooni aluselvõetud meetmetega.
Artikkel 19
1. Kolmanda isiku ja selle isiku vahel, kellel oleks õigus
tegutseda lapse seadusliku esindajana tehingu sõlmimiskoha
riigi õiguse alusel, sõlmitud tehingu kehtivust ei saa vaidlustada
ja kolmas isik ei saa kanda vastutust üksnes seetõttu, et teiselisikul ei olnud käesoleva peatüki sätetes määratud õiguse aluselõigust tegutseda lapse seadusliku esindajana, välja arvatud juhul,kui kolmas isik teadis või pidanuks teadma, et vanemlikkuvastutust reguleeritakse viimati nimetatud õigusega.
2. Eelmist lõiget kohaldatakse üksnes juhul, kui tehingu
sõlmisid sama riigi territooriumil asuvad isikud.ET L 151/42 Euroopa Liidu Teataja 11.6.2008
Artikkel 20
Käesoleva peatüki sätteid kohaldatakse ka siis, kui nendes
määratud õigus on kolmanda riigi õigus.
Artikkel 21
1. Käesolevas peatükis tähendab „õigus ”muud osalisriigis
jõus olevat õigust kui tema kollisiooninormid.
2. Kui vastavalt artiklile 16 kohaldatav õigus on kolmanda
riigi oma ja kui selle riigi kollisiooninormides määratakse muukolmanda riigi õigus, kes kohaldaks oma õigust, kohaldatakseviimati nimetatud riigi õigust. Kui see kolmas riik ei kohaldaoma õigust, kohaldatakse artiklis 16 määratud õigust.
Artikkel 22
Käesoleva peatüki sätetes määratud õiguse kohaldamisest võib
keelduda üksnes siis, kui kohaldamine oleks oluliselt vastuolusavaliku korraga, võttes arvesse lapse parimad huvid.
IV PEATÜKK
TUNNUSTAMINE JA TÄITMINE
Artikkel 23
1. Osalisriikide poolt võetud meetmeid tunnustatakse seaduse
alusel kõikides teistes osalisriikides.
2. Tunnustamisest võib siiski keelduda:a) kui meetme võttis asutus, kelle pädevus ei põhinenud ühel II
peatükis sätestatud alusel;
b) kui meede võeti, välja arvatud kiireloomulise olukorra puhul,
kohtu- või haldusmenetluse kontekstis, andmata lapselevõimalust tema ärakuulamiseks, rikkudes selle riigi olulisiprotsessiõiguspõhimõtteid, kus taotletakse tunnustamist;
c) iga isiku taotluse alusel, kes väidab, et meede kahjustab tema
vanemlikku vastutust, kui see meede võeti, välja arvatudkiireloomulise olukorra puhul, andmata sellisele isikulevõimalust tema ärakuulamiseks;
d) kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle riigi
avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist, võttes arvesselapse parimad huvid;
e) kui meede ei sobi kokku kolmandas lapse alalise elukoha
riigis hiljem võetud meetmega, kui hilisem meede vastabselle riigi tunnustamisnõuetele, kus tunnustamist taotletakse;f) kui ei järgita artiklis 33 sätestatud menetlust.
Artikkel 24
Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 1 kohaldamist, võib iga
huvitatud isik taotleda osalisriigi pädevatelt asutustelt otsusetegemist teises osalisriigis võetud meetme tunnustamise võimittetunnustamise kohta. Menetlust reguleeritakse selle riigiõiguse alusel, kus tunnustust taotletakse.
Artikkel 25
Selle riigi asutusele, kus tunnustust taotletakse, on siduvad need
tõsiasjad, mis on meetme võtnud riigi asutuse pädevuse aluseks.
Artikkel 26
1. Kui ühes osalisriigis võetud ja seal rakendatavate meetmete
puhul on vaja neid rakendada teises osalisriigis, kuulutatakse
need huvitatud poole taotluse korral rakendatavaks või registree-ritakse rakendamise eesmärgil teises osalisriigis selle riigi õigusessätestatud korras.
2. Iga osalisriik kohaldab rakendatavaks kuulutamise või
registreerimise suhtes lihtsat ja kiiret menetlust.
3. Rakendatavaks kuulutamise või registreerimise taotluse
võib tagasi lükata vaid ühel artikli 23 lõikes 2 sätestatud põhjus-test.
Artikkel 27
Ilma et see piiraks eelmiste artiklite kohaldamiseks vajalikku
kontrolli, ei tee selle riigi asutused, kus tunnustamist taotletakse,võetud meetmete sisulist kontrolli.
Artikkel 28
Ühes osalisriigis võetud või teises osalisriigis rakendatavaks
kuulutatud või rakendamise eesmärgil registreeritud meetmeidrakendatakse viimati nimetatud riigis nii, nagu need oleksidvõetud selle riigi asutuste poolt. Meetmete rakendamine toimubvastavalt selle riigi õigusele, kus tunnustamist taotletakse, sellisesõiguses sätestatud ulatuses, võttes arvesse lapse parimaid huve.
V PEATÜKK
KOOSTÖÖ
Artikkel 29
1. Osalisriik määrab keskasutuse, kes täidab konventsiooniga
sellistele asutustele pandud kohustusi.ET 11.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 151/43
2. Liitriigid ning riigid, kellel on rohkem kui üks õigussüs-
teem, ja riigid, kellel on autonoomsed territoriaalüksused, võivadmäärata mitu keskasutust ning täpsustada nende ülesanneteterritoriaalse või individuaalse ulatuse. Kui riik on määranudmitu keskasutust, määrab ta keskasutuse, kellele võib saatakõik teated selle riigi piires olevale asjakohasele keskasutuseleedastamiseks.
Artikkel 30
1. Keskasutused teevad omavahelist koostööd ja edendavad
koostööd oma riikide pädevate asutuste vahel, et saavutadakäesoleva konventsiooni eesmärgid.
2. Nad võtavad konventsiooni kohaldamisega seoses asjako-
haseid meetmeid, et anda teavet lastekaitsega seotud seaduste jateenuste kohta nendes riikides.
Artikkel 31
Osalisriigi keskasutus võtab otseselt või riigiasutuste või teiste
organite abil asjakohaseid meetmeid, et:
a) hõlbustada teabevahetust ja anda käesoleva peatüki artiklites
8 ja 9 nimetatud abi;
b) hõlbustada vahenduse, lepitamise või samalaadsete vahendite
abil kokkulepitud lahendusi lapse isiku või vara kaitseksolukordade puhul, mille suhtes kohaldatakse käesolevatkonventsiooni;
c) anda teise osalisriigi pädeva asutuse taotluse korral abi lapse
asukoha kindlakstegemisel, kui on ilmne, et laps asub selleriigi territooriumil, kellele taotlus esitati, ja vajab kaitset.
Artikkel 32
Keskasutuse või mis tahes osalisriigi, kellega lapsel on märki-
misväärne seos, muu pädeva asutuse taotluse korral võib selleosalisriigi keskasutus, kus on lapse alaline elukoht ja kus lapsasub, otseselt või riigiasutuse või teise organi abil:
a) esitada aruande lapse olukorra kohta;
b) paluda oma riigi pädeval asutusel kaaluda vajadust võtta
meetmeid lapse isiku või vara kaitseks.Artikkel 33
1. Kui artiklite 5 –10 alusel pädev asutus kavandab lapse
paigutamist kasuperekonda või hooldeasutusse või lapse hool-damist kafalah või samalaadse institutsiooni poolt ja kui see
paigutamine või hooldamine toimub teises osalisriigis, peabnimetatud asutus kõigepealt konsulteerima viimati nimetatudriigi keskasutuse või muu pädeva asutusega. Sel eesmärgiledastab ta aruande lapse kohta koos kavandatava paigutamisevõi hooldamise põhjendustega.
2. Paigutamise või hooldamise otsuse võib teha taotluse
esitanud riigis üksnes siis, kui keskasutus või muu taotletavariigi pädev asutus on paigutamise või hooldamisega nõus, võttesarvesse lapse parimad huvid.
Artikkel 34
1. Kui kavandatakse kaitsemeedet, võib pädev asutus käesole-
va konventsiooni alusel, kui lapse olukord seda nõuab, taotledateise osalisriigi asutuselt, kellel on lapse kaitse seisukohalt olulistteavet, sellise teabe edastamist.
2. Osalisriik võib teatada, et lõike 1 alusel tehtavad taotlused
tuleb edastada tema asutustele üksnes keskasutuse kaudu.
Artikkel 35
1. Osalisriigi pädevad asutused võivad paluda teise osalisriigi
asutustel abistada käesoleva konventsiooni alusel võetud kaitse-meetmete rakendamisel, eelkõige tagades lapsega suhtlemiseõiguse ja regulaarsete otsekontaktide õiguse tõhusa teostamise.
2. Selle osalisriigi asutused, kus laps alaliselt ei ela, koguvad
selles riigis elava vanema taotlusel, kes püüab saada või säilitadalapsega suhtlemise õigust, teavet või tõendeid ning teevad otsuseselle kohta, kas vanem on sobiv kasutama lapsega suhtlemiseõigust, ja lapsega suhtlemise tingimuste kohta. Asutus, kellel on
artiklite 5 –10 alusel pädevus lahendada lapsega suhtlemise õigu-
sega seotud avaldus, võtab enne otsuse tegemist sellise teabe,tõendid ja järelduse vastu ning arvestab seda.
3. Asutus, kellel on artiklite 5 –10 alusel pädevus otsustada
lapsega suhtlemise õiguse üle, võib peatada menetluse lõike 2alusel esitatud taotluse tulemuste selgumiseni, eelkõige juhul, kuita kaalub avaldust piirata või võtta ära lapsega suhtlemiseõigused, mis anti lapse endises alalises elukohariigis.ET L 151/44 Euroopa Liidu Teataja 11.6.2008
4. Mitte miski käesolevas artiklis ei takista artiklite 5 –10
alusel pädeval asutusel võtta ajutisi meetmeid kuni lõike 2 aluselesitatud taotluse tulemuste selgumiseni.
Artikkel 36
Kui last ähvardab tõsine oht ja kui selle osalisriigi pädevatele
asutustele, kus on võetud või kaalumisel meetmed lapse kait-seks, on teatatud, et lapse elukoht on muutunud või et laps asubteises riigis, teavitavad nimetatud asutused selle teise riigi asutusiseonduvast ohust ning võetud või kaalumisel olevatest meetme-test.
Artikkel 37
Asutus ei taotle ega edasta teavet käesoleva peatüki alusel, kui
see võib tema arvates seada ohtu lapse või tema vara või kuju-tada tõsist ohtu lapse perekonnaliikme vabadusele või elule.
Artikkel 38
1. Ilma et see piiraks võimalust kehtestada mõistlikud tasud
teenuste osutamise eest, kannavad osalisriikide keskasutused jateised riigiasutused käesoleva peatüki sätteid kohaldades omakulud ise.
2. Iga osalisriik võib tasude jaotamise suhtes sõlmida kokku-
leppe ühe või enama osalisriigiga.
Artikkel 39
Iga osalisriik võib sõlmida kokkuleppe ühe või enama osalisrii-
giga, et parandada käesoleva peatüki kohaldamist nende omava-
helistes suhetes. Riigid, kes on sõlminud sellise kokkuleppe,edastavad selle koopia konventsiooni hoiulevõtjale.
VI PEATÜKK
ÜLDSÄTTED
Artikkel 40
1. Lapse alalise elukoha osalisriigi asutused või selle osalisriigi
asutused, kus võeti kaitsemeede, võivad edastada isikule, kellelon vanemlik vastutus, või isikule, kellele on usaldatud lapse võitema vara kaitse, tema taotluse korral tõendi, milles onmärgitud, millises pädevuses sellel isikul on õigus tegutseda jatalle antud volitused.
2. Tõendil märgitud pädevuse ja volituste kuulumist sellele
isikule eeldatakse, kui ole tõestatud vastupidist.
3. Iga osalisriik määrab tõendi koostamiseks pädeva ameti-
asutuse.Artikkel 41
Konventsiooni alusel kogutud või edastatud isikuandmeid kasu-
tatakse üksnes eesmärkidel, milleks need koguti või edastati.
Artikkel 42
Asutused, kellele teave edastatakse, tagavad selle konfidentsiaal-
suse vastavalt oma riigi seadustele.
Artikkel 43
Kõik käesoleva konventsiooni alusel saadetud või edastatud
dokumendid vabastatakse legaliseerimisest või muust samalaad-
sest formaalsusest.
Artikkel 44
Iga osalisriik võib määrata asutused, kellele tuleb taotlused ar-
tiklite 8, 9 ja 33 alusel adresseerida.
Artikkel 45
1. Artiklites 29 ja 44 osutatud kindlaksmääramised tehakse
teatavaks Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi alaliselebüroole.
2. Artikli 34 lõikes 2 osutatud teade esitatakse konventsiooni
hoiulevõtjale.
Artikkel 46
Osalisriik, kus lapse isiku või vara kaitse suhtes kohaldatakse eri
õigussüsteeme või -normistikke, ei ole kohustatud kohaldamakonventsiooni eeskirju üksnes selliste eri süsteemide või õigus-normistike konfliktide suhtes.
Artikkel 47
Sellises riigis, kus käesoleva konventsiooniga reguleeritud küsi-
muste suhtes kohaldatakse erinevates territoriaalüksustes kahtevõi enamat õigussüsteemi või -normistikku, tähendab viide:
1. alalisele elukohale selles riigis viidet alalisele elukohale terri-
toriaalüksuses;
2. lapse asumisele selles riigis viidet lapse asumisele territo-
riaalüksuses;
3. lapse vara asukohale selles riigis viidet lapse vara asukohale
territoriaalüksuses;ET 11.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 151/45
4. riigile, mille kodanikuks laps on, viidet selle riigi õiguses
määratud territoriaalüksusele või asjakohaste eeskirjadepuudumisel viidet territoriaalüksusele, millega lapsel onkõige tihedam seos;
5. riigile, mille asutustele on esitatud abielulahutuse, lapse
vanemate lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamisetaotlus, viidet territoriaalüksusele, mille asutustele onesitatud selline taotlus;
6. riigile, millega lapsel on märkimisväärne seos, viidet terri-
toriaalüksusele, millega lapsel on nimetatud seos;
7. riigile, kuhu laps on viidud või kus teda on hoitud, viidet
asjakohasele territoriaalüksusele, kuhu laps on viidud võikus teda on hoitud;
8. selle riigi organitele või asutustele, välja arvatud keskasu-
tused, viidet nendele organitele või asutustele, kellel onlubatud tegutseda territoriaalüksuses;
9. selle riigi õigusele, menetlusele või asutusele, kus meede
võeti, viidet selle territoriaalüksuse õigusele, menetlusele
või asutusele, kus meede võeti;
10. selle riigi õigusele, menetlusele või asutusele, kellele taotlus
esitati, viidet selle territoriaalüksuse õigusele, menetluselevõi asutusele, kellelt taotletakse tunnustamist või täitmist.
Artikkel 48
III peatüki alusel kohaldatava õiguse kindlakstegemisel riigi
suhtes, mis koosneb kahest või enamast territoriaalüksusest,millest igaühel on käesoleva konventsiooniga hõlmatud küsi-muste suhtes oma õigussüsteem või -normistik, kohaldataksejärgmisi eeskirju:
a) kui sellises riigis on jõus eeskirjad, millega saab kindlaks
teha, millise territoriaalüksuse õigus on kohaldatav, siis
kohaldatakse selle üksuse õigust;
b) selliste eeskirjade puudumisel kohaldatakse asjakohase terri-
toriaalüksuse õigust, nagu on sätestatud artiklis 47.
Artikkel 49
III peatüki alusel kohaldatava õiguse kindlakstegemisel riigi
suhtes, kus on kaks või enam õigussüsteemi või -normistikku,mis kehtivad isikute eri kategooriate suhtes käesoleva konvent-siooniga hõlmatud küsimustes, kohaldatakse järgmisi eeskirju:a) kui sellises riigis on jõus eeskirjad, millega saab kindlaks
teha, milline õigus on kohaldatav, siis kohaldatakse sedaõigust;
b) selliste eeskirjade puudumisel kohaldatakse õigussüsteemi või
õigusnormistikku, millega lapsel on tihedam seos.
Artikkel 50
Käesolev konventsioon ei mõjuta 25. oktoobri 1980. aasta
rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslike küsimuste konvent-siooni kohaldamist mõlema konventsiooni poolte vahel. Miskiei piira siiski käesoleva konventsiooni sätetele tuginemist
ebaseaduslikult äraviidud või kinnipeetud lapse tagasisaamise
või lapsega suhtlemise õiguse saamise eesmärgil.
Artikkel 51
Osalisriikide vahelistes suhetes asendab käesolev konventsioon
alaealiste kaitse suhtes ametiasutuste volitusi ja kohaldatavatõigust käsitleva 5. oktoobri 1961. aasta Haagi konventsiooni
ja 12. juunil 1902. aastal Haagis allakirjutatud alaealiste eest-
kostet reguleeriva konventsiooni, ilma et see piiraks eespoolnimetatud 5. oktoobri 1961. aasta konventsiooni alusel võetudmeetmete tunnustamist.
Artikkel 52
1. Käesolev konventsioon ei mõjuta rahvusvahelisi õigusakte,
mille poolteks osalisriigid on ja mis sisaldavad sätteid konvent-
siooniga reguleeritavate küsimuste kohta, kui selliste õigusaktidepoolteks olevad riigid ei esita vastupidist avaldust.
2. Käesolev konventsioon ei mõjuta ühe või enama osalisriigi
võimalust sõlmida kokkuleppeid, mis sisaldavad laste suhtes,kelle alaliseks elukohaks on selliste kokkulepete poolteks olevadriigid, sätteid käesoleva konventsiooniga reguleeritavate küsi-muste kohta.
3. Ühe või enama osalisriigi poolt sõlmitavad kokkulepped
käesoleva konventsiooni reguleerimisalasse jäävates küsimustes
ei mõjuta käesoleva konventsiooni kohaldamist selliste riikide
suhetes teiste osalisriikidega.
4. Eelmisi lõikeid kohaldatakse ka ühtsete õigusaktide suhtes,
mis põhinevad asjaomaste riikide piirkondlikel või muud laadierisidemetel.ET L 151/46 Euroopa Liidu Teataja 11.6.2008
Artikkel 53
1. Konventsiooni kohaldatakse meetmete suhtes üksnes siis,
kui need on võetud riigis pärast konventsiooni jõustumist sellesriigis.
2. Konventsiooni kohaldatakse nende meetmete tunnusta-
mise ja täitmise suhtes, mis on võetud pärast konventsioonijõustumist meetme võtmise riigi ja selle riigi vahel, kelleletaotlus esitati.
Artikkel 54
1. Iga keskasutusele või muule osalisriigi asutusele saadetud
teade peab olema algkeeles ja sellele lisatakse tõlge teise riigiametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või kui see ei ole
võimalik, siis tõlge prantsuse või inglise keelde.
2. Osalisriik võib siiski, esitades reservatsiooni vastavalt artik-
lile 60, protestida kas prantsuse või inglise keele kasutamise
vastu.
Artikkel 55
1. Osalisriik võib vastavalt artiklile 60 teha järgmised reser-
vatsioonid:
a) jätta oma asutustele pädevuse võtta meetmeid lapse vara
kaitseks, mis asub tema territooriumil;
b) jätta endale õiguse mitte tunnustada vanemlikku vastutust
või meedet, kui see ei sobi kokku tema asutuste poolt mistahes selle varaga seoses võetud meetmega.
2. Reservatsiooni puhul võib piirduda teatavate vara kategoo-
riatega.
Artikkel 56
Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi peasekretär kutsub
korrapäraste ajavahemike järel kokku erikomisjoni, et kontrol-lida konventsiooni praktilist toimimist.
VII PEATÜKK
LÕPPSÄTTED
Artikkel 57
1. Käesolev konventsioon on allakirjutamiseks avatud riiki-
dele, kes olid Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsiliikmed selle kaheksateistkümnenda istungjärgu ajal.2. Konventsioon ratifitseeritakse, võetakse vastu ja kiidetakse
heaks ning ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskiriantakse hoiule Madalmaade Kuningriigi välisministeeriumile,kes on konventsiooni hoiulevõtja.
Artikkel 58
1. Iga riik võib konventsiooniga ühineda pärast seda, kui
konventsioon on jõustunud vastavalt artikli 61 lõikele 1.
2. Ühinemiskiri antakse hoiule hoiulevõtjale.
3. Selline ühinemine mõjutab üksnes ühineva riigi ja nende
osalisriikide vahelisi suhteid, kes ei ole esitanud vastuväiteid
tema ühinemise suhtes kuue kuu jooksul pärast artikli 63
punktis b osutatud teate kättesaamist. Sellise vastuväite võivadesitada riigid ka konventsiooni ratifitseerimise, vastuvõtmise võiheakskiitmise hetkel pärast ühinemist. Igast sellisest vastuväitesttuleb teatada hoiulevõtjale.
Artikkel 59
1. Kui riigis on kaks või enam territoriaalüksust, kus käes-
olevas konventsioonis käsitletavate küsimuste suhtes kehtivaderinevad õigussüsteemid, võib see riik käesoleva konventsiooniallakirjutamise, ratifitseerimise, vastuvõtmise, heakskiitmise võiühinemise hetkel deklareerida, et konventsioon laieneb kõigiletema territoriaalüksustele või üksnes ühele või enamale territo-
riaalüksusele, ning seda deklaratsiooni muuta, esitades mis tahes
ajal teise deklaratsiooni.
2. Igast sellisest deklaratsioonist teatatakse hoiulevõtjale ja
täpsustatakse selgesõnaliselt territoriaalüksused, mille suhtes
konventsiooni kohaldatakse.
3. Kui riik ei esita käesoleva artikli alusel deklaratsiooni,
laieneb konventsioon kõigile selle riigi territoriaalüksustele.
Artikkel 60
1. Iga riik võib hiljemalt ratifitseerimise, vastuvõtmise, heaks-
kiitmise või ühinemise hetkel või deklaratsiooni esitamisel artik-lis 59 nimetatud tingimuste alusel teha ühe või kaks artikli 54lõikes 2 ja artiklis 55 ettenähtud reservatsiooni. Muid reservat-sioone ei ole lubatud teha.
2. Iga riik võib igal ajal enda tehtud reservatsiooni tagasi
võtta. Tagasivõtmisest teatatakse hoiulevõtjale.
3. Reservatsioon kaotab kehtivuse eelmises lõikes osutatud
teatamisele järgneva kolmanda kalendrikuu esimesel päeval.ET 11.6.2008 Euroopa Liidu Teataja L 151/47
Artikkel 61
1. Käesolev konventsioon jõustub selle kuu esimesel päeval,
mis järgneb kolme kuu möödumisele kolmanda artiklis 57osutatud ratifitseerimis-, vastuvõtmis- või heakskiitmiskirja hoiu-leandmisest.
2. Seejärel jõustub konventsioon:
a) iga riigi suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või kiidab heaks
käesoleva konventsiooni, selle kuu esimesel päeval, misjärgneb kolme kuu möödumisele ratifitseerimis-, vastu-võtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja hoiuleandmisest;
b) iga ühineva riigi suhtes selle kuu esimesel päeval, mis järgneb
kolme kuu möödumisele artikli 58 lõikes 3 sätestatud kuue-kuulisest ajavahemikust;
c) territoriaalüksuse suhtes, millele konventsiooni laiendati
kooskõlas artikliga 59, selle kuu esimesel päeval, mis järgnebkolme kuu möödumisele nimetatud artiklis osutatud teata-
misest.
Artikkel 62
1. Käesoleva konventsiooniga ühinenud riik võib selle
denonsseerida, saates sellekohase kirjaliku teate hoiulevõtjale.Denonsseerimine võib piirduda teatavate territoriaalüksustega,mille suhtes käesolevat konventsiooni kohaldatakse.
2. Denonsseerimine jõustub selle kuu esimesel päeval, mis
järgneb kaheteistkümnekuulise ajavahemiku möödumisele teatekättesaamisest hoiulevõtja poolt. Kui teates on denonsseerimise
jõustumiseks määratud pikem ajavahemik, jõustub denonsseeri-
mine pärast nimetatud pikema ajavahemiku möödumist.Artikkel 63
Hoiulevõtja teatab Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi
liikmesriikidele ja ühinenud riikidele vastavalt artiklile 58 järg-mist:
a) artiklis 57 osutatud allakirjutamisest, ratifitseerimisest, vastu-
võtmisest ja heakskiitmisest;
b) artiklis 58 osutatud ühinemistest ja ühinemiste suhtes
esitatud vastuväidetest;
c) konventsiooni jõustumiskuupäeva vastavalt artiklile 61;d) artikli 34 lõikes 2 ja artiklis 59 viidatud deklaratsioonidest;e) artiklis 39 osutatud kokkulepetest;f) artikli 54 lõikes 2 ja artiklis 55 osutatud reservatsioonidest;g) artiklis 62 osutatud denonsseerimistest.
Selle tõenduseks on allakirjutanud, olles selleks täielikult voli-
tatud, käesolevale konventsioonile alla kirjutanud.
Koostatud 19. oktoobril 1996. aastal Haagis inglise ja prantsuse
keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed, üheseksemplaris, mis antakse hoiule Madalmaade Kuningriigi valit-suse arhiivi ja mille tõestatud koopia saadetakse diplomaatilistekanalite kaudu igale Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi
liikmesriigile selle kaheksateistkümnenda istungjärgu kuupäeval.ET L 151/48 Euroopa Liidu Teataja 11.6.2008