Protokoll,

millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vahelises Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppes sätestatud kalapüügivõimalused ja hüvitis ajavahemikuks 16. juuni 2001 — 15. juuni 2006

Artikkel 1

Alates 16. juunist 2001 viie aasta jooksul antakse käesoleva kokkuleppe artiklile 4 vastavad kalapüügivõimalused järgmiselt:

1. a) krevetikülmutustraalerid: 9600 brutoregistertonni (brt) aastas;

b) kala- ja peajalgsete külmutustraalerid: 2800 brutoregistertonni aastas;

2. tuunikülmutusseinerid: 40 laeva;

3. tuunipüügi ritvõngelaevad ja triivõngejadaga kalalaevad: 36 laeva.

Artikkel 2

1. Kokkuleppe artikliga 9 ettenähtud hüvitise suuruseks kehtestatakse protokolli kohaldamise esimeseks kolmeks aastaks 10000000 eurot aastas (millest 9000000 eurot on rahaline hüvitis, mis tuleb esimese aasta eest tasuda hiljemalt 15. jaanuaril 2002 ja järgmistel aastatel pärast protokolli allakirjastamise aastapäeva, ning 1000000 eurot käesoleva protokolli artikliga 4 ettenähtud meetmete jaoks).

2. Protokolli kohaldamise kaheks viimaseks aastaks kehtestatakse kokkuleppe artikliga 9 ettenähtud hüvitise suuruseks 10500000 eurot aastas (millest 9500000 eurot on rahaline hüvitis ja 1000000 eurot on mõeldud käesoleva protokolli artikliga 4 ettenähtud meetmete jaoks).

3. Rahalise hüvitise kasutamine on Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse ainupädevuses.

4. Rahaline hüvitis makstakse riigikassas avatud arvelduskontole, mille Guinea-Bissau Vabariigi valitsus täpsustab.

Artikkel 3

Pooled kohustuvad edendama vastutustundlikku kalapüüki Guinea-Bissau vetes seal kalastavate laevastike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte alusel.

Käesoleva protokolliga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad ühendus ja Guinea-Bissau ametiasutused Guinea-Bissau kalastusvööndi varude arengut. Selleks peetakse Brüsselis või Bissaus igal aastal ühine teaduskohtumine.

Pooled peavad iga-aastase teaduskohtumise otsuste ja parimate olemasolevate teadusalaste nõuannete alusel üksteisega kokkuleppe artikliga 11 ettenähtud ühiskomitees nõu ning võtavad vajaduse korral ja vastastikusel kokkuleppel meetmeid, et tagada kalavarude säästev majandamine.

Kui eespool nimetatud meetmete hulka kuulub käesoleva protokolli alusel antud kalapüügivõimaluste vähendamine, siis hüvitist kohandatakse.

Kui kalavarude olukord seda võimaldab, võib ühenduse taotluse korral käesoleva protokolli alusel antud kalapüügivõimalusi aastas suurendada järjestikuste osamaksetena 1000 brt kohta. Sellisel juhul suurendatakse artiklis 2 nimetatud hüvitist proportsionaalselt pro rata temporis.

Artikkel 4

Allpool sätestatud meetmeid rahastatakse artikli 2 lõikega 1 ettenähtud hüvitisest järgmiselt:

a) Guinea-Bissau teadus- või tehnikaprogrammide rahastamine kalavarude paremaks tundmaõppimiseks ja Guinea-Bissau kalastusvööndi varude arengu jälgimiseks ning kalandusalaste teadusuuringute laboratooriumi tegevuse rahastamine, eelkõige seoses kalandussektori sanitaar- ja hügieenitingimuste parandamisega: 200000 eurot aastas;

b) õppe- ja praktikastipendiumid kalandusega seotud teadus-, tehnilistes ja majandusvaldkondades. Stipendiume võib kasutada ka teistes ühendusega koostöölepingu kaudu seotud riikides. Stipendiumide üldmaksumus ei või ületada 150000 eurot aastas. Guinea-Bissau ametiasutuste taotlusel võib osa summast kasutada selleks, et rahastada osalemist rahvusvahelistel kalandusalastel kohtumistel või koolituskursustel või kalandusalaste seminaride korraldamist Guinea-Bissaus. Summa makstakse arvelduskontole, mille täpsustab pädev riigiasutus, kes haldab õppestipendiume ja muid sel viisil rahastatavaid meetmeid;

c) investeeringutoetus väikesemahulise kalapüügi sektoris: 250000 eurot aastas;

d) kalastusseire, sealhulgas laevaseire satelliitsüsteemi (VMS) loomine: 300000 eurot aastas;

e) haldustugi kalandusministeeriumile: 60000 eurot aastas;

f) tehniline abi eespool nimetatud meetmete rakendamiseks ja jälgimiseks, mille sisu ja kord määratletakse kahe poole vastastikusel kokkuleppel: 40000 eurot aastas.

Meetmete üle otsustavad pädevad riiklikud ametiasutused tegevusprogrammi alusel, mis saadetakse Euroopa Ühenduste Komisjonile teadmiseks enne esimese makse tegemist.

Artikkel 5

Artikli 4 punktides a, c, d, e ja f nimetatud summad antakse pädevate Guinea-Bissau asutuste ja organite käsutusse esimese aasta eest hiljemalt 15. jaanuaril 2002 ja järgmiste aastate eest pärast protokolli allakirjastamise aastapäeva ning kantakse pädevate Guinea-Bissau asutuste pangakontodele vastavalt raha kasutamise graafikule.

Artikli 4 punktis b nimetatud summad tasutakse vastavalt nende kasutamisele.

Pädevad riigiasutused edastavad nende meetmete rakendamist, saavutatud tulemusi ja võimalikke esinenud raskusi käsitleva aastaaruande Euroopa Komisjoni delegatsioonile Guinea-Bissaus hiljemalt kolme kuu jooksul pärast protokolli allakirjastamise aastapäeva. Aruanne sisaldab ka teavet nende koolitusmeetmete rakendamise kohta, mida rahastatakse tehnilise lisa punktiga 5.3 ettenähtud laevaomanike maksetest.

Euroopa Ühendus jätab endale õiguse küsida pädevatelt riiklikelt ametiasutustelt mistahes lisateavet tulemuste kohta ja, kui see kohaldatav on, vaadata vajaduse korral asjaomased maksed üle.

Artikkel 6

Kui ühendus artiklites 2 ja 4 sätestatud summasid ei tasu, on Guinea-Bissaul õigus käesoleva protokolli kohaldamine peatada.

Artikkel 7

Kui erakorralised asjaolud, mis ei johtu loodusnähtustest, takistavad kalapüüki Guinea-Bissau majandusvööndis, võib Euroopa Ühendus peatada hüvitise tasumise ajavahemiku jooksul, mil kalapüük on takistatud, pärast seda, kui pooled on võimaluse korral selle üle enne nõu pidanud.

Hüvitise tasumine algab uuesti pärast seda, kui olukord on normaliseerunud ja pooled on leppinud kokku, et olukord võimaldab tõenäoliselt tavapärast kalapüüki jätkata.

Artikkel 8

Euroopa Majandusühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi valitsuse vaheline Guinea-Bissau rannikuvetes kalastamise kokkuleppe lisa tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva protokolli lisaga.

Artikkel 9

Käesolev protokoll ja selle lisad jõustuvad kuupäeval, mil pooled teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Käesolevat protokolli kohaldatakse alates 16. juunist 2001.

--------------------------------------------------

LISA

ÜHENDUSE LAEVADE KALASTUSTEGEVUST REGULEERIVAD TINGIMUSED GUINEA-BISSAU KALASTUSVÖÖNDIS

1. Litsentsi taotlemise ja väljaandmise vorminõuded

1.1. Pädevad Euroopa Ühenduse ametiasutused esitavad Guinea-Bissau Vabariigi kalandusministeeriumile Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel taotluse iga laeva kohta, kes soovib käesoleva kokkuleppe alusel kala püüda, vähemalt 20 päeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva.

Taotlused esitatakse vormidel, mis Guinea-Bissau Vabariigi valitsus on selleks ette näinud; näidis on lisatud (liide 1).

1.2. Litsentsitaotlusega koos esitatakse tõend, et litsentsi kehtivusaja eest on litsentsitasu tasutud summas, mis on ette nähtud punktis 6.2, ja külmutustraalerite puhul koopia liikmesriigi koostatud dokumendist, mis tõendab laeva mahutavust brutoregistertonnides. Litsentsitasu makstakse kontole, mille Guinea-Bissau ametiasutused täpsustavad. Litsentsi originaal antakse välja laeva kaptenile või tema esindajale.

Kui litsentsitaotlus tehakse laeva kohta, mis on juba käesoleva protokolli kohaselt litsentsi saanud ja mille tehnilised omadused ei ole muutunud, esitatakse taotlus kalandusministeeriumile Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Bissaus vahendusel ja sellele lisatakse ainult tõend, et kõnealuste ajavahemike eest on litsentsitasu tasutud. Kalandusministeerium annab välja uue litsentsi, millele on märgitud kehtiva protokolli kohaselt esitatud esimese litsentsi andmed.

1.3. Euroopa Ühenduse Komisjoni delegatsioonile Bissaus teatatakse kõikidest väljaantud litsentsidest.

1.4. Litsentsitasude sees on kõik kohalikud ja riiklikud maksud, v.a sadamalõivud.

1.5. Litsentside kehtivusaja määramiseks kasutatakse järgmisi 12kuulisi tähtaegu:

esimene tähtaeg: 16. juunist 31. detsembrini 2001

teine tähtaeg: 1. jaanuarist 31. detsembrini 2002

kolmas tähtaeg: 1. jaanuarist 31. detsembrini 2003

neljas tähtaeg: 1. jaanuarist 31. detsembrini 2004

viies tähtaeg: 1. jaanuarist 31. detsembrini 2005

kuues tähtaeg: 1. jaanuarist 15. juunini 2006

Ühegi litsentsi kehtivusaeg ei või alata ühe 12kuulise tähtaja jooksul ja lõppeda järgmise 12kuulise tähtaja jooksul.

1.6. Litsents antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa üle anda. Euroopa Ühenduste Komisjoni taotlusel ja tõendatud vääramatu jõu korral asendatakse laeva litsents uue litsentsiga, mis on antud mõnele teisele sarnaste omadustega laevale. Kui asenduslaeva brutoregistertonnaaž on asendatava laeva omast suurem, tuleb litsentsitasude vahe tasuda pro rata temporis põhimõttel.

Uus litsents hakkab jõustuma päeval, kui laeva omanik tagastab tühistatud litsentsi Guinea-Bissau Vabariigi kalandusministeeriumile. Euroopa Ühenduse Komisjoni delegatsioonile Bissaus teatatakse litsentsi üleandmisest.

1.7. Külmutustraalerite suhtes kohaldatavad sätted

1.7.1. Litsents peab alati pardal olema.

1.7.2. Enne litsentsi väljaandmist peavad laevad kord iga 12kuulise tähtaja jooksul käima Bissau sadamas määruste kohaselt nõutavas kontrollis. Kontrollijad on üksnes selleks nõuetekohaselt volitatud isikud ja kontroll peab toimuma 48 töötunni jooksul alates laeva saabumisest sadamasse, kui saabumisest on teatatud ette vähemalt 72 tundi. Kui litsentsi ei ole välja antud 48tunnise tähtaja jooksul kalandusministeeriumist johtuvatel põhjustel, kannab viimane kõik sellest tulenevad kulud. Kui laev jääb sadamasse pärast litsentsi väljaandmist, kannab asjaomased kulud ja lõivud laeva omanik.

Kui uus litsents antakse välja sama 12kuulise tähtaja jooksul, ei nõuta laevadelt, mille tehnilised omadused ei ole muutunud, kontrolli läbimist ega sadamas käimist. Siiski kannab laeva omanik kõik litsentsi väljaandmisest tulenevad kulud.

1.7.3. Olenemata artikli 4 lõikest 3, antakse litsentsid välja kolmeks, kuueks või kaheteistkümneks kuuks ja neid saab uuendada. Protokolli artikli 1 alusel antud kalapüügivõimaluste kasutamise arvutamisel võetakse arvesse litsentside kehtivusaega. Esimese ja viimase 12kuulise tähtaja eest makstakse litsentsitasud proportsionaalselt litsentsi kehtivusajaga.

1.7.4. Litsentsitasud, mis laevaomanikud tasuma peavad, on eurodes brutoregistertonni kohta järgmised:

- iga-aastased litsentsid:

- kalatraalerite eest 197,

- peajalgseid püüdvate traalerite eest 219,

- krevetipüügitraalerite eest 279;

- 6kuulised litsentsid:

- kalatraalerite eest 102,

- peajalgseid püüdvate traalerite eest 113,

- krevetipüügitraalerite eest 144;

- 3kuulised litsentsid:

- kalatraalerite eest 52,

- peajalgseid püüdvate traalerite eest 58,

- krevetipüügitraalerite eest 73.

Tasusid suurendatakse 5 protsendi võrra alates protokolli kohaldamise neljandast 12kuulisest tähtajast.

1.7.5. Laevaomanikele, kes ei soovi saaki punktis 4 ettenähtud turuhindadega kohustuslikus korras lossida, kehtestatakse järgmised lisatasud:

- 3kuuliste litsentside puhul 7 eurot brt kohta,

- 6kuuliste litsentside puhul 14 eurot brt kohta,

- iga-aastaste litsentside puhul 23 eurot brt kohta.

1.8. Tuunilaevade ja triivõngejadaga kalalaevade litsentside suhtes kohaldatavad sätted

1.8.1. Litsents peab alati pardal olema; kui Euroopa Ühenduste Komisjon on Guinea-Bissau ametiasutustele teatanud, et ettemakse on tehtud, kannab viimane kõnealuse laeva nende laevade registrisse, kellel on lubatud kala püüda; register saadetakse Guinea-Bissau järelevalveasutustele. Kuni litsentsi originaali saamiseni võib laeval hoida juba koostatud ja faksi teel saadetud litsentsi koopiat.

1.8.2. Litsentsid hõlmavad 12kuulise tähtaja. Litsentsitasu on 25 eurot iga Guinea-Bissau kalastusvööndis püütud tonni kohta.

1.8.3. Litsentsid antakse välja pärast seda, kui pädevatele ametiasutustele on tasutud põhisumma 2250 eurot aastas iga tuunipüügiseineri, 375 eurot iga tuunipüügi ritvõngelaeva ja 625 eurot iga triivõngejadaga kalalaeva kohta, mis võrdub summaga, mida tasutakse:

- seinerite puhul 90 tonni aastas püütud tunnikala eest,

- tuunipüügi ritvõngelaevade puhul 15 tonni aastas püütud kala eest,

- triivõngejadaga kalalaevade puhul 25 tonni aastas püütud kala eest.

1.8.4. Euroopa Ühenduste Komisjon koostab kalandusaasta eest tasumisele kuuluvate maksude lõpliku arvestuse iga kalendriaasta lõpus, võttes aluseks laevaomanike esitatud püügiaruanded, mille on kinnitanud püügiandmete kontrollimise eest vastutavad teadusasutused (ORSTOM ja IEO). Arvestus edastatakse ühel ajal kalandusministeeriumile ja laevaomanikele. Laevaomanikud teevad kõik täiendavad maksed Guinea-Bissau pädevatele ametiasutustele punktis 1.2 nimetatud kontole hiljemalt järgneva aasta 31. maiks. Kui lõpliku arvestuse summa on madalam kui eespool nimetatud ettemakse, siis summade vahet tagasi ei maksta.

2. Püügiaruanded

Kõik ühenduse laevad, kellel on käesoleva kokkuleppe kohaselt lubatud Guinea-Bissau kalastusvööndis kala püüda, peavad esitama oma püügiaruanded kalandusministeeriumile ja koopia nendest Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Guinea-Bissaus allpool sätestatud korras:

- traalerite puhul koostatakse püügiaruanne vastavalt lisatud näidisele (liide 2). Aruanded koostatakse igal kuul ja esitatakse vähemalt kord kvartalis,

- tuunipüügiseinerite, tuunipüügi ritvõngelaevade ja triivõngejadaga kalalaevade puhul peetakse iga püügiperioodi kohta Guinea-Bissau kalastusvööndis liite 3 kohast püügipäevikut. Vorm tuleb saata iga kuue kuu tagant Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsiooni Guinea-Bissaus vahendusel kalandusministeeriumile. Kui Guinea-Bissau kalastusvööndis kalapüüki ei toimu, peavad laevaomanikud sellest olenemata edastama vastava aruande,

- vormid tuleb täita loetavalt, neile tuleb eelkõige märkida püütud liikide igakuine kogumaht ja laeva kapten peab neile alla kirjutama.

Kui kõnealustest sätetest ei peeta kinni, on Guinea-Bissau valitsusel õigus asjaomase laeva litsents peatada ja teise rikkumise korral litsentsi mitte uuendada, kuni vorminõuded on täidetud.

3. Kaaspüük

3.1. Kalatraalerid ei või oma pardal hoida koorikloomi või peajalgseid, mis moodustavad üle 9 protsendi nende kogusaagist Guinea-Bissau kalastusvööndis.

Peajalgseid püüdvad traalerid ei või oma pardal hoida koorikloomi, mis moodustavad üle 9 protsendi nende kogusaagist Guinea-Bissau kalastusvööndis.

Krevetipüügitraalerid ei või oma pardal hoida peajalgseid või kalu, mis moodustavad üle 50 protsendi nende kogusaagist Guinea-Bissau kalastusvööndis.

3.2. Tuunipüügi ritvõngelaevadel on Guinea-Bissau kalastusvööndis kalapüügiga tegelemiseks lubatud püüda elussööta.

4. Kala lossimine

Et tagada kohaliku turu varustamine kalaga, kohustuvad traalerid lossima kala turuhinnaga.

Ühenduse laevaomanikud võivad valida kala lossimise või kindlaksmääratud summa tasumise vahel.

4.1. Kui laevaomanik valib saagi lossimise, tuleb turuhinnaga lossida järgmised kogused:

- kalatraalerid: 50 kg kala brutoregisteronni kohta kvartalis,

- peajalgseid püüdvad traalerid: 30 kg kala brutoregisteronni kohta kvartalis,

- krevetipüügitraalerid: 10 kg kala brutoregisteronni kohta kvartalis

Saagi võib lossida eraldi või koos.

Laevaomanikud teatavad Guinea-Bissau kalandusministeeriumile lossimisest võimalikult kiiresti ja vähemalt 48 tundi enne laeva arvatavat sadamasse saabumist, märkides ära hinnangulise lossitava üldkoguse.

Lossimine ei või kesta kauem kui 24 tundi alates laeva saabumisest sadamasse. Kui sellest tähtajast kinni ei peeta, lubatakse laeval sadamast lahkuda ja tema kohustus lossida laevaomaniku deklareeritud kogus loetakse täidetuks. Kui 24 tunnisest tähtajast kinni ei peeta, arvatakse lossimisajale vastavate püügipäevade arv maha selle laeva või laevaomaniku määratud teise samade tehniliste omadustega laeva järgmisest litsentsist. Lisaks kannab Guinea-Bissau kõik sadamalõivud ja muud kulud.

Eespool nimetatud tähtajad ei kehti laupäevade, pühapäevade ja riiklike pühade kohta.

Lossimise lõppedes antakse laeva kaptenile välja sertifikaat lossitud saagi koguse ja väärtuse kohta.

Saagi lossimise nõude täitmata jätmine toob kaasa 1000eurose trahvi iga lossimata tonni kohta.

4.2. Kui laevaomanik valib kindlaksmääratud summa tasumise, kohaldatakse punkti 1.7.5.

5. Meremeeste munsterrolli kandmine

Laevaomanikud, kellele on käesoleva kokkuleppe kohaselt antud püügilitsentsid, aitavad kaasa Guinea-Bissau kodanike praktilisele kutseõppele ja tööturu olukorra parandamisele vastavalt allpool sätestatud tingimustele ja piirnormidele:

5.1. Iga traaleriomanik kohustub tööle võtma:

- kolm meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on alla 250 brt,

- neli meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 250–400 brt,

- viis meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on 400–650 brt,

- kuus meremeest/kalurit laevadel, mille mahutavus on üle 650 brt.

Ühenduse laevaomanikud püüavad suurendada töölevõetud Guinea-Bissau meremeeste hulka 33 protsendini kalapüügiga tegelevast laevaperest (laeva juhtkond välja arvatud).

Nende meremeeste valiku teevad laevaomanikud. Sõltuvalt koolitusest ja tööhõivevajadustest võib Guinea-Bissau siiski määrata maksimaalselt ühe meremehe traaleri kohta.

5.2. Tuunipüügilaevade ja triivõngejadaga kalalaevade omanikud kohustuvad tööle võtma Guinea-Bissau kodanikke vastavalt allpool sätestatud tingimustele ja piirnormidele:

- tuunipüügiseinerite puhul võetakse kalastushooajal Guinea-Bissau kalastusvööndis pardale seitse Guinea-Bissau meremeest,

- tuunipüügi ritvõngelaevade ja triivõngejadaga kalalaevade puhul võetakse tuunipüügihooajal Guinea-Bissau kalastusvööndis pardale 17 Guinea-Bissau meremeest, kusjuures kõik paigutatakse eri laevadele.

5.3. Nende kalurite/meremeeste töötasud määratakse enne litsentside väljaandmist kindlaks laevaomanike või nende esindajate ja kalandusministeeriumi omavahelisel kokkuleppel; töötasu maksavad laevaomanikud ja need peavad sisaldama meremeeste suhtes kohaldatavat sotsiaalmaksu (sealhulgas elu-, õnnetusjuhtumi- ja haiguskindlustus).

Kui meremehi ei palgata, on tuunipüügiseinerite, tuunipüügi ritvõngelaevade ja triivõngejadaga kalalaevade omanikud kohustatud maksma võimalikult kiiresti põhisumma, mis võrdub kalastushooajaks palkamata jäetud meremeeste palkadega.

Seda summat kasutatakse Guinea-Bissau meremeeste/kalurite koolituseks ja see makstakse Guinea-Bissau ametiasutuste täpsustatud arvelduskontole.

6. Vaatlejate pardalevõtmine

6.1. Iga traaler võtab pardale kalandusministeeriumi määratud vaatleja.

Vaatlejad ei viibi pardal harilikult kauem kui kaks järjestikust püügireisi. Vaatlejate laevaleminek ja laevalt lahkumine ei või püügireisi ega kalastustegevust katkestada.

6.2. Vaatlejaid koheldakse nagu laeva juhtkonda. Vaatlejad:

- jälgivad laevade püügitegevust,

- võtavad teadusprogrammide raames bioloogilisi proove,

- märgivad üles kasutatavad püügivahendid,

- kontrollivad Guinea-Bissau vööndis püügipäevikusse kantud püügiandmeid,

- edastavad vähemalt kord nädalas raadio teel kalapüüki käsitlevad andmed.

Pardal olles peavad vaatlejad:

- tegema kõik selleks, et nende pardale võtmine või pardalolek ei segaks ega piiraks püügitegevust,

- suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning tunnistama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsust,

- koostama tegevusaruande ja edastama selle Guinea-Bissau pädevatele asutustele. Kõnealused ametiasutused saadavad aruande koopia pärast selle käsitlemist ühe nädala jooksul Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Bissaus.

Vaatlejate pardalevõtmise tingimused lepivad kokku laevaomanik või tema esindaja ja Guinea-Bissau ametiasutused. Nende töötasud ja sotsiaalkindlustusmaksed tasub kalandusministeerium.

Et osaleda vaatleja pardalviibimise rahastamisest tulenevate kulude rahastamises, tasuvad laevaomanikud Guinea-Bissau ametiasutustele koos litsentsitasuga pro rata temporis põhimõttel 10 eurot brutoregistertonni kohta aastas iga Guinea-Bissau vetes kalastava laeva eest.

Kui vaatleja võetakse pardale välissadamas, kannab tema reisikulud laevaomanik. Kui laev, mille pardal on vaatleja, lahkub Guinea-Bissau kalastusvööndist, tuleb võtta kõik meetmed, et tagada vaatleja võimalikult kiire naasmine Bissausse laevaomaniku kulul.

Kui vaatleja ei tule kokkulepitud ajaks kokkulepitud kohta ega saabu kohale kaheteistkümne tunni jooksul pärast kokkulepitud aega, siis vabastatakse laevaomanik automaatselt vaatleja pardale võtmise kohustusest.

6.3. Tuunipüügiseinerid ja triivõngejadaga kalalaevad võtavad vaatleja pardale kalandusministeeriumi taotluse korral.

Sellisel juhul määratakse lastimissadam kalandusministeeriumi ja laevaomanike või nende esindajate vastastikusel kokkuleppel.

7. Kontroll ja seire

Guinea-Bissau kalastusvööndis kalastavad ühenduse laevad lubavad oma pardale kontrollimise ja seire eest vastutava Guinea-Bissau ametiisiku ja abistavad teda tema ülesannete täitmisel. Ametiisik ei või pardal viibida kauem, kui on vaja saagi pisteliseks kontrollimiseks ja muu kalastustegevusega seotud kontrolli tegemiseks.

8. Kalastusvööndid

Protokolli artiklis 1 nimetatud külmutustraaleritel on lubatud kala püüda 12 meremiili lähtejoonest väljapoole jäävates vetes.

9. Lubatud võrgusilma suurus

Traalnooda väikseim lubatud võrgusilma suurus (täielikult väljavenitatult) on järgmine:

a) kalalaevadel 70 mm,

b) peajalgseid püüdvatel laevadel 70 mm,

c) krevetipüügilaevadel 40 mm,

d) elussööda püüdmisel 16 mm.

Ulgseadmega kalastamine on lubatud.

10. Vööndisse sisenemine ja sealt lahkumine

Kui käesoleva kokkuleppe alusel Guinea-Bissau kalastusvööndis kalastavad ühenduse laevad sisenevad Guinea-Bissau kalastusvööndisse või sealt lahkuvad, edastavad nad kalandusministeeriumi raadiojaamale kuupäeva, kellaaja ja oma asukoha.

Litsentsi väljaandmisel teatab kalandusministeerium laevaomanikele raadiojaama kutsungi, sagedused ja tööaja.

Juhul kui raadiosidet ei ole teabe edastamiseks võimalik kasutada, võivad laevad kasutada muid vahendeid, näiteks teleksit, telegrammi või faksi (numbrid 20.11.57, 20.19.57 ja 20.16.84).

11. Menetlus laeva arestimisel ja sanktsioonide kohaldamine

11.1. Euroopa Ühenduste Komisjoni delegatsioonile Guinea-Bissaus teatatakse ühenduse liikmesriigi lipu alla sõitva ja käesoleva kokkuleppe kohaselt Guinea-Bissau vetes kala püüdva kalalaeva arestimisest või selle suhtes sanktsioonide kohaldamisest 48 tunni jooksul ja samal ajal saadetakse talle lühiaruanne arestimise ja sanktsioonide kohaldamise asjaolude ja põhjuste kohta.

Arestimise korral püütakse enne kohtumenetluse algatamist jõuda väidetava rikkumise suhtes kokkuleppele haldusmenetluse teel. Kõnealune menetlus lõpetatakse hiljemalt kolm tööpäeva pärast laeva peatamist.

11.2. Kui juhtumi suhtes ei ole võimalik haldusmenetluse teel kokkuleppele jõuda ja selle kohta algatatakse menetlus pädevas kohtus, esitab pädev ametiasutus enne kohtuotsuse tegemist 48 tunni jooksul pärast haldusmenetluse lõpuleviimist pangatagatise. Tagatis ei ületa maksimumtrahvi, mis siseriiklike õigusaktide kohaselt kõnealuse väidetava rikkumise eest ette on nähtud.

Pädev ametiasutus vabastab pangatagatise, kui asjaomase laeva kapten on kohtuotsusega õigeks mõistetud.

Laev ja laeva meeskond vabastatakse:

- haldusmenetlusest tulenevate kohustuste täitmise korral või

- pärast pangatagatise esitamist.

12. Tankimisvööndid

Ühenduse laevad, kes soovivad tankida 12 meremiili ulatuses rannikust, peavad selles suhtes järgima siseriiklikke õigusakte.

--------------------------------------------------