ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Lepingu artikli 146 kohaselt peab Gruusia tagama, et ta ühtlustab oma riigihangete valdkonna õigusaktid järk-järgult liidu riigihangete õigustikuga ning et õigusaktide ühtlustamine toimub järjestikuste etappidena vastavalt lepingu XVI-B lisas sätestatud ajakavale. Vastavalt kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee 8. oktoobri 2021. aasta otsusele nr 2/2021 on kaubanduskoosseisus kokkutulnud assotsieerimiskomitee andnud positiivse hinnangu sellele, et Gruusia on lõpule viinud lepingu XVI-B lisas sätestatud 1. etapi.
2.1.

ADREPi taksonoomia kasutamise edendamiseks (vt punkti 1.2 alapunkt b eespool) lepivad osalised kokku järgmises. a) ADREPi taksonoomia omanik ning selle arenduse ja aktiivse hoolduse eest vastutav osaline on ICAO. b) Selleks et tagada ADREPi taksonoomia järjepidev areng ja rakendamine, sealhulgas teatamissüsteemis ECCAIRS, koordineerivad ICAO ja ECCAIRSi taksonoomia töörühm oma tegevust ja teevad tihedat koostööd. c) ICAO avaldab ADREPi taksonoomia oma veebisaidil ICAO ametliku dokumendina ja vajaduse korral ajakohastab seda. d) ICAO ADREPi taksonoomia on määruses (EL) nr 376/2014 sõnastatud lennuõnnetustest ja -intsidentidest teatamise lähenemisviisi aluseks. ICAO ADREPi taksonoomia muudatused integreeritakse põhimõtteliselt lennundustarkvara ECCAIRS versioonidesse. e) EASA julgustab jätkuvalt ELi liikmesriike, Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riike ja Šveitsi kasutama oma lennuõnnetustest ja -intsidentidest elektrooniliselt ICAO-le teatamiseks teatamissüsteemi ECCAIRS vastavalt 13. lisa (Lennuõnnetuste ja -intsidentide uurimine) sätetele. f) EASA ning ELi liikmesriikide, EMP riikide ja Šveitsi pädevad asutused võivad kasutada ADREPi taksonoomiat teatamissüsteemis ECCAIRS 2 ja sellega seotud vahendites tasuta. g) EASA võib süsteemi ECCAIRS kasutajatele edastada ICAO veebisaidil ADREPi taksonoomiale osutava lingi ECCAIRS 2 veebiportaali kaudu. h) ICAO kutsub EASAt osalema sekretariaadi koosolekutel või rühmades, mis on moodustatud taksonoomiate väljatöötamiseks ja/või ADREPi kasutamisega seotud probleemide lahendamiseks (nt koostalitlusvõime, modelleerimine, uute tehnoloogiate katsetamine ning aruandlusvahendite, -meetodite ja -toe edasiarendamine). i) ICAO võib kasutada ECCAIRS 2 logo koos ADREPiga.
19bd.

32016 R 1075: komisjoni 23. märtsi 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2016/1075, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/59/EL seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega määratakse kindlaks finantsseisundi taastamise kavade, kriisilahenduse kavade ja konsolideerimisgrupi kriisilahenduse kavade sisu, miinimumkriteeriumid, mille alusel peab pädev asutus finantsseisundi taastamise kavu ja konsolideerimisgrupi finantsseisundi taastamise kavu hindama, konsolideerimisgrupi finantstoetuse andmise tingimused, sõltumatute hindajate suhtes kohaldatavad nõuded, allahindamise ja konverteerimise õiguse lepingukohane tunnustamine, teavitamisnõuete ja peatamisteate menetlused ja sisu ning kriisilahenduse kolleegiumide tegevus (ELT L 184, 8.7.2016, lk 1), mida on parandatud väljaandes ELT L 205, 30.7.2016, lk 27. Käesolevas lepingus loetakse nimetatud delegeeritud määruse sätteid järgmises kohanduses: a) Artikli 22 lõike 7 punktis d lisatakse EFTA riikide puhul sõnade „direktiivi 2014/59/EL“ järele „(selle EMP lepingusse inkorporeerimisel)“. b) Artiklis 43 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „liidu õiguse“ ja „kohaldatava liidu õiguse“ sõnadega „EMP lepingu“. c) Artikli 70 lõikes 4, artikli 74 lõike 1 punktis c, artikli 80 lõike 2 punktis e, artikli 84 lõike 1 punktis c, artikli 90 lõike 1 punktis e, artikli 95 lõike 1 punktis c ja artikli 105 lõike 4 punktis c lisatakse sõnade „liikmesriikide õigusaktidele“ järele sõnad „ning vajaduse korral EMP lepingu sätetele“. d) Artikli 74 lõike 2 punktis c, artikli 84 lõike 2 punktis c ja artikli 95 lõike 2 punktis c asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „liidu ja liikmesriikide õigusaktidele“ sõnadega „EMP lepingu sätetele ja liikmesriikide õigusaktidele“. e) Artikli 75 lõike 1 punktis c, artikli 85 lõike 1 punktis c ja artikli 96 lõike 1 punktis c lisatakse sõna „EBA“ järele sõnad „või vajaduse korral EFTA järelevalveameti“.
(5)

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/893, millega pikendatakse luba kasutada Bacillus subtilis DSM 15544 broilerkanade söödalisandina ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1444/2006 (loa hoidja Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., keda liidus esindab Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office) (5).
(1)

On asjakohane laiendada lepinguosaliste koostööd nii, et see hõlmaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. märtsi 2019. aasta otsust (EL) 2019/420, millega muudetakse otsust nr 1313/2013/EL liidu elanikkonnakaitse mehhanismi kohta (1).
(3)

Toiduohutuse olukord Islandil seoses Salmonella spp.-ga veistel ja sigadel on samaväärne kodulindude omaga. Sellest tulenevalt on asjakohane ajakohastada EMP lepingu I lisa, et kajastada Islandi staatust ka veise- ja sealiha osas.
2)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega: „ARTIKKEL 1 Mõisted 1. Käesolevas protokollis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) „ASEANi riik“ – Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni liikmesriik, kes ei ole käesoleva lepingu osaline; b) „grupid“, „rubriigid“ ja „alamrubriigid“ – grupid, rubriigid (neljakohalised koodid) ja alamrubriigid (kuuekohalised koodid), mida kasutatakse nomenklatuuris, mis moodustab kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (millele osutatakse käesolevas protokollis kui „harmoneeritud süsteem“ või „HS“); c) „klassifitseeritud“ – osutab toote või materjali klassifitseerimisele harmoneeritud süsteemi teatavasse rubriiki või alamrubriiki; d) „kaubasaadetis“ – tooted, mis saadetakse samaaegselt ühelt kaubasaatjalt ühele kaubasaajale või mis saadetakse kaubasaatjalt kaubasaajale üheainsa veodokumendi alusel või selle dokumendi puudumisel üheainsa kaubaarve alusel; e) „tolliväärtus“ – tolliväärtuse määramise lepingu kohaselt määratud väärtus; f) „tehasehind“ – hind, mida makstakse tehases toote eest tootjale, kelle ettevõttes toimub viimane töö või töötlus, tingimusel et hind sisaldab kõikide kasutatud materjalide väärtust ja kõiki selle tootmisega seotud kulusid ning sellest on maha arvatud kõik siseriiklikud maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui tegelikult makstud hind ei kajasta kõiki liidus või Singapuris toote tootmisega seotud kulusid, tähendab tehasehind kõiki kõnealuseid kulusid, millest on maha arvatud riigisisesed maksud, mis makstakse tagasi või mida võib tagasi maksta saadud toote eksportimisel. Kui viimane töö või töötlus on tellitud tootjalt alltöövõtuna, võib mõiste „tootja“ osutada alltöövõtja palganud ettevõtjale; g) „eksportija“ – lepinguosalise territooriumil asuv isik, kes ekspordib või toodab päritolustaatusega toodet kooskõlas lepinguosalise õigusnormides sätestatud nõuetega ja kes võib koostada päritolukinnituse; h) „samaväärsed materjalid“ – sama liiki ja sama kaubandusliku kvaliteediga materjalid, millel on ühesugused tehnilised ja füüsilised omadused ning mida ei ole võimalik üksteisest eristada, kui neid on valmistootes kasutatud; i) „kaup“ – materjalid ja tooted; j) „juriidiline isik“ – kohaldatava õiguse alusel nõuetekohaselt asutatud või muul viisil korraldatud juriidiline üksus kas kasumi saamiseks või muuks otstarbeks, kas era- või riigi omandis, kaasa arvatud mis tahes äriühing, usaldusühing, täisühing, ühisettevõte, üksikettevõtja või ühistu; k) „valmistamine“ – igat liiki töö või töötlus, kaasa arvatud komplekteerimine; l) „materjal“ – koostisosa, toormaterjal, komponent või osa jne, mida on toote valmistamisel kasutatud; m) „isik“ – füüsiline või juriidiline isik; n) „toode“ – valmistatav toode, isegi kui see on ette nähtud hiljem mõnes teises valmistamistoimingus kasutamiseks; o) „materjalide väärtus“ – kasutatud päritolustaatuseta materjalide tolliväärtus importimise ajal, või kui see ei ole teada ja seda ei ole võimalik kindlaks teha, siis esimene tuvastatav hind, mida nende materjalide eest makstakse liidus või Singapuris.“
(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ (7) laiendatakse ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo 30. septembri 1957. aasta Euroopa kokkuleppes (ADR), ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjades (RID) ja ohtlike kaupade rahvusvahelise siseveeteedel vedamise Euroopa kokkuleppes (ADN) sisalduvaid ühtseid eeskirju riigisisestele vedudele. Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõigetega 2 ja 3 lubatakse liikmesriikidel taotleda erandeid ADRi ja RIDi lisadest ohtlike kaupade väikeste koguste veoks oma territooriumil või kohalikuks veoks. Šveits on koostanud selliste erandite loetelu. Need on loetletud lepingu 1. lisas. Neid erandeid pikendati 2016. aasta lõpus ja need aeguvad 1. jaanuaril 2023. 29. septembril 2022 taotles Šveits veel kord nende kehtivustähtaja pikendamist. Direktiivi 2008/68/EÜ artikli 6 lõike 4 kohaselt võib neid erandeid pikendada maksimaalselt kuue aasta võrra. Seepärast on asjakohane pikendada kõnealuseid erandeid kuni 1. jaanuarini 2029. Samuti on vaja parandada kokkuleppe 1. lisas nende erandite siseriiklikke viiteid, mida on pärast viimast pikendamist muudetud,
1.

Punkti 29a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ) tekst asendatakse järgmisega: „32014 R 0596: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1), mida on parandatud väljaandes ELT L 287, 21.10.2016, lk 320. Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses: a) Sõltumata käesoleva lepingu protokolli nr 1 sätetest ja kui käesolevas lepingus ei ole ette nähtud teisiti, hõlmavad mõisted „liikmesriik/liikmesriigid“ ja „pädevad asutused“ lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka vastavalt EFTA riike ja nende pädevaid asutusi. b) Viiteid muudele kõnealuses määruses nimetatud õigusaktidele loetakse asjakohaseks vastavalt sellele, millises ulatuses ja millises vormis on need õigusaktid inkorporeeritud lepingusse. c) Viited „EKPSi liikmetele“ hõlmavad lisaks oma tähendusele kõnealuses määruses ka EFTA riikide keskpankasid. d) Artiklit 13 muudetakse järgmiselt. i) lõike 6 teises lõigus lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“; ii) lõikes 10 lisatakse sõna „komisjonile“ järele sõnad „ja EFTA järelevalveametile“; iii) lõikes 11 asendatakse sõnad „2. juuliks 2014“ EFTA riikide puhul sõnadega „EMP ühiskomitee 25. oktoobri 2019. aasta otsuse nr 259/2019 jõustumise kuupäevaks“. e) Artiklis 22 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvet“ järele sõnad „, EFTA järelevalveametit“. f) Artikli 24 lõigetes 1 ja 2 lisatakse sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes). g) Artiklit 25 muudetakse järgmiselt. i) lõike 1 esimeses ja neljandas lõigus, lõikes 5 ja lõike 7 teises lõigus sõnade „Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve“ järele sõnad „või asjakohasel juhul EFTA järelevalveamet“ (vastavas käändes); ii) lõike 1 teist lõiku EFTA riikide suhtes ei kohaldata; iii) lõikes 7 asendatakse EFTA riikide puhul sõnad „ELi toimimise lepingu artikli 258“ sõnadega „EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 31“; h) Artikli 30 lõikes 1 asendatakse sõnad „3. juuliks 2016“ sõnadega „EMP ühiskomitee 25. oktoobri 2019. aasta otsuse nr 259/2019 jõustumise kuupäevaks“.“
EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 271/2019,

31. oktoober 2019,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2023/94]

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

„mida on muudetud järgmise õigusaktiga:

Rakendusotsuse (EL) 2019/545 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 31. oktoobril 2019, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud, (*1) või EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsuse nr 18/2019 (2) jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
(5)

Käesolevas otsuses on käsitletud veterinaarküsimustega seotud õigusakte. Veterinaarküsimusi käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Liechtensteini suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, nagu see on sätestatud EMP lepingu I lisa valdkondlikes kohandustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat otsust Liechtensteini suhtes.
b)

Liechtenstein on vabastatud I, III, IV, VI ja VII lisa kohaste andmete esitamisest kaupade kohta. Kuni artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud künnist ei ületata, nagu on esitatud VIII lisas, on Liechtenstein vabastatud II, III ja IV lisa kohaste andmete esitamisest reisijate kohta.“
EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 261/2019,

25. oktoober 2019,

millega muudetakse EMP lepingu IX lisa „Finantsteenused“ [2023/84]

EMP ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,

ning arvestades järgmist:

EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 4. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/72, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/751 kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega kehtestatakse nõuded, mida maksekaardiskeemid ja töötlevad üksused peavad järgima, et tagada sõltumatus raamatupidamise, organisatsioonilise struktuuri ja otsuste tegemise protsessi seisukohast (1) .

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

32018 R 0072: Komisjoni 4. oktoobri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/72, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2015/751 kaardipõhiste maksetehingute vahendustasude kohta seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, millega kehtestatakse nõuded, mida maksekaardiskeemid ja töötlevad üksused peavad järgima, et tagada sõltumatus raamatupidamise, organisatsioonilise struktuuri ja otsuste tegemise protsessi seisukohast ( ELT L 13, 18.1.2018, lk 1 ).“

Delegeeritud määruse (EL) 2018/72 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub 26. oktoobril 2019, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud, (*1) või EMP ühiskomitee 8. veebruari 2019. aasta otsuse nr 21/2019 (2) jõustumise päeval, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
41.

kutsub idapartnerluse riike üles suurendama jõupingutusi sugulisel teel levivate haiguste ennetamiseks ja ennetusprogrammide edendamiseks; tuletab meelde, et B-hepatiidi vastu vaktsineerimine on osutunud väga edukaks ning on vähendanud kroonilist nakkust, nii et kogu maailmas on see vaktsineeritud laste seas alla 1 %; juhib tähelepanu, et nakatumine HIVga põhjustab sageli sotsiaalset tõrjutust tõttu; nõuab seetõttu tungivalt, et asjaomaste riikide valitsused töötaksid välja aktiivse poliitika HIVi ennetamiseks ja ravimiks, aga ka nakatumis- ja ennetuskäitumise teavituskampaaniad;
26.

märgib, et julgustada tuleks õigusaktide ühtlustamist teistes majandusega seotud valdkondades, nagu sotsiaal- ja keskkonnapoliitika, ning seda võiks käsitleda eraldi algatused; usub, et EL peaks pingutama ja tagama lõimituma käsitlusviisi, tunnistades tõsiasja, et majanduslik ja sotsiaalne areng on vastastikku seotud;
19.

mõistab, kui väärtuslik on energiaühenduse asutamisleping, mis loob aluse kauakestvale täielikult integreeritud piirkondlikule energiaturule ELi ja selle kagu- ja idanaabrite vahel; rõhutab, et huvi energiaühenduse vastu on tõusnud kogu Ida-Euroopas, nagu tõendab Moldova ja Ukraina ühinemine lepinguga vastavalt aastatel 2010 ja 2011 ning Armeenia ja Gruusia osalemine vaatlejatena; on seisukohal, et ELi koostöö Armeenia ja Gruusiaga, aga ka Aserbaidžaani ja Valgevenega, tuleb välja arendada kooskõlas energiaühenduse asutamislepingu eesmärkidega, lähtudes ühisest huvist ja iga riigi eripärast;
20.

on veendunud, et Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelsele lahendamisele ei ole alternatiive, ja väljendab oma täielikku toetust Madridi põhimõtete kehtestamisele; avaldab kahetsust, et OSCE Minski rühma kaasesimeeste töö, mis põhineb ÜRO põhikirjas sätestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtetel, Helsingi lõppaktil ja OSCE raamistikul, ei ole seni andnud konkreetseid tulemusi, ning nõuab ELilt tõhusamat ja tugevamat pühendumust; nõuab, et kõik asjaosalised tõhustaksid jõupingutusi ja näitaksid suuremat pühendumust, sest OSCE Minski rühma otsustavad edusammud on veel saavutamata rohkem kui kaks aastakümmet pärast rühma loomist; palub konflikti osapooltel Armeenial ja Aserbaidžaanil keskenduda läbirääkimistes lahenduste leidmisele;
F.

arvestades, et üleminekuaja president on ELi sekkumist pooldanud; arvestades, et ta on palunud tungivalt, et ÜRO viiks Kesk-Aafrika Vabariigis läbi rahuvalveoperatsiooni, et võtta mitmemõõtmeline kriis kontrolli alla; arvestades, et on võimalik, nagu nähakse ette ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2027 (2013), et MISCA muudetakse ÜRO rahuvalveoperatsiooniks, et tagada sellele jätkuv rahaline tugi, toetades seda arvestades peasekretär Ban Ki-mooni soovitust kasutada Kesk-Aafrika Vabariigis 11 820 ÜRO rahuvalvajat, kelle hulgas on 10 000 sõdurit ja 1 820 politseinikku, et taastada seal kord ja julgeolek;
31.

tunnistab vajadust täiendava rahastamise järele avaliku sektori pakutava hariduse arendamiseks AKV riikides, eriti Sahara-taguses Aafrikas, kus on vaja laiendada keskharidust, et pakkuda teise võimaluse programme neile, kes on ilma jäänud algharidusest, et tulla toime jätkuva elanikkonna kiire kasvuga ja tegeleda hariduse kvaliteedi ja asjakohasusega; tunnistab, et valitsuse sissetulekute suurendamine maksustamise teel on suuresti küsitav maaelul põhineva majanduse puhul, kuna see loob väga kitsa maksubaasi; kutsub seega ELi üles laiendama oma koostööd AKV riikidega maksuküsimuses, et võimaldada neil suurendada avaliku sektori vahendite kasutamist; sel eesmärgil pöördub palvega ka ELi poole, et muu hulgas juhtida maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise tavade kõrvaldamist; tagada maksustamisõiguste õiglane jaotus maksu- ja investeerimislepingute läbirääkimisel ja võimaldada AKV riikidel maksustada tooraine eksport jms, mis võimaldab neil laiendada oma eelarvet eesmärgiga suurendada riigi kogueelarves hariduse osa;
3.

rõhutab, et genotsiidi ja inimsusevastaste kuritegude tõkestamine peaks olema rahvusvahelise üldsuse prioriteet;on veendunud, et oluline on rahvusvahelise suutlikkuse jätkuv arendamine selles valdkonnas;
23.

peab positiivseks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi rakendamise suhtes kohaldatavaid sätteid, mille aluseks on stiimulipõhine ja kohandatud lähenemisviis; on seisukohal, et nendes kajastub asjakohaselt põhimõte „rohkema eest rohkem”, mida oli seni ellu viidud vaid vähesel määral; rõhutab, et põhimõttega „rohkema eest rohkem” kaasneb ka põhimõte „vähema eest vähem”, mida tuleks nõuetekohaselt kohaldada, kui asjaomased riigid ei ole valmis vajalikke reforme läbi viima; arvab siiski, et piirkondlik aspekt tuleks säilitada, tõhustades eelkõige mitmepoolseid suhteid ning piiriülese koostöö projekte ja platvorme; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et 10 % Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi eelarvest eraldatakse mitut riiki hõlmavate katusprogrammide kaudu nendele partnerriikidele, kes on teinud edusamme tugeva ja jätkusuutliku demokraatia kehtestamise ja kindlustamise suunas ning selle eesmärgi saavutamist soodustavate kokkulepitud reformide rakendamises;
1.

rõhutab, et transport on ülitähtis Euroopa heaolu jaoks, sest võimaldab kaupu tõhusalt jaotada ja kodanikel vabalt reisida; tuletab meelde, et EL on idapartnerluse riikide suur poliitiline ja majanduspartner ning et tugevdatud koostöö transpordisektoris võib aidata neil riikidel saada majanduslikult palju tugevamaks ja poliitiliselt stabiilsemaks; märgib, et ELi ja naaberpiirkondade kodanikud ja ettevõtjad saavad paremast transpordikoostööst otsest kasu, et sellise koostöö eesmärk on vähendada kaupade, teenuste ja reisijate vedamisele kuluvat aega ja ressursse ning et ka suurem turuintegratsioon võib tekitada uusi turuvõimalusi nii ELi kui ka selle naaberpiirkondade ettevõtjatele;
19.

toetab, eelkõige energiaühenduse raamistikus, Ida-Euroopa partnerriikide lähenemist taastuvaid energiaallikaid ja energiatõhusust käsitlevatele ELi õigusaktidele ja standarditele ning sellega seotud riiklike strateegiate ja tegevuskavade rakendamist; rõhutab sellega seoses, et olulised on õigusaktid, mis avavad ka välisinvestoritele juurdepääsu riigisisestele taastuvenergia turgudele ning hõlbustavad energiakaubandust riigi ja kohaliku tasandi osaliste vahel; rõhutab, et kodu- ja välismaiseid investoreid tuleks taastuvenergia turgudele juurdepääsu võimaldamisel võrdselt kohelda; ootab seadusandlikke algatusi kodumaiste taastuvate energiaallikate jätkuva kasvu ja taastuvatest energiaallikatest energia tootmise kohta pärast 2020. aastat; väljendab rahulolu seoses sellega, et need Ida-Euroopa partnerriigid, mis on vastu võtnud oma energiatõhususe programmid, on seadnud koguselised eesmärgid eelkõige energiamahukuse kärpimiseks, CO2-heite piiramiseks ja soojakadude vähendamiseks elamumajanduses; rõhutab, et täitmata jäänud energiatõhususe eesmärgid tuleks perioodiliselt üle vaadata ja tuleks rakendada uusi strateegiaid, et kindlustada nende eesmärkide täitmine nii ELis kui ka selle partnerriikides;
on kindlal veendumusel, et rahvusvähemuste kogukondade liikmete õigused tuleb tagada, loomaks nende arenguks vajalikke tingimusi, ja et sellised õigused peavad olema võrreldavad nende õigustega, mis on ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide enamuskogukondade liikmetel; märgib, et kuna rahvusvähemused ei ole juriidilised isikud, ei saa need olla õigussubjektid ega lepingu- või paktiosalised; toonitab siiski, et rahvusvähemused peavad kuuluma kollektiivkaitse alla ning et nende liikmetel peab oma rahvusvähemuse identiteedi ja kultuuriliste õiguste kaitseks olema võimalik tegutseda kas individuaalsete õigussubjektidena või mitmesuguste juriidiliste isikutena toimivate üksuste raames; rõhutab, et need õigused ei ole territoriaalsed ega territooriumiga seotud ning et nende tunnustamist ja kaitset tuleb õiguslikult reguleerida nii iga asjaomase riigi tasandil kui ka riikidevahelisel (rahvusvahelisel) tasandil (Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee soovitus nr 1735 (2006) rahvuse kontseptsiooni kohta);
E.

arvestades, et Ida-Ukraina relvakonflikti tõttu on hukkunud tuhanded sõjaväelased ja tsiviilelanikud, sealhulgas Malaysian Airlinesi lennu MH17 298 süütut reisijat, veelgi rohkem on vigastatuid ning sajad tuhanded elanikud on pidanud jätma oma kodu;
8.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles tegema kõik, mis võimalik, et koordineerida ja tugevdada meditsiiniuuringuid ja töötada välja ebola raviviisid, ravimid ja vaktsiinid, mis on nii efektiivsed kui ka WHO ohutuseeskirjadele vastavad; avaldab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Komisjon on teatanud täiendavatest vahenditest vaktsiiniuuringute toetamiseks Euroopas ja Aafrikas koos ebolaga seotud muu teadustööga, kuid rõhutab, et jätkuvalt on vaja täiendavat rahvusvahelist tööd, et rahastada ja koordineerida olemasolevaid teadus- ja arendusprogramme ebola ravi ja vaktsiinide väljatöötamiseks, samuti teiste haiguste jaoks, mis ei paku kohest ärihuvi, kuid mis võivad põhjustada tulevikus sarnaseid epideemiaid; leiab sellega seoses, et nende haiguste vastase vaktsiini väljatöötamine ei tohi sõltuda ravimitööstuse ja eraettevõtete võimalikust kasumist;
c)

Teabekogumismissioon Zimbabwesse, mille kohta tehti algne otsus 2012. aastal, korraldatakse 2015. aastal, kuid see on veel kinnitamata ja vaja on pakkuda välja kuupäevad, tingimusel et Zimbabwe valitsus ei kehtesta programmi suhtes mingeid tingimusi.