ET Euroopa Liidu Teataja L 40/2

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Tšiili Vabariigi vaheline

LEPING,

millega kehtestatakse raamistik Tšiili Vabariigi osalemiseks Euroopa Liidu kriisiohjamisoperatsioonides

EUROOPA LIIT („liit”) või (EL)

ühelt poolt ja

TŠIILI VABARIIK

teiselt poolt, edaspidi „lepinguosalised”,

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

TUNNISTADES, et ülemaailmne rahu on kõikide riikide arengu jaoks tähtis ning et kõikidel rahvastel on kohustus teha selle saavutamiseks ja säilitamiseks koostööd;

TULETADES MEELDE ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Tšiili Vabariigi vahelises 18. novembril 2002 alla kirjutatud assotsiatsioonilepingus esitatud eesmärke ja kavatsusi;

ARVESTADES, et liit tunneb erilist huvi rahu säilitamise vastu oma mõjupiirkonnas, eelkõige kriisiohjamisoperatsioonide korraldamise ja toetamisega;

PIDADES MEELES, et liidul on täielik vabadus teha otsuseid kriisiohjamisoperatsioonide korraldamise kohta ning kutsuda ELi mittekuuluvaid riike nendes osalema või leppida lõpuks kokku, et üks sellistest riikidest osaleb kriisiohjamisoperatsioonides või panustab nendesse;

TUNNISTADES, et sellise raamlepingu olemasolu, mis käsitleb Tšiili Vabariigi võimalikku osalemist ühes või mitmes liidu otsustatud ja juhitud kriisiohjamisoperatsioonis, hõlbustaks tema osalemist ja panustamist, olenemata sellest, et igal juhtumil tuleb eraldi kokku leppida konkreetsetes tingimustes;

PIDADES MEELES, et käesoleva lepingu sõlmimine ei piira liidu sõltumatust otsuste tegemisel ja Tšiili Vabariigi soovi või suutlikkust teha üksikjuhtumipõhiselt otsus selle kohta, kas ta soovib ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleda, ning

PIDADES MEELES, et käesoleva raamlepingu sõlmimisel on mõju tulevikus ning see ei mõjuta Tšiili Vabariigi mis tahes osalemist juba käimasolevates ELi kriisiohjamisoperatsioonides,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

I JAGU

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Osalemist käsitlevad otsused

1. Pärast liidu otsust kutsuda Tšiili Vabariik osalema ELi kriisiohjamisoperatsioonis ning kui Tšiili Vabariik on otsustanud selles osaleda, teavitab Tšiili Vabariik liitu enda pakutavast panusest.

2. Liit hindab Tšiili Vabariigi pakutavat panust Tšiili Vabariigiga konsulteerides.

3. Liit annab Tšiili Vabariigile osalemiskutse esitamise ajal niipea kui võimalik eelnevalt märku tema tõenäolisest rahalisest panusest operatsiooni ühistesse kuludesse ja missiooni/vägede staatuse lepingust (kui see on olemas), et abistada Tšiili Vabariiki tema pakkumise koostamisel.

4. Liit edastab hindamise tulemuse kirjalikult diplomaatiliste kanalite kaudu Tšiili Vabariigile, et tagada Tšiili Vabariigi osalemine kooskõlas käesoleva lepingu sätetega.

Artikkel 2

Õiguslik raamistik

1. Kooskõlas käesoleva lepingu sätetega ja kõigi muude nõutavate rakendussätetega ühineb Tšiili Vabariik nõukogu otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, et liit viib läbi kriisiohjamisoperatsiooni, ning mis tahes muu otsusega, millega Euroopa Liidu Nõukogu otsustab ELi kriisiohjamisoperatsiooni pikendada.

2. Tšiili Vabariigi panus ELi kriisiohjamisoperatsiooni ei piira liidu sõltumatust otsuste tegemisel.

3. Lõige 1 ei mõjuta Tšiili Vabariigi õigust lõpetada osalemine ELi kriisiohjamisoperatsioonis, kui ta ei ole nõus nimetatud lõikes osutatud otsusega.

Artikkel 3

Isikkoosseisu ja vägede staatus

1. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile Tšiili Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja/või kriisiohjamise sõjalisele operatsioonile saadetud vägede staatust reguleeritakse vägede/missiooni staatuse lepinguga (kui see on olemas), mis on sõlmitud liidu ja riigi/riikide vahel, kus operatsioon toimub.

2. Riigist/riikidest, kus ELi kriisiohjamisoperatsioon toimub, väljaspool paiknevatesse peakorteritesse või juhtimisüksustesse lähetatud isikkoosseisu staatust reguleeritakse asjaomaste peakorterite ja juhtimisüksuste ning Tšiili Vabariigi vaheliste kokkulepetega.

3. Ilma et see piiraks lõikes 1 osutatud vägede/missiooni staatuse lepingu kohaldamist, teostab Tšiili Vabariik jurisdiktsiooni oma ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalevate isikkoosseisu liikmete üle. Kui Tšiili Vabariigi väed asuvad ELi liikmesriigi laeva või õhusõiduki pardal, teostab kõnealune liikmesriik oma jurisdiktsiooni vastavalt kehtivate kahe- või mitmepoolsetele lepingutele kooskõlas oma õigusnormidega.

4. Tšiili Vabariik vastutab kõigi nõuete eest, mis on esitatud seoses Tšiili Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemisega, kui nõude on esitanud tema isikkoosseisu kuuluvad tsiviilisikud või sõjaväelased või see käib nende kohta. Tšiili Vabariik vastutab oma isikkoosseisu liikme vastu võetavate meetmete, eelkõige õiguslike ja distsiplinaarmeetmete eest, kooskõlas oma õigusnormide ja menetlustega.

5. Lepinguosalised lepivad kokku, et loobuvad oma siseriiklike õigusaktidega lubatud ulatuses kõikidest, välja arvatud lepingulistest nõuetest kummalegi lepinguosalisele kuuluva või nende kasutuses oleva vara kahjustamise, kaotsimineku või hävimise korral või kummagi lepinguosalise isikkoosseisu liikme vigastuse või surma korral, mis tulenes nende käesoleva lepinguga seotud ametlike kohustuste täitmisest, välja arvatud juhul, kui tegemist oli raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.

6. Tšiili Vabariik kohustub käesoleva lepingu allkirjastamisel esitama deklaratsiooni mis tahes Tšiili Vabariigi osalusega ELi kriisiohjamisoperatsioonis osaleva mis tahes riigi vastu nõuetest loobumise kohta.

7. Liit kohustub tagama, et tema liikmesriigid esitavad käesoleva lepingu allkirjastamisel deklaratsiooni selle kohta, et Tšiili Vabariigi ELi kriisiohjamisoperatsioonis osalemise korral loobuvad nad Tšiili Vabariigi vastu nõuete esitamisest.

Artikkel 4

Salastatud teave

1. Tšiili Vabariik võtab vajalikud meetmed, et tagada ELi salastatud teabe kaitse vastavalt nõukogu otsuses 2011/292/EL (1) ja edaspidistes nõukogu otsustes (ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta) sätestatud Euroopa Liidu Nõukogu julgeolekueeskirjadele ning pädevate asutuste, sealhulgas ELi operatsiooni ülema antud täiendavatele juhistele ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni kohta või missiooni juhi antud juhistele ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohta.

2. Liit võtab vajalikud meetmed, et tagada Tšiili salastatud teabe kaitsmine vastavalt lõikes 1 osutatud julgeolekueeskirjadele.

3. Kui lepinguosalised on sõlminud salastatud teabe vahetamise julgeolekukorra alase lepingu, kohaldatakse sellist lepingut ELi kriisiohjamisoperatsiooni kontekstis.

II JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE TSIVIILOPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 5

ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseis

1) Tšiili Vabariik:

a) tagab, et tema ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseis täidab oma ülesandeid kooskõlas: i) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega; ii) operatsiooni plaaniga; iii) rakendusmeetmetega;

b) teavitab missiooni juhti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat („kõrge esindaja”) õigeaegselt igast muudatusest oma panuses ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

2) ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkoosseisu liikmed läbivad arstliku läbivaatuse, nad vaktsineeritakse ja tunnistatakse Tšiili Vabariigi pädeva asutuse tõendiga tervise poolest teenistuseks sobivaks. ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsioonile lähetatud isikkooseisu liikmed esitavad selle tõendi koopia.

Artikkel 6

Käsuliin

1. Tšiili Vabariigi lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve silmas pidades.

2. Kogu isikkoosseis jääb oma riigi ametiasutuste täielikku alluvusse.

3. Riigi ametiasutused annavad operatiivjuhtimise üle liidule.

4. Missiooni juht vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni eest ning juhib ja kontrollib kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni kohapeal.

5. Missiooni juht juhib ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni ja hoolitseb selle igapäevase haldamise eest.

6. Artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt on Tšiili Vabariigil operatsiooni igapäevase haldamise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel liidu liikmesriikidel.

7. Missiooni juht vastutab ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni isikkoosseisu liikmete distsiplinaarkontrolli eest. Vajaduse korral võtab distsiplinaarmeetmeid asjaomane riigi ametiasutus.

8. Tšiili Vabariik määrab riikliku kontaktisiku, kes esindab operatsioonis oma riigi väekontingenti. Riiklik kontaktisik annab missiooni juhile aru riigisisestest küsimustest ning vastutab väekontingendi igapäevase distsipliini eest.

9. Liit teeb operatsiooni lõpetamist käsitleva otsuse pärast konsulteerimist Tšiili Vabariigiga, kui operatsiooni lõpetamise päeval panustab Tšiili Vabariik jätkuvalt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni.

Artikkel 7

Finantsaspektid

1. Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, kannab Tšiili Vabariik kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud jooksvad kulud, nagu on sätestatud operatsiooni tegevuseelarves.

2. Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, reguleeritakse Tšiili Vabariigi võimaliku vastutuse ja temapoolse kahjude hüvitamisega seonduvaid küsimusi vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud artikli 3 lõikes 1 osutatud kohaldatava missiooni staatuse lepingu või mis tahes kohaldatavate alternatiivsete sätete alusel.

Artikkel 8

Tegevuseelarve rahastamises osalemine

1. Tšiili Vabariik osaleb ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni eelarve rahastamises.

2. Tšiili Vabariigi poolt tegevuseelarvesse eraldatav rahaline panus arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi põhjal, võttes aluseks valemi, mis annab tulemuseks väiksema summa:

a) lähtesumma see osa, mis on võrdeline Tšiili Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni tegevuseelarvet rahastavate riikide kogurahvatulude summa suhtarvuga, või;

b) tegevuseelarve lähtesumma see osa, mis on võrdeline operatsioonis osaleva Tšiili Vabariigi isikkoosseisu liikmete ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu liikmete suhtarvuga.

3. Olenemata lõigetest 1 ja 2 ei osale Tšiili Vabariik ELi liikmesriikide isikkoosseisu liikmetele makstavate päevarahade rahastamises.

4. Olenemata lõikest 1 vabastab liit üldjuhul Tšiili Vabariigi teatava ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni rahastamises osalemisest, kui:

a) liit otsustab, et Tšiili Vabariigi panus on märkimisväärne ja operatsiooni jaoks olulise tähtsusega või

b) Tšiili Vabariigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa ELi ühegi liikmesriigi vastavat näitajat.

5. Missiooni juht ja Tšiili Vabariigi asjaomased haldusteenistused sõlmivad omavahel Tšiili Vabariigi poolt ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni tegevuseelarvesse eraldatavate summade maksmist käsitleva lepingu. Nimetatud leping hõlmab muu hulgas järgmisi sätteid:

a) asjaomase rahalise panuse summa;

b) rahalise panuse maksmise kord;

c) kontrollimenetlus.

III JAGU

SÄTTED KRIISIOHJAMISE SÕJALISTES OPERATSIOONIDES OSALEMISE KOHTA

Artikkel 9

ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalemine

1. Tšiili Vabariik tagab, et tema ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja isikkoosseis täidavad oma ülesandeid kooskõlas:

a) artikli 2 lõikes 1 osutatud nõukogu otsuse ja selle hilisemate muudatustega;

b) operatsiooni plaaniga;

c) rakendusmeetmetega.

2. Tšiili Vabariigi lähetatud isikkoosseis täidab oma kohustusi ja tegutseb ainult ELi kriisiohjamise tsiviiloperatsiooni huve silmas pidades.

3. Tšiili Vabariik teatab ELi operatsiooni ülemale õigeaegselt igast muudatusest oma operatsioonis osalemises.

Artikkel 10

Käsuliin

1. Kõik ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis osalevad väed ja kogu isikkoosseis jäävad oma riigi ametiasutuste täielikku alluvusse.

2. Riigi ametiasutused annavad ELi operatsiooni ülemale, kellel on õigus oma volitusi delegeerida, üle operatiiv- ja/või taktikalise kontrolli oma vägede ja isikkoosseisu üle.

3. Tšiili Vabariigil on operatsiooni igapäevase juhtimise seisukohast samad õigused ja kohustused kui operatsioonis osalevatel Euroopa Liidu liikmesriikidel.

4. ELi operatsiooni ülem võib igal ajal pärast Tšiili Vabariigiga konsulteerimist taotleda Tšiili Vabariigi panuse lõpetamist.

5. Tšiili Vabariik määrab kõrge sõjalise esindaja esindama oma riigi väekontingenti ELi kriisiohjamise sõjalises operatsioonis. Kõrge sõjaline esindaja konsulteerib kõigis operatsiooniga seotud küsimustes ELi vägede ülemaga ja vastutab Tšiili Vabariigi väekontingendi igapäevase distsipliini eest.

Artikkel 11

Finantsaspektid

1. Ilma et see piiraks käesoleva lepingu artikli 12 kohaldamist, kannab Tšiili Vabariik kõik oma operatsioonis osalemisega seotud kulud, välja arvatud juhul, kui kulud kuuluvad ühiste kulude alla käesoleva lepingu artikli 2 lõikes 1 osutatud õigusaktide kohaselt, samuti nõukogu otsuse 2011/871/ÜVJP (2) kohaselt.

2. Kui põhjustatakse riigist/riikidest, kus operatsioon toimub, pärit füüsilise või juriidilise isiku surm, vigastus, vara hävimine või rikkumine, reguleeritakse Tšiili Vabariigi võimaliku vastutuse ja temapoolse kahjude hüvitamisega seonduvaid küsimusi vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud artikli 3 lõikes 1 osutatud kohaldatava vägede staatuse lepingu või mis tahes kohaldatavate alternatiivsete sätete alusel.

Artikkel 12

Ühiste kulude rahastamises osalemine

1. Tšiili Vabariik osaleb ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises.

2. Tšiili Vabariigi poolt poolt ühiste kulude katmiseks eraldatav rahaline panus arvutatakse ühe järgnevalt esitatud valemi põhjal, võttes aluseks valemi, mis annab tulemuseks väiksema summa:

a) ühiste kulude katmiseks eraldatav summa, mis on võrdeline Tšiili Vabariigi kogurahvatulu ja kõigi operatsiooni ühiste kulude katmises osalevate riikide kogurahvatulude summa suhtarvuga või

b) ühiste kulude katmiseks eraldatav summa, mis on võrdeline operatsioonis osaleva Tšiili Vabariigi isikkoosseisu ja kõigi operatsioonis osalevate riikide isikkoosseisu suhtarvuga.

Kui kasutatakse lõike 2 punktis b osutatud valemit ning Tšiili Vabariigi isikkoosseis osaleb ainult operatsiooni või vägede peakorteri töös, võetakse suhtarvu arvutamisel aluseks Tšiili Vabariigi isikkoosseisu ja vastava peakorteri isikkoosseisu liikmete koguarv. Muudel juhtudel arvutatakse suhtarv Tšiili Vabariigi poolt lähetatud isikkoosseisu ja operatsioonis osaleva isikkoosseisu koguarvu alusel.

3. Olenemata lõikest 1 vabastab liit üldjuhul kolmandad riigid teatava ELi kriisiohjamise sõjalise operatsiooni ühiste kulude rahastamises osalemisest, kui:

a) liit otsustab, et operatsioonis osaleva kolmanda riigi panus nimetatud operatsiooni jaoks olulise tähtsusega varustusse ja/või võimetesse on märkimisväärne või

b) operatsioonis osaleva kolmanda riigi kogurahvatulu inimese kohta ei ületa ELi ühegi liikmesriigi vastavat näitajat.

4. Otsuses 2011/871/ÜVJP sätestatud halduri ja Tšiili Vabariigi pädevate haldusasutuste vahel sõlmitakse leping. Nimetatud leping sisaldab muu hulgas järgmisi sätteid:

a) asjaomase rahalise panuse summa;

b) rahalise panuse maksmise kord;

c) kontrollimenetlus.

IV JAGU

LÕPPSÄTTED

Artikkel 13

Lepingu rakendamise kord

Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 5 ja artikli 12 lõike 4 kohaldamist, sõlmitakse liidu ja Tšiili Vabariigi pädevate asutuste vahel kõik käesoleva lepingu rakendamiseks vajalikud tehnilised ja halduskokkulepped.

Artikkel 14

Kohustuste täitmata jätmine

Kui üks lepinguosalistest jätab käesolevast lepingust tulenevad kohustused täitmata, on teisel lepinguosalisel õigus käesolev leping kuuekuulise kirjaliku etteteatamisega lõpetada.

Artikkel 15

Vaidluste lahendamine

Lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevad vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vahel diplomaatilisel teel.

Artikkel 16

Jõustumine

1. Käesolev leping jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast seda, kui lepinguosalised on teineteisele diplomaatiliste kanalite kaudu kirjalikult teatanud selleks vajalike siseriiklike menetluste lõpuleviimisest.

2. Lepinguosalised võivad käesoleva lepingu rakendamise hindamiseks korraldada aeg-ajalt kohtumisi.

3. Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste vahelisel vastastikusel kirjalikul kokkuleppel. Need muudatused jõustuvad lõikes 1 sätestatud tingimustel.

4. Käesoleva lepingu võib denonsseerida, kui üks lepinguosalistest teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult lepingu denonsseerimisest. Denonsseerimine jõustub kuus kuud pärast seda, kui teine lepinguosaline on diplomaatiliste kanalite kaudu teatanud sellekohase teate kättesaamisest.

Käesolev leping on koostatud inglise ja hispaania keeles, kusjuures mõlemad tekstid on võrdselt autentsed. Sõlmitud kahe tuhande neljateistkümnenda aasta jaanuarikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis. Euroopa Liidu nimel Tšiili Vabariigi nimel

(1) Nõukogu otsus 2011/292/EL, 31. märts 2011, ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 141, 27.5.2011, lk 17).

(2) Nõukogu 19. detsembri 2011 otsus 2011/871/ÜVJP, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (ATHENA) (ELT L 343, 23.12.2011, lk 35).

ELi liikmesriikide deklaratsioon „ELi liikmesriigid, kes kohaldavad ELi nõukogu otsust, mis käsitleb Tšiili Vabariigi osalusega ELi kriisiohjamisoperatsiooni, loobuvad võimalusel, niivõrd kui seda lubavad nende siseriiklikud õigussüsteemid, nõuetest Tšiili Vabariigi vastu oma isikkoosseisu liikmete vigastuste ja surma korral või nendele kuuluvale ja ELi kriisiohjamisoperatsioonis kasutatavale varale tekitatud kahju või sellise vara hävimise korral, kui selline vigastus, surm või varaline kahju: — oli põhjustatud Tšiili Vabariigi isikkoosseisu liikme poolt ELi kriisiohjamisoperatsiooniga seotud kohustuste täitmisel, välja arvatud kui oli tegemist raske hooletuse või tahtliku üleastumisega, või — tulenes Tšiili Vabariigile kuuluva vara kasutamisest, eeldusel et asjaomast vara kasutati seoses operatsiooniga, välja arvatud juhul, kui oli tegemist nimetatud vara kasutava Tšiili Vabariigist ELi kriisiohjamisoperatsioonile lähetatud isikkoosseisu raske hooletuse või tahtliku üleastumisega.”