Euroopa Liidu Teataja L 226 , 29/08/1980 Lk 0048 - 0050

Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 11 Köide 21 Lk 0158

Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 04 Köide 1 Lk 0147

Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 04 Köide 1 Lk 0147



Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vaheline KALASTUSKOKKULEPE EUROOPA MAJANDUSÜHENDUS (edaspidi "ühendus") JA NORRA KUNINGRIIK, MEENUTADES ühenduse ja Norra tihedaid suhteid, VÕTTES ARVESSE ühenduse ja Norra ühist soovi tagada nende rannikutega piirnevate vete kalavarude kaitsmine ja ratsionaalne majandamine, VÕTTES ARVESSE Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmanda mereõigust käsitleva konverentsi tööd, KINNITADES, et laiendades alasid, mille elusressursid kuuluvad nende jurisdiktsiooni alla, ja kasutades nendel aladel oma suveräänseid õigusi nende ressursside uurimiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja majandamiseks, peavad rannikuriigid tegutsema kooskõlas rahvusvahelise õiguse põhimõtetega, VÕTTES ARVESSE asjaolu, et Norra on moodustanud alates 1. jaanuarist 1977 kuni 200 meremiilini ulatuva majandusvööndi, kus üksnes Norra võib kasutada oma suveräänseid õigusi kõnealuse vööndi ressursside uurimiseks, kasutamiseks, kaitsmiseks ja majandamiseks, ja et ühendus on kokku leppinud, et tema liikmesriikide kalastusvööndid (edaspidi "ühenduse kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvad alad") ulatuvad kuni 200 meremiilini, toimub kalapüük nendes vööndites vastavalt ühenduse ühisele kalanduspoliitikale, SOOVIDES kehtestada tingimused, mille alusel tulevikus omavahelisi kalastussuhteid reguleerida, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 1. Mõlemad pooled lubavad teise poole kalalaevadel oma kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval kuni 200 meremiilini ulatuval alal alates lähtejoontest, millest territoriaalmerd mõõdetakse, kala püüda allpool sätestatud korras. 2. Käesoleva kokkuleppe lisa moodustab selle lahutamatu osa. Artikkel 2 1. Võttes aluseks elusressursside ratsionaalse majandamise vajaduse, määravad mõlemad pooled oma kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvate alade suhtes igal aastal kindlaks järgmised punktid, mida võib ettenägematute asjaolude esinemisel muuta: a) kogu lubatava väljapüügimahu nii üksikute kalavarude kui ka kalavarude rühmade puhul, võttes arvesse uusimat olemasolevat teaduslikku tõendusmaterjali, kalavarude omavahelist seotust, asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööd ja muid asjassepuutuvaid tegureid; b) pärast asjakohast nõupidamist teise poole kalalaevadele antavad püügikvoodid, mis oleksid kooskõlas eesmärgiga saavutada pooltevahelistes kalastussuhetes vastastikku rahuldav tasakaal, ja lisas ettenähtud tingimused. 2. Mõlemad pooled võtavad ka muid oma vööndi kalamajanduse kaitseks, ratsionaalseks majandamiseks ja reguleerimiseks vajalikke meetmeid. Selliste meetmete ja muude iga-aastase kalastusvõimaluste määramise järgselt võetavate meetmete puhul võetakse arvesse vajadust mitte takistada teise poole kalalaevadele antud kalapüügivõimaluste kasutamist. Artikkel 3 Kui pooltevahelistes kalastussuhetes vastastikku rahuldava tasakaalu saavutamise seisukohast olulistel aladel moonutatakse märkimisväärselt ühe poole kalapüügistruktuuri, alustavad pooled viivitamata konsultatsioone, et tagada vastastikuste kalastussuhete jätkumine. Kui kolme kuu jooksul alates konsultatsioonitaotluse esitamisest ei ole konsultatsioone taotlenud poole jaoks rahuldavat lahendust leitud, võib kõnealune pool olenemata artikli 13 sätetest kokkuleppe peatada või lõpetada, teatades sellest 30 päeva ette. Artikkel 4 Mõlema poole pädevad ametiasutused edastavad teisele poolele õigel ajal nende kalalaevade nimed, registrinumbrid ja muud asjakohased andmed, kellel on luba teise poole kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal kala püüda. Seejärel annab teine pool välja artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt antavatele kalapüügivõimalustele vastavad litsentsid. Artikkel 5 Ühe poole kalalaevad järgivad teise poole kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal kala püüdes kaitsemeetmeid ja kõiki muid selle ala kalastustegevust reguleerivaid tingimusi ja õigusnorme. Kõikidest uutest meetmetest, tingimustest või õigusnormidest tuleb ette teatada. Artikkel 6 1. Mõlemad pooled võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende laevad järgivad käesoleva kokkuleppe sätteid ja muid asjaomaseid määrusi. 2. Kumbki pool võib kooskõlas rahvusvahelise õigusega võtta oma kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal meetmeid, mida on vaja selle tagamiseks, et teise poole laevad järgiksid käesoleva kokkuleppe sätteid. Artikkel 7 Pooled kohustuvad tegema koostööd, et tagada mere elusressursside nõuetekohane majandamine ja kaitse ning hõlbustada sellekohaseid vajalikke teadusuuringuid, eelkõige seoses: a) kummagi poole kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal esinevate kalavarudega, et saavutada võimaluste piires kalamajanduse reguleerimise meetmete ühtlustamine selliste varude osas; b) mõlema poole kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluvatel aladel ja neist välja jäävatel ning nendega piirnevatel aladel esinevate ühist huvi pakkuvate kalavarudega. Artikkel 8 Pooled lepivad kokku, et nad peavad omavahel käesoleva kokkuleppe rakendamise ja nõuetekohase toimimisega seotud küsimustes ning selle tõlgendamist või kohaldamist käsitlevate vaidluste korral nõu. Artikkel 9 Käesolev kokkulepe ei piira muid kehtivaid kokkuleppeid, mis käsitlevad ühe poole kalalaevade kalapüüki teise poole kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal. Artikkel 10 Mitte ükski käesoleva kokkulepe säte ei mõjuta ega piira mingil viisil kummagi poole seisukohti mereõiguse küsimustes. Artikkel 11 Käesolevat kokkulepet kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, selles asutamislepingus sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Norra Kuningriigi territooriumi suhtes. Artikkel 12 Käesolev kokkulepe jõustub kuupäeval, kui pooled teatavad teineteisele selle jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest. Kuni kokkuleppe jõustumiseni kohaldatakse seda alates selle allkirjastamise kuupäevast ajutiselt. Artikkel 13 Käesolev kokkulepe kehtib esialgu kümme aastat alates kokkuleppe jõustumise kuupäevast. Kui kumbki pool ei avalda soovi kokkulepet lõpetada, teatades sellest ette vähemalt üheksa kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist, kehtib kokkulepe edasi kuueaastaste tähtaegade kaupa, juhul kui lõpetamisest ei ole teatatud vähemalt üheksa kuud enne kõnealuse tähtaja möödumist. Artikkel 14 Pärast seda, kui Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kolmas mereõigust käsitlev konverents on vastu võtnud konventsiooni, võib kumbki pool taotleda konsultatsioone, et vaadata käesoleva kokkuleppe sätted läbi kõnealuse konventsiooni sätteid silmas pidades. -------------------------------------------------- LISA 1. Kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt eraldatavate püügikvootide määramisel on poolte eesmärk saavutada omavahelistes kalastussuhetes vastastikku rahuldav tasakaal. Vastavalt kaitsenõuetele peaks vastastikku rahuldav tasakaal põhinema Norra viimaste aastate kalapüügil ühenduse kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal. Pooled tõdevad, et sel eesmärgil tuleb ühenduse kalapüüki Norra vetes vastavalt kohandada. 2. Mõlemad pooled võtavad arvesse nende kalandusjurisdiktsiooni alla kuuluval alal toimuva teise poole kalapüügi laadi ja mahtu, pidades silmas tavapärast saaki, püügistruktuuri ja muid asjassepuutuvaid tegureid. 3. Pooled alustavad lõikes 1 nimetatud eesmärki järgides järkjärgulist vähendamist, et saavutada see 31. detsembriks 1982. --------------------------------------------------