Euroopa Liidu ja Seišelli Vabariigi vaheline

LEPING,

milles käsitletakse Seišellide lipu all sõitvate kalalaevade juurdepääsu Euroopa Liidu jurisdiktsiooni alla kuuluvatele Mayotte'i vetele ja mere bioloogilistele ressurssidele

EUROOPA LIIT (edaspidi „EL”)

ning

SEIŠELLI VABARIIK, edaspidi „Seišellid”,

edaspidi „lepinguosalised”,

ARVESTADES tihedaid koostöösuhteid ELi ja Seišellide vahel, eelkõige ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise koostöölepingu raames (edaspidi „Cotonou leping”), ning mõlemapoolset soovi kõnealust koostööd tõhustada,

MÄRKIDES, et pärast Euroopa Majandusühenduse ja Seišelli Vabariigi vahelise Seišellide rannikuvetes kalastamise kokkuleppe sõlmimist 1987. aastal, on ELi ja Seišellide vahel toimunud tihe kalandusalane koostöö. Lepinguosalised tugevdasid kõnealust kokkulepet 2006. aastal sõlmitud kalandusalase partnerluslepinguga, mis on endiselt jõus ja mida rakendatakse kõnealuse lepingu asjakohase protokolli kaudu,

ARVESTADES Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguste konventsiooni,

OLLES TEADLIKUD 1995. aasta FAO konverentsil vastu võetud vastutustundliku kalapüügi juhendis sätestatud põhimõtete tähtsusest,

VÕTTES SAMUTI ARVESSE, et EL ja Seišellid on mõlemad osalised India Ookeani Tuunikomisjonis (IOTC) — valitsustevahelises organisatsioonis, mille ülesanne on hallata tuuni ja selle lähiliikide püüki India ookeanis ja sellega seotud meredes,

OLLES OTSUSTANUD teha vastustundliku kalapüügi edendamiseks vastastikku kasulikku koostööd, et tagada mere elusressursside pikaajaline kaitse ja jätkusuutlik kasutamine,

OLLES VEENDUNUD, et koostöö peab toimuma üksteist täiendavate ühiste või ühepoolsete algatuste ja meetmete kaudu, mis on kooskõlas poliitiliste otsustega ja tagavad jõupingutuste koostoime,

SOOVIDES määrata kindlaks eeskirjad ja tingimused, mis reguleerivad Seišellide laevade kalapüüki ELi vetes ning samuti need, mis käsitlevad Seišellide antavat toetust vastutustundliku kalapüügi kehtestamiseks nimetatud vetes,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesoleva lepinguga kehtestatakse põhimõtted, eeskirjad ja menetlused, mis reguleerivad:

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) „Seišellide asutused”— Seišellide kalandusamet;

b) „Seišellide laevad”— Seišellide lipu all sõitvad ja Seišellidel registreeritud laevad;

c) „ELi asutused”— Euroopa Komisjon;

d) „ELi veed”— Mayotte'i veed, mis kuuluvad ELi jurisdiktsiooni alla;

e) „ühiskomitee”— ELi ja Seišellide esindajatest koosnev komitee, kelle ülesandeid kirjeldatakse käesoleva lepingu artiklis 8.

Artikkel 3

Käesoleva lepingu täitmisega seonduvad põhimõtted ja eesmärgid

1. Käesolevaga kohustuvad lepinguosalised edendama ELi vetes vastutustundlikku kalapüüki, lähtudes nendes vetes kalastavate eri riikide laevade mittediskrimineerimise põhimõttest, ilma et see piiraks samas geograafilises piirkonnas paiknevate arengumaade vahel sõlmitud kokkulepete, sealhulgas vastastikuste kalastuskokkulepete kohaldamist.

2. Käesoleva lepingu kohane kalastustegevuse eeskiri peab olema kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni (IOTC) resolutsioonidega.

3. Lepinguosalised kohustuvad tagama, et käesolevat lepingut kohaldatakse kooskõlas ELi ühise kalanduspoliitika põhimõtetega ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna hea valitsemistavaga.

Artikkel 4

Statistika- ja teadusalane koostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas

1. Käesoleva lepinguga hõlmatud ajavahemiku jooksul jälgivad EL ja Seišellid kalavarude arengut ELi vetes. Vajaduse korral korraldatakse ühe lepinguosalise taotlusel ühine teaduskohtumine.

2. Lepinguosalised vahetavad ka asjakohast statistilist, bioloogilist, säilitamis- ja keskkonnaalast teavet ning teevad koostööd asjakohaste teaduskohtumiste raames, mis võivad osutuda vajalikuks elusressursside majandamise ja säilitamise eesmärgil.

3. Tuginedes India Ookeani Tuunikomisjoni parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, konsulteerivad lepinguosalised teineteisega käesoleva lepingu artikli 8 kohaselt loodud ühiskomitee raames ja lepivad vajaduse korral kokku, et võtavad meetmeid ELi mere bioloogiliste ressursside säästva majandamise tagamiseks.

Artikkel 5

Seišellide laevade juurdepääs ELi vete kalavarudele

1. Kooskõlas käesoleva lepinguga ja selle lisaga kohustub EL lubama Seišellide laevadel tegeleda kalapüügiga ELi vetes.

2. Seišellid tagavad, et tema laevad järgivad käesoleva lepingu sätteid ning õigusakte, millega reguleeritakse kalapüüki ELis.

Artikkel 6

Kalapüügiload

1. Seišellide kalalaevad võivad kalastada ELi vetes üksnes juhul, kui neil on pardal käesoleva lepingu alusel välja antud kalapüügiluba või selle koopia.

2. Laevale kalapüügiloa saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomanike kasutatavad makseviisid on sätestatud lisas.

Artikkel 7

Hõlmatud liigid

Kalapüügiluba antakse ainult siirdekalade (ÜRO mereõiguse 1982. aasta konventsiooni 1. lisas loetletud liigid) püügiks, v.a perekondadesse Alopiidae ja Sphyrnidae kuuluvad liigid ning järgmised liigid: Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis, Carcharhinus longimanus.

Artikkel 8

Ühiskomitee

1. Käesoleva lepingu kohaldamise jälgimiseks moodustatakse ühiskomitee. Ühiskomitee täidab järgmisi ülesandeid:

2. Ühiskomitee tuleb kokku vähemalt kord aastas vaheldumisi ELis ja Seišellidel ning kohtumise eesistujaks on kohtumist korraldav lepinguosaline. Kummagi lepinguosalise taotlusel peab komitee erikoosolekuid.

Artikkel 9

Kalapüügivõimaluste kohandamine ühiskomitee otsusega

Kooskõlas käesoleva lepingu artikliga 8 võib ühiskomitee hinnata lisa II peatükis osutatud kalapüügivõimalusi uuesti ning kohandada neid ühiskomitee otsusega, tingimusel et India Ookeani Tuunikomisjoni soovitused ja resolutsioonid, mis käsitlevad tuuni ja selle lähiliikide jätkusuutlikku majandamist India ookeanis, toetavad hinnangut.

Artikkel 10

Käesoleva lepingu kohaldamise peatamine

1. Käesoleva lepingu kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ning lepinguosalised arutavad peatamist ning kokkuleppe saavutamist käesoleva lepingu artiklis 8 sätestatud ühiskomitees järgmistel juhtudel:

2. Käesoleva lepingu kohaldamise peatamiseks peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

3. Kui lepingu kohaldamine peatatakse, jätkavad lepinguosalised üksteisega konsulteerimist, et lahendada erimeelsused kokkuleppemenetluse teel. Lahenduse leidmisel jätkatakse käesoleva lepingu kohaldamist ning rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel vastavalt ajavahemikule, mil käesoleva lepingu kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 11

Lepingu lõpetamine

1. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada tõsiste asjaolude ilmnemisel, nagu asjaomaste varude vähenemine või lepinguosalise suutmatus täita võetud kohustusi seoses ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamisega.

2. Käesoleva lepingu lõpetamise korral teatab asjaomane lepinguosaline teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest leping lõpetada vähemalt kuus kuud enne asjaomase lõpetamise kavandatavat jõustumist.

3. Eelmises lõikes osutatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone. Juhul, kui pärast konsultatsioone võetakse vastu otsus lepingu lõpetamise taotlus tagasi võtta, jätkatakse käesoleva lepingu täieulatuslikku kohaldamist.

Artikkel 12

Kohaldatav õigus

1. Seišellide kalalaevade tegevuse suhtes ELi vetes kohaldatakse ELi õigusnorme, kui käesolevas lepingus ja selle lisas ei ole sätestatud teisiti.

2. EL teavitab Seišelle viivitamata ühises kalanduspoliitikas või kalandusalastes õigusaktides tehtud muudatustest.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

Mõlemad lepinguosalised tagavad, et kooskõlas India Ookeani Tuunikomisjoni asjakohase resolutsiooniga tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed, mis on seotud püügitegevusega ELi vetes. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid käesoleva lepingu kohaldamiseks ja asjaomaste pädevate asutuste poolt kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

Artikkel 14

Elektrooniline teabevahetus

1. Seišellid ja EL kohustuvad võtma kasutusele vajalikud elektroonilised süsteemid käesoleva lepingu ja selle lisa kohaldamisega seotud dokumentide ja teabe vahetamiseks.

2. Mõlemad lepinguosalised teavitavad viivitamata sellist vahetust takistavatest arvutisüsteemi tõrgetest. Sellise olukorra puhul asendatakse käesoleva lepingu ja selle lisa kohaldamisega seotud teave ja dokumendid lisas kehtestatud korra kohaselt automaatselt paberkandjal dokumentidega.

3. Elektroonilised ja paberkandjal dokumendid on samaväärsed.

Artikkel 15

Vahekokkuvõte

Lepinguosalised lepivad kokku, et kolm aastat pärast käesoleva lepingu ajutise kohaldamise alguskuupäeva tehakse vahehindamine, et hinnata käesoleva lepingu toimimist ja tõhusust.

Artikkel 16

Kohustus seoses käesoleva lepingu kehtivuse lõppemise või lõpetamisega

Käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel või lõpetamisel vastavalt artiklile 11 vastutavad Seišellide laevaomanikud jätkuvalt käesoleva lepingu sätete või ELi õigusaktide rikkumise eest, mis leidis aset enne käesoleva lepingu kehtivuse lõppemist või lõpetamist; samuti tuleb neil tasuda käesoleva lepingu kehtivuse lõppemisel või lõpetamisel kõik maksmata loatasud või tasumata maksed.

Artikkel 17

Kestus

Käesolevat lepingut kohaldatakse kuue aasta jooksul alates selle ajutise kohaldamise alguskuupäevast. Käesolevat lepingut saab pikendada kuue aasta kaupa, kui ei esitata kirjalikku lepingu lõpetamise teatist kooskõlas artikliga 11.

Artikkel 18

Ajutine kohaldamine

Käesolevat lepingut kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev leping jõustub kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele lepingu jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

Съставено в Брюксел на двадесети май две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el veinte de mayo de dos mil catorce.

V Bruselu dne dvacátého května dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den tyvende maj to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Mai zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta maikuu kahekümnendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Μαΐου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the twentieth day of May in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le vingt mai deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadesetog svibnja dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì venti maggio duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada divdesmitajā maijā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų gegužės dvidešimtą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év május havának huszadik napján.

Magħmul fi Brussell, fl-għoxrin jum ta’ Mejju tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de twintigste mei tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego maja roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em vinte de maio de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci mai două mii paisprezece.

V Bruseli dvadsiateho mája dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne dvajsetega maja leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenä päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den tjugonde maj tjugohundrafjorton.

За Европейския съюз Рог la Unión Europea Za Evropskou unii For Den Europæiske Union Für die Europäische Union Euroopa Liidu nimel Για την Ευρωπαϊκή Ένωση For the European Union Pour l'Union européenne Za Europsku uniju Per l'Unione europea Eiropas Savienības vārdā – Europos Sąjungos vardu Az Európai Unió részéről Għall-Unjoni Ewropea Voor de Europese Unie W imieniu Unii Europejskiej Pela União Europeia Pentru Uniunea Europeană Za Európsku úniu Za Evropsko unijo Euroopan unionin puolesta För Europeiska unionen