Euroopa Ühenduse ja Hiina Rahvavabariigi valitsuse vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö

leping

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi "ühendus")

ühelt poolt ja

HIINA RAHVAVABARIIGI VALITSUS

teiselt poolt,

edaspidi "lepinguosalised",

PIDADES SILMAS Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelist 1985. aasta kaubandus- ja majanduskoostöölepingut;

PIDADES SILMAS teaduse ja tehnika tähtsust oma majanduslikule ja ühiskondlikule arengule;

PIDADES SILMAS ühenduse ja Hiina vahelist käimasolevat teadus- ja tehnoloogiakoostööd;

PIDADES SILMAS, et ühendus ja Hiina korraldavad teadus- ja tehnoloogiategevust, sealhulgas tutvustustegevust, mitmetes ühist huvi pakkuvates valdkondades ning teineteise uurimis- ja arendustegevuses vastastikku osalemine annab vastastikust kasu;

SOOVIDES panna teadus- ja tehnikauuringute alasele koostööle ametliku aluse, et laiendada ja tugevdada koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades ning edendada sellise koostöö tulemuste rakendamist oma majandusliku ja ühiskondliku kasu huvides;

PIDADES SILMAS, et käesolev teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping on osa Hiina ja ühenduse laiemast koostööst,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesmärk

Teadus- ja tehnoloogiaalast uurimis- ja arendustegevust korraldades soodustavad, arendavad ja hõlbustavad lepinguosalised ühenduse ja Hiina koostööd ühist huvi pakkuvates valdkondades.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) koostöö – lepinguosaliste käesoleva lepingu kohaselt tehtav või toetatav tegevus, mis hõlmab ka ühiseid teadusuuringuid;

b) teave – teaduslikud või tehnilised andmed, uurimis- ja arendustegevuse tulemused või meetodid, mis tulenevad ühistest teadusuuringutest, ning muud andmed, mida peavad vajalikuks koostöös osalejad, sealhulgas vajaduse korral lepinguosalised ise;

c) intellektuaalomand – Stockholmis 14. juulil 1967 koostatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artiklis 2 määratletud intellektuaalomand;

d) ühised teadusuuringud – ühe või mõlema lepinguosalise rahalisel toetusel või ilma selleta toimuvad teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine või tutvustamine, mille raames teevad koostööd ühenduse ja Hiina osalejad ning mille kohta lepinguosalised või nende teadusuuringute programme rakendavad teadus- ja tehnoloogiaorganisatsioonid ja -asutused on kirjalikult kinnitanud, et tegemist on ühiste teadusuuringutega. Kui rahastajaks on vaid üks lepinguosaline, on kinnitajaks see lepinguosaline ja projektis osaleja;

e) osaleja või teadusüksus – ühenduses või Hiinas asuv koostöös osalev juriidiline või füüsiline isik, teadusasutus või muu juriidiline isik või äriühing, sealhulgas lepinguosalised ise.

Artikkel 3

Põhimõtted

Koostöö toimub järgmiste põhimõtete kohaselt:

a) vastastikune kasu, pidades silmas kasu üldist tasakaalu;

b) vastastikune juurdepääs kummagi lepinguosalise teadus- ja tehnoloogiaarendustegevusele;

c) koostööd mõjutada võiva teabe õigeaegne vahetamine;

d) intellektuaalomandi õiguste nõuetekohane kaitse.

Artikkel 4

Koostöö valdkonnad

Käesoleva lepingu alusel tehtav koostöö võib hõlmata kogu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisega (edaspidi "TTA") seotud tegevust, mis kuulub Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 130 g sätestatud raamprogrammi esimese meetme alla, ning kogu Hiina samaväärset TTA valdkonna tegevust vastavates teadus- ja tehnoloogiavaldkondades.

Käesolev leping ei mõjuta Hiina kui arengumaa osalemist ühenduse uurimis- ja arendustegevuses.

Artikkel 5

Koostöö vormid

a) Vastavalt oma kohaldatavatele õigusaktidele ja tegevuspõhimõtetele soodustavad lepinguosalised nii palju kui võimalik osalejate kaasamist käesoleva lepingu kohasesse koostöösse, püüdes luua võrreldavad võimalused oma teadus- ja tehnoloogiaalases uurimis- ja arendustegevuses osalemiseks.

b) Koostöö vormid võivad olla järgmised:

- Hiina teadusüksuste osalemine raamprogrammi esimese meetme alla kuuluvates TTA projektides ning ühenduses asuvate teadusüksuste osalemine omakorda Hiina sarnaste TTA sektorite projektides. Osalemine toimub kummagi lepinguosalise kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt,

- juba rakendatavate TTA projektide ühendamine kummagi lepinguosalise TTA programmide suhtes kohaldatavate eeskirjade ja korra kohaselt,

- teadlaste ja tehnikaekspertide külastused ja vahetused,

- teadusseminaride, konverentside, sümpoosionide ja töörühmade ühine korraldamine ning ekspertide osalemine nendes,

- kooskõlastatud meetmed,

- varustuse ja materjalide vahetus ja jagamine,

- käesoleva lepingu kohase koostööga seotud tavasid, õigusakte ja programme käsitlev teabevahetus,

- mis tahes muud viisid, mida soovitab juhtkomitee ning mis leitakse olevat kooskõlas mõlema lepinguosalise kohaldatavate tegevuspõhimõtete ja korraga.

Ühiseid TTA projekte hakatakse rakendatama pärast seda, kui lepinguosalised on välja arendanud käesoleva lepingu lisas sätestatud tehnoloogiahalduskava.

Artikkel 6

Koostöö kooskõlastamine ja soodustamine

a) Käesoleva lepingu kohase koostöö kooskõlastamist ja soodustamist korraldavad Hiina poolt teadus- ja tehnoloogiaministeerium ning ühenduse poolt Euroopa Ühenduste Komisjoni talitused, kes tegutsevad rakendusasutustena.

b) Rakendusasutused loovad käesoleva lepingu rakendamiseks TTA valdkonna koostöö juhtkomitee, edaspidi "juhtkomitee"; komiteesse kuulub võrdne arv kummagi lepinguosalise ametlikke esindajaid; komitee kehtestab oma töökorra.

c) Juhtkomitee ülesanded on järgmised:

1) artiklis 4 nimetatud eri liiki koostöö ning TTA valdkonna arengukoostöö raames tehtava koostöö edendamine ja järelevalve;

2) järgmiseks aastaks vastavalt artikli 5 lõike b esimese taandele potentsiaalsete TTA valdkonna koostöö sektorite seast vastastikust huvi pakkuvate prioriteetsete sektorite või allsektorite väljavalimine, kus koostööd soovitakse;

3) vastavalt artikli 5 lõike b teisele taandele mõlema lepinguosalise teadlastele ettepanekute tegemine nende vastastikku kasulike ja vastastikku täiendavate projektide ühendamiseks;

4) artikli 5 lõike b seitsmenda taande kohaste soovituste andmine;

5) lepinguosaliste nõustamine käesolevas lepingus sätestatud põhimõtete kohase koostöö laiendamise ja parandamise alal;

6) käesoleva lepingu tõhusa toimimise ja rakendamise läbivaatamine;

7) igal aastal lepinguosalistele aruande esitamine käesoleva lepingu alusel tehtava koostöö seisu, ulatuse ja tõhususe kohta. Kõnealune aruanne edastatakse Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise 1985. aasta kaubandus- ja majanduskoostöölepinguga loodud ühiskomiteele.

d) Üldjuhul tuleb juhtkomitee kokku kord aastas, eelistatavalt enne Euroopa Majandusühenduse ja Hiina Rahvavabariigi vahelise 1985. aasta lepinguga loodud ühiskomitee koosolekut ning vastavalt ühiselt kokkulepitud ajakavale; koosolekuid tuleks pidada vaheldumisi ühenduses ja Hiinas. Kummagi lepinguosalise taotlusel võib korraldada erakorralisi koosolekuid.

e) Juhtkomitee poolt või nimel tehtud kulutused kannab lepinguosaline, keda kulutused teinud liikmed esindavad. Juhtkomitee koosolekutega otseselt seotud kulud, välja arvatud reisi- ja majutuskulud, katab vastuvõttev lepinguosaline.

Artikkel 7

Rahastamine

a) Koostöö sõltub rahaliste vahendite saamisest ning lepinguosaliste kohaldatavatest õigusaktidest, tegevuspõhimõtetest ja programmidest. Koostöö käigus osalejate kantud kuludega seoses ei teki mingit kohustust vahendeid ühelt lepinguosaliselt teisele üle kanda.

b) Kui ühe lepinguosalise koostöösüsteem näeb ette teise lepinguosalise osalejate rahalist toetamist, vabastatakse selline ühelt lepinguosaliselt teise lepinguosalise osalejatele antav abi või rahaline või muu toetus maksudest ja tollimaksudest vastavalt kummagi lepinguosalise territooriumil kehtivatele õigusaktidele.

Artikkel 8

Töötajate ja varustuse liikumine

Mõlemad lepinguosalised võtavad oma territooriumil kehtivate õigusaktide kohaselt kõik asjakohased meetmed ja teevad kõik endast sõltuva, et hõlbustada käesoleva lepingu kohaselt lepinguosaliste kindlaksmääratud koostöös osalevate isikute ning kasutatavate materjalide, andmete ja varustuse sisenemist oma territooriumile, seal viibimist ja sealt lahkumist.

Artikkel 9

Teabe levitamine ja kasutamine

Hiinas asuvad teadusüksused, kes osalevad ühenduse TTA projektides, järgivad seoses teabe omandiõiguse, levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga uurimistulemuste levitamise eeskirju, mis tulenevad ühenduse TTA valdkonna eriprogrammidest ja käesoleva lepingu lisast.

Ühenduses asuvatel teadusüksustel, kes osalevad Hiina TTA projektides, on seoses teabe omandiõiguse, levitamise ja kasutamise ning osalemise käigus tekkiva intellektuaalomandiga samad õigused ja kohustused kui Hiina teadusüksustel ning nende suhtes kohaldatakse käesoleva lepingu lisa sätteid.

Intellektuaalomandi õigusi käsitlev lisa moodustab käesoleva lepingu lahutamatu osa.

Artikkel 10

Territoriaalne kohaldatavus

Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, asutamislepingus sätestatud tingimustel, ning teiselt poolt Hiina Rahvavabariigi territooriumi suhtes. See ei takista rahvusvahelise õiguse kohast koostööd avamerel, avakosmoses või kolmandate riikide territooriumil.

Artikkel 11

Jõustumine, lõpetamine ja vaidluste lahendamine

a) Käesolev leping jõustub kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud oma lepingu jõustumiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

b) Käesolev leping sõlmitakse esialgu viieks aastaks ning seda võib lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel (vaikimisi) pikendada pärast iga järgmise ajavahemiku eelviimasel aastal toimuvat hindamist.

c) Käesolevat lepingut võib muuta lepinguosaliste kokkuleppel. Muudatused jõustuvad kuupäeval, mil lepinguosalised teineteisele kirjalikult teatavad, et nad on lõpetanud lepingu muutmiseks vajalikud siseriiklikud menetlused.

d) Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu igal ajal lõpetada, teatades sellest kirjalikult kuus kuud ette. Käesoleva lepingu tähtaja möödumine või lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kehtivusaega ega lisa kohaselt tekkinud eriõigusi ega -kohustusi.

e) Kõik käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimused või vaidlused lahendatakse lepinguosaliste vastastikusel kokkuleppel.

Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.

Koostatud 22. detsembril 1998 Brüsselis kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome ja taani ning hiina keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

+++++ TIFF +++++

Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel

+++++ TIFF +++++

--------------------------------------------------

LISA

INTELLEKTUAALOMANDI ÕIGUSED

Lepingu alusel loodud või antud intellektuaalomandi õigused jagatakse käesolevas lisas sätestatud viisil.

I. Kohaldamine

Käesolevat lisa kohaldatakse lepingu kohaste ühiste teadusuuringute suhtes, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

II. Omandiõigus, õiguste jagamine ja teostamine

1. Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse "intellektuaalomandi" mõistet lepingu artikli 2 punkti c tähenduses.

2. Käesolev lisa käsitleb õiguste ja soodustuste jaotamist lepinguosaliste ja nende osalejate vahel. Kumbki lepinguosaline ja tema osalejad tagavad, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesoleva lisa kohaselt antud intellektuaalomandi õigused. Käesoleva lisaga ei muudeta ega piirata muul viisil lepinguosalise ja tema kodanike või osalejate omavahelist õiguste, soodustuste ja autoritasude jaotamist, mis on määratud kindlaks kummagi lepinguosalise suhtes kohaldatavate õigusaktide ja tavadega.

3. Lepinguosalised lähtuvad ka järgmistest põhimõtetest, mis tuleks sätestada kokkulepetes:

a) tõhus intellektuaalomandi kaitse. Lepinguosalised tagavad, et nemad ja/või nende osalejad teatavad üksteisele mõistliku aja jooksul käesolevast lepingust või selle rakendusmeetmetest tuleneva intellektuaalomandi loomisest ning taotlevad sellele intellektuaalomandile viivitamata kaitset;

b) tulemuste tulemuslik kasutamine, võttes arvesse lepinguosaliste ja nende osalejate panust;

c) teise lepinguosalise osalejate mittediskrimineeriv kohtlemine võrreldes oma osalejate kohtlemisega;

d) konfidentsiaalse äriteabe kaitse.

4. Osalejad koostavad ühiselt tehnoloogiahalduskava, milles käsitletakse ühiste teadusuuringute käigus tekkiva teabe ja intellektuaalomandi omandilist kuuluvust ja kasutamist, sealhulgas avaldamist. Teadusuuringute rahastamises osaleva lepinguosalise vastutav rahastamisasutus või -amet kinnitab tehnoloogiahalduskava enne konkreetsete teadus- ja arenduskoostöö lepingute sõlmimist, millele see lisatakse. Tehnoloogiahalduskava koostatakse kummagi lepinguosalise kohaldatavate õigusaktide alusel, võttes arvesse ühiste teadusuuringute eesmärke, lepinguosaliste või osalejate suhtelist rahalist või muud panust, territoriaalse või kasutusvaldkonniti litsentsimise eeliseid ja puudusi, ekspordipiirangute alla kuuluvate andmete, kaupade või teenuste üleandmist, kohaldatavate õigusaktidega kehtestatud nõudeid ja muid tegureid, mida osalejad peavad asjakohaseks. Ühistes tehnoloogiahalduskavades sätestatakse ka külalisteadlaste (st mitte lepinguosalise või osaleja teadlaste) tehtavate teadusuuringutega loodud intellektuaalomandi õigused ja kohustused.

Tehnoloogiahalduskava on osalejate vahel sõlmitav üksikasjalik kokkulepe ühiste teadusuuringute tegemise ning osalejate vastavate õiguste ja kohustuste kohta.

Intellektuaalomandi suhtes sätestatakse tehnoloogiahalduskavas tavaliselt muu hulgas omandiline kuuluvus, kaitse, kasutajaõigused teadus- ja arendustööks, kasutamine ja levitamine, sealhulgas ühise avaldamise kord, külalisteadlaste õigused ja kohustused ning vaidluste lahendamise kord. Tehnoloogiahalduskavas võib sätestada ka eel- ja taustteabe, litsentsimise ja objektiivse vormi.

5. Ühiste teadusuuringute käigus loodud teave ja intellektuaalomand, mida ei ole tehnoloogiahalduskavas käsitletud, jagatakse lepinguosaliste nõusolekul tehnoloogiahalduskavas sätestatud põhimõtete kohaselt. Lahkarvamuste korral kuulub selline teave või intellektuaalomand ühiselt kõigile osalejatele, kes olid kaasatud ühistesse teadusuuringutesse, millest see teave või intellektuaalomand tuleneb. Igal osalejal, kelle suhtes seda sätet kohaldatakse, on õigus kasutada sellist teavet või intellektuaalomandit oma ärilistel eesmärkidel ja geograafiliste piiranguteta.

6. Kumbki lepinguosaline tagab, et teine lepinguosaline ja tema osalejad võivad omandada neile käesolevate põhimõtete kohaselt antud intellektuaalomandi õigused.

7. Säilitades konkurentsitingimusi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades, püüab kumbki lepinguosaline tagada, et käesoleva lepingu ja selle kohaselt sõlmitud kokkulepete alusel omandatud õigusi kasutatakse nii, et soodustatakse eelkõige: i) käesoleva lepingu kohaselt loodud, avaldatud või muul viisil kättesaadavaks tehtud teabe levikut ja kasutamist; ii) rahvusvaheliste normide vastuvõtmist ja rakendamist.

8. Käesoleva lepingu lõpetamine või lõppemine ei mõjuta käesolevast lisast tulenevaid õigusi ega kohustusi.

III. Autoriõigusega kaitstud teosed ja teaduskirjandus

Lepinguosalistele või nende osalejatele kuuluvaid autoriõigusi käsitletakse kooskõlas Berni konventsiooniga (1971. aasta Pariisi akt). Autoriõiguse kaitse laieneb väljendustele, mitte aga ideedele, protsessidele, töömeetoditele või matemaatilistele mõistetele kui sellistele. Ainuõiguste puhul seatakse teatud erijuhtudel piiranguid või tehakse erandeid, kui see ei ole vastuolus teose normaalse kasutamisega ega kahjusta liigselt õigusevaldaja seaduslikke huve.

Ilma et see piiraks II jao kohaldamist ja kui tehnoloogiahalduskavas ei ole kokku lepitud teisiti, avaldavad lepinguosalised või ühistes teadusuuringutes osalejad selliste teadusuuringute tulemused ühiselt. Kui eelnevast üldreeglist ei tulene teisiti, kohaldatakse järgmist korda.

1. Kui lepinguosaline või tema avalik-õiguslikud asutused avaldavad käesoleva lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest tulenevaid teaduslikke ja tehnilisi ajakirju, artikleid, aruandeid või raamatuid, sealhulgas videolinte ja tarkvara, on teisel lepinguosalisel õigus saada ülemaailmne, tühistamatu ja kasutustasuta lihtlitsents selliste tööde tõlkimiseks, paljundamiseks, kohandamiseks, edastamiseks ja avalikuks levitamiseks.

2. Lepinguosalised tagavad, et teaduskirjandust, mis tuleneb lepingu kohastest ühistest teadusuuringutest ja mille avaldavad sõltumatud kirjastajad, levitatakse võimalikult laialdaselt.

3. Kõigil autoriõigusega kaitstavate teoste eksemplaridel, mida levitatakse avalikult ja mis valmistatakse käesolevate sätete alusel, esitatakse teose autori või autorite nimi või nimed, välja arvatud juhul, kui autor on selgesõnaliselt keelanud oma nime nimetada. Samuti peab eksemplaridel olema selgelt näha märge lepinguosaliste koostööpanuse kohta.

IV. Leiutised, avastused ning muud teadus- ja tehnoloogiasaavutused

Lepinguosaliste koostöös loodud leiutised, tehtud avastused ja muud teadus- ja tehnoloogiasaavutused kuuluvad lepinguosalistele, kui lepinguosalised ei ole kokku leppinud teisiti.

V. Mitteavaldatav teave

A. Mitteavaldatav dokumenteeritud teave

1. Mõlemad lepinguosalised või vajaduse korral nende asutused või osalejad määravad võimalikult kiiresti ja eelistatavalt tehnoloogiahalduskavas kindlaks teabe, mille avaldamist nad lepinguga seoses ei soovi, võttes muu hulgas arvesse järgmisi kriteeriume:

a) teabe salajasus, mis tähendab, et teave tervikuna või oma teatavas koosseisus või koostisosade kogumina ei ole selle valdkonna asjatundjatele üldteada ega seaduslikul viisil hõlpsasti juurdepääsetav;

b) teabe tegelik või võimalik kaubanduslik väärtus, mis tuleneb selle salajasusest;

c) teabe varasem kaitse, mis tähendab, et teavet seaduslikult valdav isik on teabe salajas hoidmiseks võtnud olukorrale vastavaid meetmeid.

Kui ei ole teisiti ette nähtud, võivad lepinguosalised ja osalejad teatavatel juhtudel kokku leppida, et käesoleva lepingu kohaste ühiste teadusuuringute käigus esitatud, vahetatud või loodud teavet ei või osaliselt ega täielikult avaldada.

2. Kumbki lepinguosaline tagab, et ta ise ja tema osalejad märgistavad mitteavaldatava teabe selgelt, näiteks kohase märke või piirava seletuskirja abil. See kehtib ka nimetatud teabe täieliku või osalise reprodutseerimise puhul.

Käesoleva lepingu kohaselt mitteavaldatavat teavet saav lepinguosaline võtab arvesse selle leviku piiratust. Need piirangud lõpevad automaatselt, kui teabe omanik avaldab teabe avalikkusele.

3. Vastuvõttev lepinguosaline võib käesoleva lepingu kohaselt edastatud mitteavaldatavat teavet levitada oma koosseisus olevatele isikutele või oma töötajatele ning muudele oma asjaomastele ametitele või asutustele, kellel on käimasolevate ühiste teadusuuringute eriotstarvetega seotud volitused, tingimusel et sellisel viisil levitatud mitteavaldatava teabe suhtes kohaldatakse konfidentsiaalsuslepingut ja et see teave on kooskõlas eespool sätestatuga konfidentsiaalsena kergesti äratuntav.

4. Mitteavaldatavat teavet esitava lepinguosalise eelneval kirjalikul nõusolekul võib vastuvõttev lepinguosaline levitada sellist mitteavaldatavat teavet laiemalt, kui on lubatud punktis 3. Lepinguosalised teevad sellist laiemat levitamist käsitleva eelneva kirjaliku nõusoleku taotlemise ja andmise korra koostamiseks koostööd ja kumbki lepinguosaline annab kõnealuse nõusoleku oma riigi tegevuspõhimõtete ja õigusaktidega lubatud ulatuses.

B. Mitteavaldatav dokumenteerimata teave

Käesoleva lepingu alusel korraldatud seminaridel ja muudel kohtumistel saadud dokumenteerimata mitteavaldatavat teavet või muud konfidentsiaalset teavet või teavet, mis tuleneb töötajate töölevõtmisest, rajatiste kasutamisest või ühisprojektidest, käsitlevad lepinguosalised või nende osalejad käesolevas lepingus dokumenteeritud teabe kohta sätestatud põhimõtete kohaselt, tingimusel et sellise mitteavaldatava või muu konfidentsiaalse või piiratud levikuga teabe vastuvõtjat on edastamise ajal teavitatud edastatava teabe konfidentsiaalsusest.

C. Järelevalve

Kumbki lepinguosaline püüab tagada, et käesoleva lepingu kohaselt saadud mitteavaldatava teabe järele valvatakse käesoleva lepingu kohaselt. Kui ühele lepinguosalistest saab teatavaks, et ta ei suuda kindlasti või tõenäoliselt täita levitamisest hoidumist käsitlevate A ja B osa sätteid, teatab ta sellest viivitamata teisele lepinguosalisele. Seejärel konsulteerivad lepinguosalised teineteisega asjakohaste meetmete võtmiseks.

--------------------------------------------------