Leping rahvusvahelise džuudi uurimisrühma

PÄDEVUSE KOHTA, 2001

PREAMBUL

Käesoleva lepingu osalised,

tunnistades džuudi ja džuudist valmistatud toodete tähtsust paljude riikide majandusele,

arvestades, et tihe rahvusvaheline koostöö nimetatud kaupu puudutavate probleemide lahendamisel soodustab eksportivate riikide majanduse arengut ning tugevdab koostööd eksportivate ja importivate riikide vahel,

arvestades panust, mida andsid džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitlevad 1982. ja 1989. aasta rahvusvahelised lepingud eksportivate ja importivate riikide vahelise koostöö arendamisse ning võttes arvesse soovi parandada sellise koostöö tõhusust tulevikus,

olles teadlikud vajadusest arendada ja algatada arenevates džuuti tootvates riikides projekte ja tegevusi, mille eesmärgiks on suurendada džuudist saadavat tulu ning leevendada seeläbi vaesust neis riikides,

on kokku leppinud järgmises:

Asutamine

1. Käesolevaga luuakse rahvusvaheline džuudi uurimisrühm, edaspidi "uurimisrühm", et viia ellu käesoleva pädevuse sätted ja kontrollida selle rakendamist. Õiguslikel eesmärkidel, haldus-, finants- ja toimimiseesmärkidel loetakse uurimisrühm pärast pädevuse jõustumist džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitleva 1982. aasta rahvusvahelise lepinguga loodud ning džuuti ja džuudist valmistatud tooteid käsitleva 1989. aasta rahvusvahelise lepinguga tegevust jätkanud rahvusvahelise džuudi organisatsiooni õigusjärglaseks.

Mõisted

2. Kõnealuse pädevuse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a) džuut – toordžuut, kanephibisk ja teised sarnased kiudtaimed, kaasa arvatud Urena lobata, Abutilon avicennae ja Cephalonema polyandrum;

b) džuudist valmistatud toode – toode, mis on valmistatud täielikult või peaaegu täielikult džuudist, või tooted, mille peamine koostisosa kaalu järgi on džuut;

c) liige – kõik lõikes 5 sätestatud riigid, Euroopa Ühendus ja valitsustevahelised organisatsioonid, kes on vastavalt lõikele 23 teatanud käesoleva lepingu heakskiitmisest või ajutisest kohaldamisest;

d) assotsieerunud liige – kõik lõikes 6 sätestatud organisatsioonid ja asutused;

e) erihäälteenamus – hääletus, kus otsus võetakse vastu, kui poolt on vähemalt kaks kolmandikku kohalolnud ja hääletanud liikmetest, tingimusel, et hääletas kohalolevate ja hääletanud liikmete arvuline enamus;

f) lihthäälteenamus – hääletusviis, kus poolt on rohkem kui pooled kohalolnud ja hääletanud liikmetest, tingimusel, et hääletas kohalolevate ja hääletanud liikmete arvuline enamus;

g) majandusaasta – ajavahemik 1. juulist 30. juunini (kaasa arvatud);

h) džuudiaasta – rahvusvaheline džuudiviljelusaasta ajavahemikus 1. juulist 30. juunini (kaasa arvatud);

i) pädevus – käesolev 2001. aasta leping rahvusvahelisele džuudi uurimisrühmale pädevuse andmise kohta.

Eesmärgid

3. Uurimisrühma eesmärgid on järgmised:

a) luua tõhus raamistik rahvusvahelisele koostööle, liikmetevahelistele konsultatsioonidele ja poliitika väljatöötamisele, pidades silmas kõiki džuudiga seotud maailmamajanduse aspekte;

b) soodustada džuudi ja džuudist valmistatud toodete rahvusvahelise kaubanduse laienemist, säilitades olemasolevaid ning hõivates uusi turgusid ning tuues turule uusi džuudist tooteid ja töötades välja uusi lõppkasutusviise;

c) anda erasektorile võimalus aktiivseks osalemiseks džuudisektori arendamisel;

d) tegeleda džuudisektoris selliste probleemidega nagu vaesuse leevendamine, tööhõive ja inimressursside arendamine, seda eelkõige naiste osas;

e) võimaldada džuudisektoris struktuuriliste tingimuste parandamist läbi tootlikkuse ja kvaliteedi parandamise ning uute protsesside ja tehnoloogiate rakendamise soodustamise;

f) suurendada teadlikkust džuudi kui keskkonnasõbraliku, taastuva ja bioloogiliselt lagundatava loodusliku kiu eelistest;

g) tõhustada koostööd teiste organisatsioonidega, muu hulgas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooniga (FAO), turuluuret, mille eesmärgiks on tagada rahvusvahelise džuudituru suurem läbipaistvus.

Ülesanded

4. Uurimisrühm täidab oma eesmärkide saavutamiseks järgmisi ülesandeid:

a) töötab välja strateegia maailma džuudimajanduse parendamiseks, kusjuures rõhk on džuudi ja džuudist valmistatud toodete üldisel propageerimisel;

b) korraldab konsultatsioone ja teabevahetust rahvusvahelise džuudituruga seotud küsimustes;

c) algatab, spondeerib, teostab järelevalvet, jälgib ning stimuleerib projekte ja nendega seotud tegevusi, eesmärgiga parandada maailma džuudimajanduse struktuurilisi tingimusi ning selles majandusharus hõivatute üldist majanduslikku heaolu. Erandjuhtudel kiidab uurimisrühma osalemise projektides heaks nõukogu, kuid tingimusel, et osalemine ei too uurimisrühma halduseelarvesse lisakulutusi;

d) kogub ja täiustab statistikat ning turuluuret džuudi ja džuudist valmistatud toodete osas koostöös ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ja teiste vastavate institutsioonidega;

e) korraldab uuringuid maailma džuudimajanduse erinevate aspektide ning nendega seotud probleemide kohta ja

f) lahendab probleeme või raskusi, mis võivad rahvusvahelises džuudimajanduses esile kerkida.

Oma ülesannete täitmisel arvestab uurimisrühm teiste vastavate rahvusvaheliste organisatsioonide, kaasa arvatud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) tegevusega.

Liikmeskond

5. Uurimisrühma liikmeteks võivad olla Euroopa Ühendus ja kõik riigid, kes on huvitatud džuudi või džuudist valmistatud toodete tootmisest, tarbimisest või nendega rahvusvahelisest kauplemisest, ning nõukogu nõusolekul kõik valitsustevahelised asutused, kelle ülesandeks on läbirääkimised, rahvusvaheliste lepete, eelkõige kaubanduslepete sõlmimine ja rakendamine.

6. Uurimisrühma assotsieerunud liikmeteks võivad nõukogu nõusolekul olla organisatsioonid ja asutused, kes ei saa olla lõikes 5 sätestatu kohaselt täisliikmed. Nõukogu koostab assotsieerunud liikmete kõlblikkust, õigusi ja kohustusi puudutavad eeskirjad.

Nõukogu koosseis ja volitused

7. a) Käesoleva pädevusega asutatud uurimisrühma kõrgeim võimuorgan on kõiki liikmeid hõlmav nõukogu. Nõukogu tuleb kokku vähemalt kord aastas.

b) Nõukogu kasutab talle antud volitusi ning rakendab meetmeid või korraldab selliste meetmete rakendamise, mis on vajalikud käesoleva pädevuse sätete elluviimiseks või nende rakendamise tagamiseks.

c) Nõukogu võtab erihäälteenamusega vastu eeskirjad, mida on vaja uurimisrühma käesoleva pädevuse kohaste ja sellega vastuolus mitte olevate ülesannete täitmiseks. Eeskirjad hõlmavad: i) menetluskorda, ii) finantseeskirju ja projektidega seotud eeskirju, iii) personalieeskirju ja reegleid, iv) personali vastastikuse abistamise fondi eeskirju.

d) Nõukogul pole volitusi kohustuste täitmiseks, mis on väljaspool käesoleva pädevuse reguleerimisala või mis pole mis tahes punktis c viidatud eeskirjaga kindlaks määratud, ning ta ei tohi ka oma liikmetelt selliseid volitusi võtta.

e) Lõikes 3 loetletud eesmärkide täitmiseks kiidab nõukogu heaks regulaarselt ümbervaadatava tööprogrammi.

Peakorter

8. Uurimisrühma peakorter on Ghakas, Bangladeshis, kui nõukogu ei otsusta erihäälteenamusega teisiti. Nõukogu sõlmib võõrustajariigi valitsusega peakorterit käsitleva kokkuleppe niipea kui võimalik pärast käesoleva pädevuse jõustumist.

Otsuste tegemine ja häälte jagunemine

9. a) Kui teisiti pole sätestatud ning vastavalt punkti d sätetele, võtavad nõukogu, lõikes 10 nimetatud projektikomitee ning võimalikud loodavad komiteed ja allorganid võimalusel otsuseid vastu konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta ja kvalifitseeritud häälteenamus pole nõutav, võib mis tahes liige paluda otsuse vastuvõtmist lihthäälteenamusega.

b) Igal liikmel on nii mitu häält, kui mitu on talle punkti c sätetega ette nähtud. Euroopa Ühendus ja liikmeks olevad valitsustevahelised organisatsioonid osalevad hääletamisel nii mitme häälega, kui on hääli nende liikmesriikidel.

c) Kõikidel liikmetel on kokku 2000 häält. Vastavalt punkti b sätetele jagatakse 50 % häältest liikmete vahel võrdselt. Ülejäänud 50 % häältest jaotatakse liikmete vahel proportsionaalselt vastavalt punktis d määratletud "džuudiga seotud tähtsuse koefitsiendile" (COJI). Järgides punktis e sätestatut, ümardatakse iga liikme põhihäälte ja COJI-järgsete häälte summa täishäälteni nii, et ei jääks poolikuid hääli ning häälte kogusumma ei ületaks 2000.

d) Käesoleva pädevuse tähenduses on iga liikme "osatähtsuse koefitsiendiks džuudimajanduses" (COJI) tema osatähtsus kogunäitajast, mis on jaotatud liikmesriikide vahel vastavalt järgmistele valemitele:

i) džuuti tootvate riikide puhul on kaalutud keskmine tootmismaht viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on olemas vastav statistika, 40 % ja keskmine puhastulu džuudi ja džuudist toodetega kauplemisest on 60 %;

ii) džuuti mitte tootvad ja džuuti netoimportivad riigid, džuudi ja džuudist toodete netoimpordi keskmine maht viimase kolme aasta jooksul, mille kohta on olemas vastav statistika.

e) Ühelgi ainult ühte riiki esindaval liikmel pole enam kui 450 häält. Punktides c ja d sätestatud metoodika ning alapunkti i alusel saadud nimetatud häälte arvust enamad hääled jagatakse teiste liikmete vahel nimetatud punktide ja alapunkti alusel tehtud arvestuste kohaselt.

f) Kui mingil põhjusel ei saa häälte arvu punktides c, d ja e ettenähtud meetodite abil määrata, võib uurimisrühm otsustada erihäälteenamusel mõne teise häälte jagamise meetodi kasuks.

g) Nõukogu istungi toimumiseks on vajalik nii mitme liikme kohalolek, kui on vajalik 1000 hääle kokkusaamiseks. Nõukogu on otsustusvõimeline, kui kohalolevatel liikmetel on kokku 1200 häält.

h) Nõukogu jagab igaks majandusaastaks hääled eelmise aasta viimase istungi alguses vastavalt käesoleva punkti sätetele. Selline häälte jaotus kehtib kogu järgneva džuudiaasta, välja arvatud alapunktis i sätestatud juhtudel.

i) Kui uurimisrühma liikmeskond muutub, ühe liikme hääletusõigus peatatakse või seda piiratakse vastavalt menetluskorra sätetele, jagab nõukogu kõigi liikmete hääled ümber kooskõlas käesoleva lõike sätetega. Nõukogu otsustab, millisest kuupäevast häälte ümberjagamine jõustub.

j) Liige, keda teine liige on volitanud enda eest hääletama, teeb seda vastavalt volitanud liikme antud juhistele.

Projektikomitee (COP)

10. a) Nõukogu asutab projektikomitee (COP), mis on avatud kõikidele liikmetele. Komitee võib kutsuda oma töös osalema assotsieerunud liikmeid ja teisi huvitatud pooli.

b) Projektikomitee nõustab nõukogu kõigis projekte ja nendega seotud tegevusi puudutavates küsimustes vastavalt nõukogu koostatud eeskirjadele.

c) Teatud tingimustel võib nõukogu delegeerida projektide ja nendega seotud tegevuste heakskiitmist puudutavad volitused projektikomiteele. Nõukogu kehtestab eeskirjad, mis reguleerivad volituste delegeerimist projektikomiteele.

Erasektori nõuandeamet

11. a) Erasektoriga suhtlemise hõlbustamiseks asutab nõukogu erasektori nõuandeameti (edaspidi "nõuandeamet"). Nõuandeamet on nõuandev organ, mis annab nõukogule soovitusi käesoleva pädevusega seotud küsimustes.

b) Nõuandeamet koosneb assotsieerunud liikmetest. Teised asjast huvitatud erasektori majandusüksused võivad osaleda, kui neid kutsutakse.

c) Nõuandeamet esitab nõukogule korralisi aruandeid.

d) Nõuandeamet kehtestab käesoleval pädevusel põhineva menetluskorra.

Komiteed ja allorganid

12. Lisaks projektikomiteele ja erasektori nõuandeametile on nõukogul õigus asutada ka muid komiteesid ja allorganeid tingimustel, mille ta ise kindlaks määrab.

Sekretariaat

13. a) Uurimisrühmal on sekretariaat, mis koosneb peasekretärist ja muust vajalikust personalist.

b) Peasekretäri määrab erihäälteenamusega ametisse nõukogu. Peasekretäri ametisse määramise tingimusi reguleerib vastav menetluskord, välja arvatud esimese peasekretäri määramisel.

c) Uurimisrühma kõrgeim haldusametnik on peasekretär, kes vastutab käesoleva pädevuse haldamise ja kohaldamise eest kooskõlas nõukogu otsustega.

d) Peasekretär määrab ametisse personali kooskõlas nõukogu kehtestatud eeskirjadega. Personal allub peasekretärile.

Konsultatsioonid ja koostöö

14. a) Uurimisrühm võib korraldada konsultatsioone ja teha koostööd Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, tema organite ja spetsialiseeritud asutustega ning vajadusel ka teiste valitsustevaheliste organisatsioonidega.

b) Samuti võib uurimisrühm teha korraldusi, mida ta peab asjakohaseks, et pidada ühendust asjast huvitatud mitteliikmesriikide valitsuste, riiklike ning rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide, erasektori asutuste ning uurimisasutustega, mis pole assotsieerunud liikmed.

c) Vaatlejaid võidakse kutsuda osalema nõukogu või selle allorgani istungitel tingimustel, mille nõukogu või allorgan ise kindlaks määrab.

Suhted ÜRO toorainefondiga

15. Uurimisrühm võib taotleda enda määramist rahvusvaheliseks tooraineorganiks (ICB) vastavalt ÜRO toorainefondi asutamislepingu artikli 7 lõikele 9, eesmärgiga spondeerida vastavalt käesoleva pädevuse sätetele fondi rahastatavaid džuudi ja džuudist valmistatud toodete projekte. Selliste projektide spondeerimist puudutavaid otsuseid tuleb harilikult vastu võtta konsensuse alusel. Kui konsensusele ei jõuta, võetakse otsus vastu erihäälteenamusega. Ükski liige ei ole oma liikmeksolekust tulenevalt vastutav kohustuste eest, mis tulenevad teise liikme või organi poolt projektidega seotud laenude võtmisest või andmisest. Peasekretär on volitatud sõlmima fondiga heakskiidetud projekte käsitlevaid kokkuleppeid.

Õiguslik seisund

16. a) Uurimisrühmal on rahvusvaheline iseseisev õigusvõime. Uurimisrühmal on iga liikme territooriumil, kohaldades selle siseriiklikke õigusakte, õigusvõime täita oma ülesandeid ning eelkõige on rühmal õigus sõlmida lepinguid, omandada ja käsutada vallas- ja kinnisvara ning algatada kohtumenetlusi, kui lõike 7 punktist b ei tulene teisiti.

b) Uurimisrühma staatust võõrustajariigi territooriumil reguleerib võõrustajariigi valitsuse ja nõukogu vahel sõlmitud peakorterit käsitlev lõike 8 kohane kokkulepe.

c) Rahvusvahelise džuudi organisatsiooni õigusjärglasena vastutab uurimisrühm kõigi selle varade ja kohustuste eest.

Rahastamiskontod ja osamaksud eelarvesse

17. a) Käesoleva pädevuse eesmärkide saavutamiseks avab uurimisrühm järgmised kontod:

i) halduskonto ja

ii) erikonto.

b) Kõik liikmed maksavad nõukogu kinnitatud aastahalduseelarve raames halduskontole osamaksu kooskõlas menetluskorra sätetega. Liikmete osamaksu suurus on võrdeline neile lõike 9 sätete kohaselt määratud häältega. Iga liige tasub osamaksu kooskõlas oma põhiseadusest tulenevate menetlustega.

c) Lisaks aastahalduseelarve raames halduskontole tehtavatele osamaksetele võib uurimisrühm vastu võtta erikontole makstavaid osamakse. Erikonto avatakse projektide ning projektieelsete ja nendega seotud tegevuste rahastamiseks. Erikontole võib raha laekuda järgmistest allikatest:

i) liikmete, assotsieerunud liikmete ja teiste allikate vabatahtlikest annetustest ja

ii) piirkondlikelt ja rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt, kaasa arvatud ÜRO toorainefondilt, Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Arenguprogrammilt, Maailmapangalt, Aasia Arengupangalt, Põllumajanduse Arendamise Rahvusvaheliselt Fondilt, Ameerika Arengupangalt ja Aafrika Arengupangalt.

Statistika, uuringud ja turuinformatsioon

18. a) Uurimisrühm analüüsib ja töötleb ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonilt (FAO), teistelt rahvusvahelistelt ja riiklikelt asutustelt ning erasektorilt kogutud džuudikaubandust puudutavat teavet ja statistikat. Uurimisrühm valmistab ette ning teeb liikmetele, assotsieerunud liikmetele ja teistele huvitatud pooltele kättesaadavaks turuanalüüse ja -uuringuid, mis hõlmavad teavet kaubatagavarade, konkreetsete turgude tarbimise ning lõpptööstusharude kohta. Uurimisrühm õhutab džuuti tootvate liikmesriikide riiklikke asutusi parandama džuudisektorit puudutavate andmete kogumist ja analüüsitulemuste levitamist kõikidele huvitatud pooltele. Seda tehes tuleb siiski võtta kõik vajalikud meetmed kordamise vältimiseks.

b) Uurimisrühm teostab rahvusvahelist džuudimajandust puudutavaid uuringuid, mida nõukogu on heaks kiitnud.

c) Uurimisrühm püüab tagada, et avalikustatud teave ei ohustaks valitsuste, isikute, džuuti tootvate, töötlevate, turustavate ja tarbivate ettevõtete tegevuse konfidentsiaalsust.

Aastaülevaated ja -aruanded

19. a) Uurimisrühm koostab iga-aastase ülevaate maailmas džuudi alal toimuva kohta, milles käsitletakse ka muid selle alaga seotud küsimusi ning mis põhineb liikmete antud ja muudest asjaomastest allikatest saadud teabel, kaasa arvatud perioodilistel hinnanguaruannetel. Et aidata igal liikmel iseseisvalt prognoosida rahvusvahelise džuudimajanduse arengut, peab aastaülevaade sisaldama ülevaadet järgnevate aastate eeldatavate džuuditootmismahtude kohta ning džuudi toodangu, tarbimise ja džuudiga kauplemise väljavaadete kohta järgmiseks kalendriaastaks.

b) Uurimisrühm koostab aastaülevaate tulemusi hõlmava aruande, mis jagatakse liikmetele. Kui uurimisrühm peab seda vajalikuks, võib selle aruande ja muud liikmetele jagatavad aruanded ja uurimistööd teha menetluskorra sätetega kooskõlas kättesaadavaks ka teistele huvitatud pooltele.

c) Uurimisrühm hindab oma tegevust perioodiliselt vähemalt iga kahe aasta tagant ning võrdleb nende vastavust lõigetes 3 ja 4 sätestatud eesmärkide ja ülesannetega.

Turu laiendamine

20. Uurimisrühm teeb koostöös liikmete, assotsieerunud liikmete ja huvitatud osapooltega kindlaks, millised on džuudi ja džuudist valmistatud toodetele maailmaturul kehtivad piirangud ja võimalused, eesmärgiga teha kõik, et suurendada nõudlust ja laiendada džuudi ja džuudist valmistatud toodete turgu ning levitada ja kasutada tööstuses ära uusi tehnoloogiaid.

Liikmete kohustused

21. Liikmed annavad endast parima omavahelise koostöö sujumiseks ning uurimisrühma eesmärkide saavutamiseks eelkõige seeläbi, et esitavad lõike 19 punktis a nimetatud teavet.

Reservatsioonid

22. Käesoleva pädevuse ühegi sätte suhtes ei või teha reservatsioone.

Jõustumine

23. a) Käesolev pädevus jõustub, kui lõikes 5 viidatud riigid, Euroopa Ühendus või valitsustevaheline asutus, kelle džuudi ja džuudist valmistatud toodete kaubandus (eksport ja import kokku) moodustab käesoleva pädevuse A lisas esitatud andmete kohaselt kokku 60 %, teatavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile (edaspidi "hoiulevõtja") käesoleva pädevuse ajutisest kohaldamisest või heakskiitmisest vastavalt käesoleva lõike punktile b.

b) Lõikes 5 nimetatud riik, Euroopa Ühendus või valitsustevaheline organisatsioon, kes soovib uurimisrühma liikmeks astuda, teatab hoiulevõtjale, et ta kiidab käesoleva pädevuse heaks või kohaldab seda ajutiselt, kuni siseriiklikud menetlused on lõpule viidud. Riik, Euroopa Ühendus või valitsustevaheline organisatsioon, kes on teatanud käesoleva pädevuse ajutisest heakskiitmisest, püüab siseriiklikud menetlused lõpule viia nii kiiresti kui võimalik ning teatab pädevuse heakskiitmisest hoiulevõtjale.

c) Kui nõuded käesoleva pädevuse jõustumiseks ei ole täidetud hiljemalt 31. detsembril 2001, kutsub ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi peasekretär riike, Euroopa Ühendust ja valitsustevahelisi organisatsioone, kes on teatanud käesoleva pädevuse heakskiitmisest või ajutisest kohaldamisest, otsustama, kas jõustada omavahel käesolev pädevus või mitte.

d) Pärast käesoleva pädevuse jõustumist kutsub ÜRO kaubandus- ja arengukonverentsi peasekretär esimesel võimalusel kokku uurimisrühma avakoosoleku. Võimalusel teavitatakse liikmeid koosoleku toimumisest vähemalt kuu aega ette.

Muutmine

24. Käesolevat pädevust võib muuta ainult nõukogu konsensuse alusel. Peasekretär teavitab hoiulevõtjat käesoleva lõike kohastest muudatustest. Muudatused jõustuvad 90 päeva möödumisel päevast, mil liikmed, kellel on kokku vähemalt 60 % häältest, teatavad hoiulevõtjale muudatuste heakskiitmisest.

Kestus, pikendamine ja uued läbirääkimised

25. a) Uurimisrühma pädevus kehtib kaheksa aastat, kui nõukogu ei otsusta kvalifitseeritud häälteenamusega pädevuse käesoleva lõike punktide b ja c kohase pikendamise või uute läbirääkimiste või lõike 27 kohase lõpetamise üle.

b) Nõukogu võib erihäälteenamusega pikendada käesoleva pädevuse kestust kahel korral, kummalgi korral kahe aasta võrra.

c) Nõukogu võib erihäälteenamusega otsustada käesolevat pädevust puudutavate uute läbirääkimiste üle.

Väljaastumine

26. a) Igal liikmel on õigus igal ajal uurimisrühmast välja astuda, teatades sellest kirjalikult hoiulevõtjale ja uurimisrühma peasekretärile.

b) Väljaastumine ei mõjuta juba tekkinud rahaliste kohustuste täitmist ega anna väljaastuvale liikmele õigust nõuda tagasi väljaastumise aasta osamaksu.

c) Väljaastumine jõustub 12 kuu möödumisel päevast, mil hoiulevõtja saab vastava teatise.

d) Uurimisrühma peasekretär teavitab kohe iga liiget igast käesoleva lõike kohasest teavitamisest.

Lõpetamine

27. Uurimisrühmal on igal ajal õigus langetada erihäälteenamusega otsus käesoleva pädevuse lõpetamise kohta. Pädevuse lõpetamine jõustub uurimisrühma määratud kuupäeval. Peasekretär teavitab käesoleva lõike kohasest otsusest hoiulevõtjat.

Likvideerimine

28. Hoolimata käesoleva pädevuse aegumisest või lõpetamisest jätkab nõukogu eksisteerimist niikaua, kui on vaja uurimisrühma likvideerimise korraldamiseks, kaasa arvatud tasaarvelduste tegemiseks, kuid mitte kauem kui 12 kuud.

Genf, 13. märts 2001, lepingu tekst on koostatud araabia, hiina, hispaania, inglise, prantsuse ja vene keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.

--------------------------------------------------

LISA A

Käesoleva pädevuse jõustamiseks vajalik statistiline teave džuudi ja džuudist valmistatud toodete maailma netokaubanduse (import ja eksport) kohta

Tabel 1: Džuudi ja sarnaste kiudude netoeksport

(1000 tonni ekvivalentkiudu) |

Riik | 1996/1997 | 1997/1998 | 1998/1999 | Aastate 1996/1997–1998/1999 keskmine | Protsent (%) |

Maailm | 1011,2 | 1090,6 | 997,9 | 1033,2 | 100,0 |

A.IJO praegused liikmed

Bangladesh | 794,1 | 801,3 | 779,3 | 791,6 | 76,6 |

India | 193,3 | 262,6 | 192,6 | 216,2 | 20,9 |

Nepal | 11,7 | 10,7 | 10,7 | 11,0 | 1,1 |

Kokku A: | 999,1 | 1074,6 | 982,6 | 1018,8 | 98,6 |

B.IJO endised liikmed

Tai | 10,1 | 11,1 | 12,1 | 11,1 | 1,1 |

Kokku B: | 10,1 | 11,1 | 12,1 | 11,1 | 1,1 |

C. Muud | 2,0 | 4,9 | 3,2 | 3,4 | 0,3 |

Kokku (A+B+C) | 1011,2 | 1090,6 | 997,9 | 1033,2 | 100,0 |

(1000 tonni ekvivalentkiudu) |

| Aastate 1996–1998 keskmine | Protsent (%) |

Maailm | 992,3 | 100,0 |

A.IJO praegused liikmed

A.1EÜ liikmed

Austria | 0,8 | 0,08 |

Belgia-Luksemburg | 86,3 | 8,70 |

Taani | 1,2 | 0,12 |

Soome | 0,2 | 0,02 |

Prantsusmaa | 19,3 | 1,94 |

Saksamaa | 17, 5 | 1,76 |

Kreeka | 2,9 | 0,29 |

Itaalia | 10,3 | 1,04 |

Iirimaa | 1,4 | 0,14 |

Holland | 22,0 | 2,22 |

Portugal | 1,5 | 0,15 |

Hispaania | 10,0 | 1,01 |

Rootsi | 0,2 | 0,02 |

Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa | 43,5 | 4,38 |

Kokku A.1 | 217,1 | 21,87 |

A.2EÜ mitteliikmesriigid

Hiina | 85,6 | 8,77 |

Jaapan | 37,1 | 3,74 |

Egiptus | 24,2 | 2,44 |

Indoneesia | 12,7 | 1,28 |

Šveits | 0,3 | 0,03 |

Norra | 0,2 | 0,02 |

Kokku A.2 | 160,1 | 16,28 |

Kokku A (A.1+A.2) | 377,2 | 38,15 |

B.IJO endised liikmed

Pakistan | 92,2 | 9,29 |

Türgi | 65,1 | 6,56 |

Ameerika Ühendriigid | 62,8 | 6,33 |

Austraalia | 43,2 | 4,35 |

Kanada | 7,9 | 0,80 |

Poola | 4,9 | 0,49 |

Jugoslaavia | 2,2 | 0,22 |

Kokku B | 278,3 | 28,04 |

C.Muud riigid

Iraan | 53,8 | 5,42 |

Süüria | 53,3 | 5,37 |

Sudaan | 37,6 | 3,79 |

Endine NSVL (Armeenia, Aserbaidžaan, Eesti, Gruusia, Kasahstan, Kirgiisi, Leedu, Läti, Moldova, Tadžiki, Turkmeenia, Ukraina, Usbeki, Valgevene, Vene Föderatsioon) | 27,2 | 2,74 |

Elevandiluurannik | 18,6 | 1,87 |

Maroko | 13,0 | 1,31 |

Brasiilia | 11,2 | 1,13 |

Ghana | 10,9 | 1,10 |

Saudi Araabia | 10,8 | 1,09 |

Filipiinid | 0,5 | 0,05 |

Tšehhi | 1,6 | 0,16 |

Malaisia | 2,4 | 0,24 |

Lõuna-Korea | 7,0 | 0,71 |

Senegal | 1,2 | 0,12 |

Alžeeria | 9,9 | 1,00 |

Kokku C | 259,0 | 26,10 |

D. Muud | 77,8 | 7,71 |

Kokku (A+B+C+D) | 992,3 | 100,00 |

--------------------------------------------------