LEPING
Euroopa Ühenduse ja San Marino Vabariigi vahel nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside
maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamise kohta
EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus ”,
ja
SAN MARINO VABARIIK, edaspidi “San Marino ”
edaspidi “lepingupool ”või“lepingupooled ”,
ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
Artikkel 1
Eesmärk
1. Ühenduse ja San Marino vahelise käesoleva lepingu
eesmärk on tugevdada ja laiendada olemasolevaid tihedaid
suhteid lepingupoolte vahel kehtestades nõukogu 3. juuni
2003. aasta direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksusta-mise kohta, edaspidi “direktiiv ”, sätestatud meetmetega sama-
väärsed meetmed intresside suhtes, mida makstakse tegelikusttulusaajast füüsilisele isikule, kes on Euroopa Ühenduse liikmes-riigi resident.
2. San Marino võtab vajalikud meetmed ja näeb eelkõige ette
menetlused ja trahvid, mis võimaldavad tagada käesolevalepingu rakendamiseks vajalike ülesannete täitmise tema terri-tooriumil asutatud intressi maksjate poolt, olenemata intressitootva võlanõude võlgniku asutamiskohast.
Artikkel 2
Tegelik tulusaaja
1. Käesolevas lepingus tähendab “tegelik tulusaaja ”füüsilist
isikut, kellele makstakse intressi või kellele intressimaksed on
tagatud, kui ta ei esita tõendeid selle kohta, et intressi ei olemakstud või intressimaksed ei ole talle tagatud, see tähendabkui:
a) isik tegutseb intressi maksjana artikli 4 tähenduses; või
b) tegutseb juriidilise isiku, investeerimisfondi või võrreldava või
võrdväärse väärtpaberitesse investeeriva üksuse nimel või
c) tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ja
teeb intressi maksjale kooskõlas artikliga 3 teatavaks tegelikutulusaaja isiku.2. Kui intressi maksjal on andmeid, mille kohaselt isik, kellele
makstakse intressi või kellele on intressimaksed tagatud, ei
pruugi olla tegelik tulusaaja ega isik, kellele kohaldatakse lõike
1 punkte a ja b, võtab intressi maksja mõistlikke meetmeid, etteha kooskõlas artikliga 3 kindlaks tegeliku tulusaaja isik. Kuiintressi maksja ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha,käsitab ta kõnealust isikut tegeliku tulusaajana.
Artikkel 3
Tegeliku tulusaaja isik ja elukoht
Artiklis 2 määratletud tegeliku tulusaaja isiku ja elukoha kind-
lakstegemiseks peab intressi maksja vastavalt San Marino liigka-suvõtmist ja rahapesu tõkestamist käsitlevatele õigusaktidelearvestust tegeliku tulusaaja perekonnanime, eesnime ningaadressi ja elukoha staatust käsitlevate andmete üle. 1. jaanuaril2004 või pärast seda sõlmitud lepingute või nende puudumiseltehtud tehingute korral, kui Euroopa Liidu liikmesriigi (edaspidi“liikmesriik ”) poolt väljastatud passi või isikutunnistust esitav
füüsiline isik teatab, et ta on muu riigi kui liikmesriigi võiSan Marino elanik, tehakse elukoht kindlaks residentsuse tõendipõhjal, mille väljastab selle riigi pädev ametivõim, mille elanikisik väidab end olevat. Kui sellist tõendit ei esitata, loetakseelukohariigiks liikmesriik, kes on välja andnud passi või muu
isikut tõendava dokumendi.
Artikkel 4
Intressi maksja
Käesolevas lepingus tähendab San Marino “intressi maksja ”
pankasid San Marino pangaseaduse kohaselt, samuti ettevõtjaid,sealhulgas San Marinos elavaid või asutatud füüsilisi või juriidi-lisi isikuid, seltsinguid ja välisriigi äriühingute püsivaid tegevus-kohti, kes kas või mõnikord võtavad vastu, valdavad, investee-rivad või kannavad üle kolmandate osapoolte varasid või üksnesmaksavad intressi või tagavad intressi maksmise oma majandus-tegevuse käigus.ET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/33
Artikkel 5
Pädev ametivõim
1. Käesolevas lepingus tähendab lepingupoole pädev ameti-
võim I lisas loetletud isikuid ja asutusi.
2. Kolmandate riikide pädev ametivõim tähendab nende
riikide sellist ametivõimu, kes on pädev kahe- või mitmepool-sete lepingute tähenduses, või nende puudumisel, kes on pädevväljastama residentsuse tõendit.
Artikkel 6
Intressimakse
1. Käesolevas lepingus tähendab intressimakse:
a) kontole makstud või krediteeritud intressi, mis tuleneb igasu-
gusest võlanõudest olenemata sellest, kas nõue on tagatudhüpoteegiga või kas sellega kaasneb õigus saada osa võlgnikukasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või muudestvõlakirjadest, kaasa arvatud selliste võlakirjadega seotudülekursid ja lisatasud; makse hilinemise eest määratud trahveei loeta intressimakseteks;
b) punktis a osutatud võlanõuete müügi, tagasimaksmise või
väljaostmise korral kogunenud või kapitaliseeritud intressi;
c) intressimaksetest vahetult või direktiivi artikli 4 lõikes 2
osutatud üksuse vahendusel saadavat tulu, mida jaotavad:
i) investeerimisfondid või võrreldavad või samaväärsed
väärtpaberitesse ühiselt investeerivad üksused, mis on
asutatud artiklis 19 osutatud territooriumil,
ii) üksused, mille asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ningteatavad sellest intressi maksjale,
iii) investeerimisfondid või võrreldavad või samaväärsed
väärtpaberitesse ühiselt investeerivad üksused, mis onasutatud väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumil;
d) järgmistes ettevõtjates ja üksustes osaluse müügist, tagasi-
maksmisest või väljaostmisest saadav tulu, kui nad investee-rivad rohkem kui 40 % oma varadest otse või muude inves-teerimisfondide või allnimetatud üksuste kaudu punktis animetatud võlanõuetesse:
i) investeerimisfondid või võrreldavad või samaväärsed
väärtpaberitesse ühiselt investeerivad üksused, mis onasutatud artiklis 19 osutatud territooriumil,ii) üksused, mille asukoht on liikmesriigis ja mis kasutavad
direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust ningteatavad sellest intressi maksjale,
iii) investeerimisfondid või võrreldavad või samaväärsed
väärtpaberitesse ühiselt investeerivad üksused, mis onasutatud väljaspool artiklis 19 osutatud territooriumil.
San Marino võib punktis d osutatud tulu lugeda intressimakseks
üksnes ulatuses, milles see vastab tulule, mis on otse või kaud-selt saadud punktides a ja b määratletud intressimaksetest.
2. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punktide c ja d kohal-
damisel teavet selle kohta, kui suur osa tulust saadakse intressi-
maksetest, loetakse kogu tulu intressimakseks.
3. Kui intressi maksjal ei ole lõike 1 punkti d kohaldamisel
teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlanõue-tesse või kõnealuses punktis määratletud osalusse, loetakse seesuuremaks kui 40 %. Kui intressi maksja ei suuda teha kindlakstegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse tuluks osalusemüügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud summa.
4. Lõike 1 punktides b ja d nimetatud tulude puhul võib San
Marino nõuda oma territooriumil asuvatelt intressi maksjatelt, etnad muudaksid intressi aasta- või lühema perioodi põhiseks jakäsitleda sellist intressi intressimaksena ka siis, kui selle ajava-hemiku jooksul ei toimu müüki, tagasimaksmist või väljaost-mist.
5. Erandina lõike 1 punktidest c ja d võib San Marino jätta
intressimakse määratlusest välja nimetatud punktides osutatudtulu, mis tema territooriumil asutatud ettevõtjad või üksusedsaid, kui kõnealused üksused ei ole lõike 1 punktis a osutatud
võlanõuetesse investeerinud üle 15 % oma varast.
Kui San Marino kõnealust võimalust kasutab, muutub see pärast
teisele lepingupoolele teatamist mõlema lepingupoole jaokssiduvaks.
6. Pärast 31. detsembrit 2010 on lõike 1 punktis d ja lõikes
3 osutatud määr 25 %.
7. Lõike 1 punktis d ja lõikes 5 nimetatud määrad määra-
takse kindlaks, lähtudes asjaomaste ettevõtjate või üksuste fondi-tingimustes või põhikirjas kehtestatud investeerimispõhimõte-test, nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varadetegelikust koosseisust.ET L 381/34 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004
Artikkel 7
Maksu kinnipidamine
1. Kui tegeliku tulusaaja elukoht on liikmesriigis, on San
Marino poolt kinnipeetava maksu määr esimesel kolmel aastalalates käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast 15 %, järg-neval kolmel aastal 20 % ja pärast seda 35 % tulust.
2. Intressi maksja peab maksu kinni järgmisel viisil:
a) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti a
tähenduses, siis makstud või krediteeritud intressisummalt;
b) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punktide b
või d tähenduses, siis neis punktides osutatud intresside võitulude summalt või samaväärse toimega maksu kaudu, midasaaja tasub kogu müügist, tagasimaksmisest või väljaostmi-sest saadud tulult;
c) kui tegemist on intressimaksetega artikli 6 lõike 1 punkti c
tähenduses, siis selles punktis osutatud tulude summalt;
d) kui San Marino kasutab artikli 6 lõikes 4 ettenähtud võima-
lust, siis aastapõhiseks arvestatud intresside summalt.
3. Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel arvutatakse kinni-
peetav summa proportsionaalselt ajavahemikuga, mil tegelikultulusaajal võlanõue oli. Kui intressi maksja ei suuda kindlaksteha tema nõudeõiguse ajalist kestust oma käsutuses olevateabe põhjal, siis loeb ta tegeliku tulusaaja õigustatud subjektikskogu võlanõude olemasolu ajaks, välja arvatud juhul kui tegeliktulusaaja esitab tõendi võlanõude omandamise kuupäeva kohta.
4. Muid samade intressimaksete suhtes kohaldatavaid makse
kui käesoleva lepingu alusel kinnipeetav maks, eelkõige maks,mille San Marino peab kinni San Marinos makstavatelt intressi-delt, krediteeritakse käesoleva artikli kohaselt arvutatud kinni-peetava maksu summa ulatuses.
5. San Marino Vabariigis asuva intressi maksja kehtestatud
kinnipeetav maks ei takista tegeliku tulusaaja residendiriigistliikmesriigil maksustada tulu oma siseriiklike õigusnormidekohaselt. Kui maksumaksja deklareerib selle liikmesriigi maksu-haldurile, kus on tema elukoht, tulu intressidest, mida onmaksnud San Marinos asuv intressi maksja, maksustatakseseda tulu sama määra järgi, mida kohaldatakse seal saadudintresside suhtes.
Artikkel 8
Tulu jaotamine
1. Artiklis 7 nimetatud maksu kinnipidamisest saadud tulust
jääb San Marinole 25 % ning 75 % neist tuludest kannab ta üleliikmesriigile, mille elanik tegelik tulusaaja on.2. Sellised ülekanded tehakse liikmesriigile ühe maksena
hiljemalt kuue kuu jooksul pärast San Marino maksuaastalõppu.
3. San Marino võtab vajalikud meetmed, et tagada tulude
jaotamise süsteemi nõuetekohane toimimine.
Artikkel 9
Andmete vabatahtlik avaldamine
1. San Marino sätestab menetluse, mis võimaldab artiklis 2
määratletud tegelikul tulusaajal vältida artiklis 7 määratletud
lepingualuse maksu kinnipidamist, andes San Marinos asutatudintressi maksjale selge volituse edastada intressimakseid käsitlevteave asjaomase riigi pädevale ametivõimule. Selline volitushõlmab kõiki intressimakseid, mida asjaomane intressi maksjaon tegelikule tulusaajale tasunud või talle koheselt taganud.
2. Tegelikult tulusaajalt selgesõnalise volituse saamisel peab
intressi maksja esitama vähemalt järgmised andmed:
a) käesoleva lepingu artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku
tulusaaja isik ja elukoht, millele on võimalusel lisatud tege-liku tulusaaja elukohajärgse liikmesriigi poolt määratudmaksukohustuslase number;
b) intressi maksja nimi ja aadress;c) tegeliku tulusaaja kontonumber või kui see puudub, siis
intresside aluseks oleva võlanõude andmed, ja
d) käesoleva lepingu artikli 6 kohaselt arvutatud intressimakse
summa.
3. San Marino pädev ametivõim edastab lõikes 2 nimetatud
andmed tegeliku tulusaaja elukohariigist liikmesriigi pädevaleametivõimule. Andmed edastatakse automaatselt vähemaltkord aastas kuue kuu jooksul pärast San Marino maksuaastalõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksetekohta.
Artikkel 10
Topeltmaksustamise vältimine
1. Tegeliku tulusaaja residendiriigist liikmesriik tagab artiklis
7 osutatud maksu kinnipidamisest tuleneda võiva topeltmaksus-tamise vältimise vastavalt käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.
2. Kui tegeliku tulusaaja intressidelt on San Marinos artikli 7
kohaselt maks kinni peetud, võimaldab tegeliku tulusaaja resi-dendiriigist liikmesriik talle siseriiklike õigusnormide kohaseltmaksukrediiti kinnipeetud maksuga võrdses summas. Kui kinni-peetud summa ületab maksusummat, mis kuulub tasumiseletema siseriikliku õiguse kohaselt, mis käsitleb intresside kogu-summat, millelt artikli 7 kohaselt peetakse kinni maks, maksabresidendiriigist liikmesriik kinnipeetud maksu ülemäärasesumma tegelikule tulusaajale tagasi.ET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/35
3. Kui lisaks artiklis 7 nimetatud kinnipeetavale maksule on
tegeliku tulusaaja intressidelt kinni peetud muud liiki maks jakui residendiriigist liikmesriik võimaldab sellise kinnipeetavamaksu osas maksukrediiti oma siseriiklike õigusnormide võitopeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt, krediteeritakseselline kinnipeetav maks enne lõikes 2 osutatud menetluserakendamist.
4. Tegeliku tulusaaja residendiriigist liikmesriik võib asendada
lõigetes 2 ja 3 osutatud maksukrediidi artiklis 7 nimetatudkinnipeetud maksu tagasimaksmisega.
Artikkel 11
Üleminekusätted käibevõlakirjade kohta
1. Käesoleva lepingu kohaldamise kuupäevast alates ja seni
kui vähemalt üks liikmesriik samuti kohaldab sarnaseid sätteidning hiljemalt kuni 31. detsembrini 2010 ei loeta riigisiseseid jarahvusvahelisi võlakirju ning muid käibevõlakirju, mis on esma-kordselt emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgsedemissiooniprospektid on enne nimetatud kuupäeva heakskiitnud emiteeriva riigi pädev ametivõim, võlanõueteks artikli6 lõike 1 punkti a tähenduses, tingimusel et selliseid käibevõla-
kirju ei ole täiendavalt emiteeritud 1. märtsil 2002 ega pärast
seda kuupäeva.
Niikaua kuni vähemalt üks liikmesriik kohaldab samuti käes-
oleva lepingu artiklile 7 sarnaseid sätteid, kohaldatakse jätkuvaltkäesoleva artikli sätteid ka pärast 2010. aasta 31. detsembritsellistele käibevõlakirjadele:
—mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varase väljaostmise
klausleid ning
—mille artiklis 4 määratletud intressi maksja on asutatud San
Marinos ning
—mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intresse otse
või tagab intressimakse liikmesriigis elavale tegelikule tulu-saajale.
Kui kõik liikmesriigid lõpetavad käesoleva lepingu artiklile 7
sarnaste sätete kohaldamise, jätkatakse käesoleva artikli kohalda-mist ainult sellistele käibevõlakirjadele:
—mis sisaldavad brutointressiklauslit ja varase väljaostmise
klausleid ning
—mille emitendist intressi maksja on asutatud San Marinos
ning
—mille puhul kõnealune intressi maksja maksab intresse otse
või tagab intressimakse liikmesriigis elavale tegelikule tulu-saajale.
Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub riigi või käesoleva
lepingu II lisas loetletud seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeidtäitva või rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksuse eespool
nimetatud käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse koguselliste võlakirjade emissioon, mis koosneb esialgsest emissioo-nist ja täiendavatest emissioonidest, võlanõudeks artikli 6 lõike1 punkti a tähenduses.
Kui eespool nimetatud käibevõlakirjade täiendava emissiooni
teostab 1. märtsil 2002 või pärast seda neljandas lõigus nime-tamata emitent, käsitatakse seda täiendavat emissiooni võlanõu-dena artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.
2. Käesolev artikkel ei takista San Marinol ja liikmesriikidel
jätkata kooskõlas oma õigusaktidega eespool lõikes 1 osutatud
võlanõuetest saadud tulude maksustamist.
Artikkel 12
Muud kinnipeetavad maksud –seosed muude lepingutega
1. Käesolev leping ei takistata lepingupooltel oma siseriiklike
õigusaktide või topeltmaksustamist käsitlevate lepingute koha-selt pidamast kinni muud liiki maksu kui käesolevas lepingusnimetatud maks.
2. San Marino ja liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksus-
tamise lepingud ei välista maksu kinnipidamist vastavalt käes-olevale lepingule.
Artikkel 13
Teabevahetus taotluse alusel
1. San Marino ja liikmesriikide pädevad ametivõimud vahe-
tavad teavet käitumisest, mis kujutab endast taotluse saanud riigi
õigusaktide kohaselt maksupettust või sarnast õigusrikkumist
käesoleva lepinguga hõlmatud tulude osas. “Sarnased õigusrik-
kumised ”hõlmavad ainult rikkumisi, mille korral õigusvastasuse
tase on samaväärne maksupettusega taotluse saanud riigi õigus-aktide kohaselt ning mis rikuvad taotluse saanud riigi intressidemaksustamist. Vastuseks nõuetekohaselt põhjendatud taotluselepeab taotluse saanud riik andma teavet seoses küsimustega,mida taotluse esitanud riik uurib või võib uurida kriminaalasjavõi muu kui kriminaalasja uurimise raames.
2. Otsustades, kas taotluse alusel võib teavet edastada, peab
taotluse saanud riik kohaldama taotluse esitanud riigi õigusak-tide alusel kohaldatavaid aegumistähtaegu.
3. Taotluse saanud riik peab esitama teavet juhtumi korral,
kus taotluse esitanud riigil on põhjendatud kahtlus, et vastavkäitumine kujutab endast maksupettust või sarnast õigusrikku-mist. Taotluse esitanud riigi maksupettuse või sarnase õigusrik-kumise põhjendatud kahtlus võib põhineda:
a) kinnitatud või kinnitamata dokumentidel, sealhulgas, kuid
mitte ainult, äridokumentidel, raamatupidamisdokumentidelvõi pangakonto andmetel;ET L 381/36 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004
b) maksumaksja poolt antud tunnistusel;
c) teabel, mis on saadud informaatorilt või muult kolmandalt
isikult, kes on sõltumatult kinnitatud või on muul põhjuseltõenäoliselt usaldusväärne, või
d) kaudsetel tõenditel.
4. Taotluse esitanud riigi pädev ametivõim esitab taotluse
saanud riigi pädevale ametivõimule käesoleva lepingu kohast
teabetaotlust tehes selle teabe eeldatava asjakohasuse kinnituseks
järgmised andmed:
a) kontrollitava või uurimisaluse isiku andmed;
b) selgitus soovitava teabe kohta, sealhulgas selle kohta, mis
laadi teavet ja millisel kujul taotluse esitanud riik taotlusesaanud riigilt soovib;
c) maksueesmärk, mille kohta teavet otsitakse;d) põhjendus, miks arvatakse, et soovitav teave on kättesaadav
taotluse saanud riigis või on taotluse saanud riigi jurisdikt-siooni alla kuuluva isiku valduses või kontrolli all;
e) kui see on teada, isiku nimi ja aadress, kelle valduses arva-
takse olevat nõutav teave;
f) selgitus, et taotlus on taotluse esitanud riigi õigus- ja haldus-
normidega kooskõlas ning et juhul, kui vastav teave kuulukstaotluse esitanud riigi jurisdiktsiooni alla, oleks taotluseesitanud riigi pädeval ametivõimul võimalik vastavalt taotluse
esitanud riigi õigusaktidele või haldustavadele sellist teavet
saada ning et see on käesoleva lepinguga kooskõlas;
g) selgitus, et taotluse esitanud riik on ammendanud võima-
lused oma territooriumil vastavat teavet saada, välja arvatudvõimalused, mis tekitavad ebaproportsionaalseid raskusi.
5. Taotluse saanud riigi pädev ametivõim edastab taotluse
esitanud riigile nõutava teabe võimalikult kiiresti.
6. San Marino alustab kahepoolseid läbirääkimisi iga liikmes-
riigiga, et määratleda individuaalsed “sarnaste õigusrikkumiste ”
kategooriad vastavalt nendes riikides kehtivale maksukorraldu-sele.
Artikkel 14
Konfidentsiaalsus
Lepingupoole poolt käesoleva lepingu alusel saadud teavet käsi-
tatakse salajasena ning seda võib avaldada ainult lepingupoolejurisdiktsiooni alla kuuluvatele isikutele või asutustele (seal-
hulgas kohtud ja haldusorganid), kes on seotud käesolevalepinguga hõlmatud maksude kohta esitatud kaebuste hindamisevõi vastuvõtmise, täitmise, menetlemise või määratlemisega.Kõnealused isikud või asutused kasutavad seda teavet ainultkõnealustel eesmärkidel. Nad võivad teavet avaldada avalikulkohtuistungil või kohtuotsuse tegemiseks. Kõnealust teavet eitohi avaldada muudele isikutele, üksustele, asutustele ega juris-
diktsioonidele ilma taotluse saanud lepingupoole pädeva ameti-
võimu selgesõnalise kirjaliku nõusolekuta.
Artikkel 15
Konsulteerimine ja läbivaatamine
1. Mis tahes erimeelsuse korral San Marino pädeva ameti-
võimu ja ühe või mitme muu I lisas viidatud pädeva ameti-võimu vahel käesoleva lepingu tõlgendamisel või kohaldamisel,püütakse erimeelsus lahendada vastastikuse kokkuleppega.Kõnealused ametivõimud teavitavad viivitamata Euroopa Ühen-duste Komisjoni ja teiste liikmesriikide pädevaid ametivõimekonsultatsioonide tulemustest. Komisjon võib osaleda konsultat-sioonidel tõlgendamisega seotud küsimustes mis tahes I lisas
viidatud pädeva ametivõimu taotlusel.
2. Lepingupooled konsulteerivad üksteisega vähemalt kord
kolme aasta jooksul või kummagi lepingupoole taotlusel,eesmärgiga vaadata läbi ja kui lepingupooled peavad seda vaja-likuks, parandada käesolevat lepingut tehnilise toimimise seisu-kohast ning hinnata rahvusvahelist olukorda. Konsulteeritakseühe kuu jooksul pärast taotluse esitamist või kiireloomulisteljuhtudel võimalikult kiiresti.
3. Sellise hindamise alusel võivad lepingupooled omavahel
konsulteerida, et teha kindlaks, kas rahvusvahelist olukordaarvestades on tarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.
4. Niipea kui on olemas piisavalt kogemusi käesoleva lepingu
täieliku rakendamise osas, konsulteerivad lepingupooledomavahel, et uurida, kas rahvusvahelist olukorda arvestades ontarvis teha muudatusi käesolevasse lepingusse.
5. Seoses lõigetes 1, 2 ja 3 viidatud konsultatsioonidega
teavitab iga lepingupool teist lepingupoolt võimalikest arengu-test, mis võivad mõjutada käesoleva lepingu nõuetekohasttoimimist. See hõlmab ka mis tahes asjassepuutuvat lepingutühe lepingupoole ja kolmanda riigi vahel.ET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/37
Artikkel 16
Allakirjutamine, jõustumine ja lõpetamine
1. Käesolev leping nõuab ratifitseerimist või heakskiitmist
lepingupoolte poolt nende oma menetluse kohaselt. Lepingu-pooled teavitavad teineteist nende menetluste lõpuleviimisest.Käesolev leping jõustub viimasele teavitamisele järgneva teisekuu esimesel päeval.
2. Arvestades rahvusvaheliste lepingute sõlmimist käsitlevate
põhiseaduslike nõuete täitmist ning piiramata artikli 17 kohal-
damist, rakendab ja kohaldab San Marino tõhusalt käesolevatlepingut 1. juulist 2005 ning teavitab sellest ühendust.
3. Käesolev leping kehtib, kuni üks lepingupooltest selle
lõpetab.
4. Kumbki lepingupool võib käesoleva lepingu lõpetada,
teatades sellest teisele poolele. Sellisel juhul kaotab käesolevleping kehtivuse 12 kuu möödumisel teatamise kuupäevast.
Artikkel 17
Kohaldamine ja kohaldamise peatamine
1. Käesoleva lepingu kohaldamine sõltub direktiivis või
käesolevas lepingus hõlmatud meetmete või nendega samaväär-sete meetmete vastuvõtmisest ja rakendamisest liikmesriikidesõltlas- või assotsieerunud territooriumide poolt, mida on nime-tatud 19. ja 20. juunil 2000 Santa Maria da Feiras toimunudEuroopa Ülemkogule nõukogu (majandus- ja finantsküsimused)
esitatud aruandes, samuti vastavalt Ameerika Ühendriikide,
Šveitsi Konföderatsiooni, Andorra, Liechtensteini ja Monaco
poolt, nähes ette samad rakendamiskuupäevad.
2. Lepingupooled otsustavad ühise kokkuleppega vähemalt
kuus kuud enne käesoleva lepingu artikli 16 lõikes 2 osutatudkuupäeva, kas eelmises lõikes sätestatud tingimust täidetakse,võttes arvesse vastavate meetmete jõustumiskuupäeva kolman-dates riikides ning kõnealustel sõltlas- või assotsieerunud terri-tooriumidel. Kui lepingupooled ei otsusta, et tingimus täide-takse, määravad lepingupooled ühisel kokkuleppel uue kuupäevaartikli 16 lõike 2 kohaldamiseks.
3. Käesoleva lepingu või selle osade kohaldamise võib üks
lepingupool otsekohe peatada vastava teate edastamisega teiselelepingupoolele, kui direktiiv või direktiivi osa kaotab kehtivuse
kas ajutiselt või alaliselt kooskõlas ühenduse õigusega, või juhul,
kui liikmesriik peatab oma rakendusaktide kohaldamise.
4. Kumbki lepingupool võib peatada käesoleva lepingu
kohaldamise sellekohase teate esitamisega teisele lepingupoolelejuhul, kui üks lõikes 1 viidatud kolmandatest riikidest või terri-tooriumidest peatab kõnealuses lõikes viidatud meetmete kohal-
damise. Kohaldamine ei peatu varem kui kaks kuud pärast teata-mist. Käesoleva lepingu kohaldamine jätkub niipea, kui meet-mete kohaldamine on taastatud.
Artikkel 18
Nõuded ja lõplik lahendamine
1. Käesoleva lepingu lõpetamine või selle kohaldamise täielik
või osaline peatamine ei mõjuta artikliga 10 kooskõlas olevaidfüüsiliste isikute nõudeid.
2. San Marino koostab sellisel juhul käesoleva lepingu kohal-
damise perioodi lõpuks lõpliku aruande ja teeb liikmesriikidelelõppmakse.
Artikkel 19
Territoriaalne ulatus
Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriu-
mide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse asutamisle-pingut, nimetatud asutamislepingus sätestatud tingimustel, jateiselt poolt San Marino territooriumi suhtes.
Artikkel 20
Lisad
1. Lisad on käesoleva lepingu lahutamatu osa.
2. I lisas toodud pädevate ametivõimude loetelu võib kõne-
aluse lisa punktis a viidatud isiku osas muuta San Marino ningmuude isikute osas ühendus, lihtsalt teavitades sellest teist lepin-gupoolt.
II lisas toodud seotud üksuste loetelu võib muuta vastastikusel
kokkuleppel.
Artikkel 21
Keeled
1. Käesolev leping on koostatud kahes eksemplaris eesti,
hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, poola,portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome,taani, t šehhi ja ungari keeles, kusjuures kõik erinevates keeltes
tekstid on võrdselt autentsed.
2. Maltakeelne tekst kinnitatakse lepingupoolte poolt vastava
kirjavahetuse põhjal. Maltakeelne tekst on autentne samal viisilnagu tekstid lõikes 1 viidatud keeltes.ET L 381/38 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004
EN FE DE LO CUAL , los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo.
NA D ŮKAZ ČEHO Žpřipojili ní že podepsaní zplnomocn ění zástupci k této smlouv ěsvé podpisy.
TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale.
ZU URKUND DESSEN haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses
Abkommen gesetzt.
SELLE KINNITUSEKS on täievolilised esindajad käesolevale lepingule alla kirjutanud.
ΣΕ ΠΙΣΤΩΣΗ ΤΩΝ ΑΝΩΤΕΡΩ ,οι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους κάτω από την παρούσα
συμφωνία .
IN WITNESS WHEREOF, the undersigned Plenipotentiaries have hereunto set their hands.
EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord.
IN FEDE DI CHE, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto la propria firma in calce al presente accordo.
TO APLIECINOT, attiec īgi pilnvarotas personas ir parakst ījušasšo nol īgumu.
TAI PALIUDYDAMI, šįSusitarim ąpasira šėtoliau nurodyti įgaliotieji atstovai.
FENTIEK HITELÉÜL e megállapodást az alulírott meghatalmazottak alább kézjegyükkel látták el.
B'XIEHDA TA' DAN, il-Plenipotenzjari hawn ta ħt iffirmati ffirmaw dan il-Ftehim.
TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze overeenkomst
hebben geplaatst.
W DOWÓD CZEGO, niżej podpisani pe łnomocnicy z łożyli swoje podpisy.
EM FÉ DO QUE , os plenipotenciários abaixo assinados apuserem as suas assinaturas no final do presente
Acordo.
NA DÔKAZ ČOHO dolupodpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali túto dohodu.
V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani poobla ščenci podpisali ta sporazum.
TÄMÄN VAKUUDEKSI allamainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.
TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal.
Hecho en Bruselas, el siete de diciembre del dos mil cuatro.
V Bruselu dne sedmého prosince dva tisíce čtyři.
Udfærdiget i Bruxelles den syvende december to tusind og fire.
Geschehen zu Brüssel am siebten Dezember zweitausendundvier.
Kahe tuhande neljanda aasta detsembrikuu seitsmendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες ,στις εφτά Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες τέσσερα .
Done at Brussels on the seventh day of December in the year two thousand and four.
Fait à Bruxelles, le sept décembre deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì sette dicembre duemilaquattro.
Brisel ē, divi t ūksto ši ceturt āgada sept ītajādecembr ī.
Pasira šyta du t ūkstan čiai ketvirt ųmetųgruod žio septint ądien ąBriuselyje.
Kelt Brüsszelben, a kett őezer negyedik év december hetedik napján.
Mag ħmul fi Brussel fis-seba' jum ta' Di ċembru tas-sena elfejn u erbg ħa.
Gedaan te Brussel, de zevende december tweeduizendvier.Sporz ądzono w Brukseli dnia siódmego grudnia roku dwutysi ęcznego czwartego.
Feito em Bruxelas, em sete de Dezembro de dois mil e quatro.
V Bruseli siedmeho decembra dvetisíc štyri.
V Bruslju, dne sedmega decembra leta dva tiso čštiri.
Tehty Brysselissä seitsemäntenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattaneljä.
Som skedde i Bryssel den sjunde december tjugohundrafyra.ET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/39
Por la Comunidad Europea
Za Evropské spole čenství
For Det Europæiske Fællesskab
Für die Europäische Gemeinschaft
Euroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή Κοινότητα
For the European Community
Pour la Communauté européenne
Per la Comunità europea
Eiropas Kopienas v ārdā
Europos bendrijos vardu
az Európai Közösség részér ől
Għall-Komunità Ewropea
Voor de Europese Gemeenschap
W imieniu Wspólnoty Europejskiej
Pela Comunidade Europeia
Za Európske spolo čenstvo
za Evropsko skupnost
Euroopan yhteisön puolesta
På Europeiska gemenskapens vägnar
Per la Repubblica di San Marino
ET L 381/40 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004
I LISA
LEPINGUPOOLTE PÄDEVATE AMETIVÕIMUDE LOETELU
Käesoleva lepingu kohaldamisel pädevad ametivõimud:
a) San Marino Vabariigis: Il Segretario di Stato per le Finanze e il Bilancio või volitatud esindaja;
b) Belgia Kuningriigis: De Minister van Financiën/Le Ministre des Finances või volitatud esindaja;
c) T šehhi Vabariigis: Ministr financí või volitatud esindaja;
d) Taani Kuningriigis: Skatteministeren või volitatud esindaja;
e) Saksamaa Liitvabariigis: Der Bundesminister der Finanzen või volitatud esindaja;
f) Eesti Vabariigis: rahandusminister või volitatud esindaja;g) Kreeka Vabariigis: Ο Υπουργός των Οικονομικών või volitatud esindaja;
h) Hispaania Kuningriigis: El Ministro de Hacienda või volitatud esindaja;
i) Prantsuse Vabariigis: Le Ministre chargé du budget või volitatud esindaja;
j) Iirimaal: The Revenue Commissioners või nende volitatud esindaja;
k) Itaalia Vabariigis: Il Capo del Dipartimento per le Politiche Fiscali või volitatud esindaja;
l) Küprose Vabariigis: Υπουργός Οικονομικών või volitatud esindaja;
m) Läti Vabariigis: Finan šu ministrs või volitatud esindaja;
n) Leedu Vabariigis: Finans ųministras või volitatud esindaja;
o) Luksemburgi Suurhertsogiriigis: Le Ministre des Finances või volitatud esindaja; seejuures artikli 10 osas on pädevaks
ametivõimuks “le Procureur Général d'Etat luxembourgeois ”;
p) Ungari Vabariigis: A pénzügyminiszter või volitatud esindaja;
q) Malta Vabariigis: Il-Ministru responsabbli g ħall-Finanzi või volitatud esindaja;
r) Madalmaade Kuningriigis: De Minister van Financiën või volitatud esindaja;
s) Austria Vabariigis: Der Bundesminister für Finanzen või volitatud esindaja;
t) Poola Vabariigis: Minister Finansów või volitatud esindaja;
u) Portugali Vabariigis: O Ministro das Finanças või volitatud esindaja;
v) Sloveenia Vabariigis: Minister za finance või volitatud esindaja;
w) Slovakkia Vabariigis: Minister financií või volitatud esindaja;
x) Soome Vabariigis: Valtiovarainministeriö/Finansministeriet või volitatud esindaja;
y) Rootsi Kuningriigis: Chefen för Finansdepartementet või volitatud esindaja;
z) Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis ja Euroopa territooriumidel, mille välissuhete eest vastutab Ühendku-
ningriik: The Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindaja ja pädev ametivõim Gibraltaril, kelle
Ühendkuningriik määrab kooskõlas Gibraltari ametiasutusi käsitleva kokkulepitud korraga EL ja EÜ dokumentidening asjassepuutuvate lepingute, millest liikmesriike on teavitatud, ja Euroopa Liidu 19. aprilli 2000. aasta institut-
sioonide kontekstis, millest Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat teavitab Šveitsi, ning mida kohaldatakse seoses
käesoleva lepinguga.ET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/41
II LISA
SEOTUD ÜKSUSTE LOETELU
Käesoleva lepingu artikli 11 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi “seotud ja avalik-õiguslikke ülesandeid täitvateks või
rahvusvahelise lepinguga tunnustatud üksusteks ”:
ÜKSUSED EUROOPA LIIDUS:Belgia
—Vlaams Gewest (Flaami piirkond)
—Région wallonne (Vallooni piirkond)
—Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) Communauté française (prantsuskeelne kogukond)
—Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond)
—Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond)
Hispaania—Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus)
—Junta de Andalusía (Andaluusia piirkondlik valitsus)
—Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus)
—Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus)
—Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus)
—Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus)
—Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus)
—Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus)
—Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus)
—Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus)
—Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus)
—Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus)
—Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus)
—Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus)
—Diputación Foral de Guipúzcoa (Guipuzkoa piirkondlik valitsus)
—Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus)
—Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus)
—Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu)
—Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu)
—Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu)
—Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu)
—Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus)ET L 381/42 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004
—Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus)
—Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus)
Kreeka
—Оργανισμός Тηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooni organisatsioon)
—Оργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon)
—Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektrienergiaettevõte)
Prantsusmaa
—La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond)
—L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus)
—Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk)
—Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (riiklik kiirteede fond)
—Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Pariisi haiglate avaliku toetuse asutus)
—Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet)
—Entreprise minière et chimique (EMC) (kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja)
Itaalia
—Piirkonnad
—Provintsid
—Kohalikud omavalitsused
—Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond)
Läti—Pašvaldības (kohalikud omavalitsused)
Poola
—gminy (kommuunid)
—powiaty (ringkonnad)
—województwa (provintsid)
—związki gmin (kommuunide ühendused)
—związki powiatów (ringkondade ühendused)
—związki województw (provintside ühendused)
—miasto sto łeczne Warszawa (pealinn Varssavi)
—Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (põllumajanduse restruktureerimise ja moderniseerimise agentuur)
—Agencja Nieruchomo ści Rolnych (põllumajandusliku omandi agentuur)
Portugal—Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond)
—Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond)
—Kohalikud omavalitsusedET 28.12.2004 Euroopa Liidu Teataja L 381/43
Slovakkia
—mestá a obce (kohalikud omavalitsused)
—Železnice Slovenskej republiky (Slovakkia raudteekompanii)
—Štátny fond cestného hospodárstva (riiklik teedehoiu fond)
—Slovenské elektrárne (Slovakkia energiajaamad)
—Vodohospodárska výstavba (säästva veekasutuse arendamise ettevõte)
RAHVUSVAHELISED ÜKSUSED:—Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank
—Euroopa Investeerimispank
—Aasia Arengupank
—Aafrika Arengupank
—Maailmapank/IBRD/IMF
—Rahvusvaheline finantskorporatsioon
—Ameerika Arengupank
—Euroopa Nõukogu Sotsiaalse Arengu Fond
—Euratom
—Euroopa Ühendus
—Corporación Andina de Fomento (CAF) (Andide arengu korporatsioon)
—Eurofima
—Euroopa Söe- ja Teraseühendus
—Põhjamaade Investeerimispank
—Kariibi Arengupank
Artikli 11 sätted ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mida lepingupooled võivad olla endale võtnud seoses eespool nimetatud
rahvusvaheliste üksustega.
ÜKSUSED KOLMANDATES RIIKIDES:
Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:1. Üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt selgelt avalik-õiguslikuks üksuseks.2. Selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid
kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor.
3. Selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija.4. Asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite korral varajast väljaostmist.ET L 381/44 Euroopa Liidu Teataja 28.12.2004