„8.

a) Island ja Norra saavutavad oma vastavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärgid ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2030 kooskõlas järgmiste õigusaktidega: — 32018 R 0841: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/841, millega lisatakse maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest tulenev kasvuhoonegaaside heide ja sellest tulenevate kasvuhoonegaaside sidumine 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikku ning muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 ja otsust nr 529/2013/EL (ELT L 156, 19.6.2018, lk 1). Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses: i) Artikli 6 lõikes 2 asendatakse sõnad „30 aastat“ Islandi puhul sõnadega „50 aastat“. ii) Artikli 8 lõikesse 7 lisatakse järgmine tekst: „EFTA riigid edastavad oma läbivaadatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed ajavahemiku 2021–2025 kohta EFTA järelevalveametile hiljemalt üheksa kuud pärast EMP ühiskomitee 25. oktoobri 2019. aasta otsuse nr 270/2019 jõustumist. EFTA järelevalveamet avaldab EFTA riikide edastatud kavandatud metsa heitkoguse võrdlustasemed.“ iii) Artikli 13 lõike 2 punkt a sõnastatakse EFTA riikide puhul järgmiselt: „EFTA riik on esitanud maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori kohta allpool täpsustatud strateegia vähemalt 30aastase perspektiiviga, sealhulgas ka käimasolevad või kavandatavad spetsiifilised meetmed, et tagada metsade neeldajate ja talletajate säilimine või tõhustamine. 1. Iga EFTA riik koostab ja esitab 1. jaanuariks 2020 EFTA järelevalveametile maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori strateegia vähemalt 30aastase perspektiiviga. EFTA riigid peaksid neid strateegiaid vajaduse korral 1. jaanuariks 2025 ajakohastama. 2. EFTA riikide strateegiad aitavad: a) täita ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonist ja Pariisi kokkuleppest tulenevat EFTA riikide kohustust vähendada inimtekkelist kasvuhoonegaaside heidet ja suurendada nende neeldajates sidumist ning edendada suuremat CO2 sidumist; b) saavutada Pariisi kokkuleppe eesmärki hoida maailma keskmise õhutemperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ning jätkata jõupingutusi õhutemperatuuri tõusu hoidmiseks alla 1,5 °C võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega; c) saavutada pikaajaline kasvuhoonegaaside heite vähenemine ja nende suurem neeldajates sidumine maakasutuse ja metsanduse sektoris asjakohasel määral ja kooskõlas eesmärgiga vähendada kulutõhusalt EFTA riikide kasvuhoonegaaside heidet valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) arvates vajalikul määral ning suurendada kasvuhoonegaaside neeldajates sidumist, püüeldes Pariisi kokkuleppes esitatud temperatuurieesmärkide poole, et saavutada käesoleva sajandi teisel poolel tasakaal inimtekkeliste heitkoguste ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel, järgides võrdse kohtlemise põhimõtet ning lähtudes kestliku arengu saavutamisest ja püüdes likvideerida vaesust. 3. EFTA riikide strateegiad hõlmavad: a) maakasutusest, maakasutuse muutusest ja metsandusest (maakasutus ja metsandus) tuleneva heite vähendamist ja selle sidumise tõhustamist, võttes arvesse selle sektori bioenergiat ja biomaterjale; b) niivõrd kui see on maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse puhul asjakohane, seoseid muude pikaajaliste riiklike eesmärkide, kavandamise ning muude poliitikasuundade ja meetmetega. 4. EFTA riigid teevad oma vastavad strateegiad ja kõik nende muudatused viivitamata üldsusele kättesaadavaks. 5. EFTA järelevalveamet hindab, kas EFTA riikide strateegiad on käesoleva artikli nõuete täitmise dokumenteerimiseks piisavad. 6. EFTA riikide maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse sektori strateegiad peaksid sisaldama järgmisi elemente. A. ÜLEVAADE JA STRATEEGIATE VÄLJATÖÖTAMISE PROTSESS A.1. Kokkuvõte A.2. Õiguslik ja poliitiline kontekst, sealhulgas vajaduse korral soovituslikud vahe-eesmärgid aastateks 2040 ja 2050 B. SISUKORD B.1. MAAKASUTUS, MAAKASUTUSE MUUTUS JA METSANDUS (MAAKASUTUS JA METSANDUS) B.1.1. 2050. aastani kavandatud heite vähendamine ja selle sidumise suurendamine B.1.2. Võimaluse korral eeldatavad heitkogused allikate ja kasvuhoonegaaside kaupa B.1.3. Kavandatud heite vähendamise võimalused ja neeldajate tõhustamise võimalused B.1.4. Niivõrd kui see on metsade neeldajate ja talletajate säilitamiseks või tõhustamiseks asjakohane, kohanemispoliitika ja -meetmed B.1.5. Metsa biomassi turunõudluse ja metsaraiele avalduva mõjuga seotud aspektid B.1.6. Vastavalt vajadusele modelleerimise (sh prognooside) ja/või analüüsi, näitajate jne üksikasjad.“ iv) Artikli 15 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst: „Põhihaldaja on pädev täitma käesolevas artiklis osutatud ülesandeid seoses EFTA riikidega. EFTA järelevalveametit teavitatakse, kui põhihaldaja blokeerib EFTA riikidega seotud või nende tehtava tehingu.“ v) II lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island 0,5 10 2 Norra 0,1 10 5“ vi) III lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island 1990 Norra 1990“ vii) IV lisa A osa punkti g lisatakse järgmine tekst: „EFTA riikide puhul on ajavahemiku 2021–2025 võrdlustasemed kooskõlas prognoosidega, mis on esitatud Euroopa Keskkonnaametile vabatahtlikult määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt ja Islandi puhul ka vastavalt Islandi ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahelisele kahepoolsele lepingule, milles käsitletakse Islandi osalemist Euroopa Liidu, selle liikmesriikide ja Islandi kohustuste ühises täitmises Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli (6) teisel kohustusperioodil.“ viii) VII lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island -0,0224 -0,0045 Norra -29,6 -35,5 “ — 32018 R 0842: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/842, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heidet aastatel 2021–2030, millega panustatakse kliimameetmetesse, et täita Pariisi kokkuleppega võetud kohustused, ning millega muudetakse määrust (EL) nr 525/2013 (ELT L 156, 19.6.2018, lk 26). Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses: i) Artikli 4 lõikesse 3 lisatakse EFTA riikide kohta järgmine tekst: „EFTA riikidele ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel CO2-ekvivalenttonnides, nagu on sätestatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2, võetakse 2030. aastaks eraldatud heitkoguste võrdlusaasta (2005. aasta) puhul aluseks 2005. aasta kasvuhoonegaaside koguheite (mis on saadud sellise põhjaliku läbivaatamise tulemusel, mille käigus käsitatakse lennunduse CO2-heite väärtust võrdsena nulliga) ja 2013. aasta HKSi kohaldamisalasse kuuluvate 2005. aasta ELi HKSi paiksete käitiste heitkoguste (mis on esitatud EMP ühiskomitee 26. juuli 2012. aasta otsuse nr 152/2012 (7) liite B osas) vahe, mida on kohandatud globaalse soojendamise potentsiaalide väärtustega, mis on vastu võetud määruse (EL) 2018/1999 artikli 26 lõike 6 punktis b osutatud delegeeritud õigusaktiga või – kuni delegeeritud õigusakti kohaldamise alguseni – mis on kindlaks määratud valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes. 2005. aasta ELi HKSi paiksete käitiste heitkoguste arvnäitajad, mis on esitatud EMP ühiskomitee otsuses nr 152/2012 (teises hindamisaruandes) ja samad arvnäitajad, mille väärtusi on ajakohastatud globaalse soojendamise potentsiaalide põhjal (neljandas hindamisaruandes), mida tuleb käesoleva artikli kohaselt ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel arvesse võtta, on esitatud liites.“ ii) IV lisa järele lisatakse järgmine liide: „Liide EFTA riikide paiksete käitiste 2005. aasta ELi HKSi heitkoguste arvnäitajad, mis on esitatud EMP ühiskomitee otsuses nr 152/2012 (teises hindamisaruandes) ja samad arvnäitajad, mille väärtusi on ajakohastatud globaalse soojendamise potentsiaalide põhjal (neljandas hindamisaruandes), mida tuleb artikli 4 lõike 3 kohaselt ajavahemikuks 2021–2030 aastaks eraldatud heitkoguste kindlaksmääramisel arvesse võtta. Tabel 1 Norra 2005. aasta HKSi heitkogused Kasvuhoonegaas (tonnides) CO2-ekvivalent (2. hindamisaruanne) CO2-ekvivalent (4. hindamisaruanne) N2O/PFC CO2 23 090 000 23 090 000 N2O 1 955 000 1 880 000 6 308 PFC 829 000 955 000 CF4 116,698 C2F6 7,616 Kokku 25 874 000 25 925 000

Tabel 2 Islandi 2005. aasta HKSi heitkogused Kasvuhoonegaas (tonnides) CO2-ekvivalent (2. hindamisaruanne) CO2-ekvivalent (4. hindamisaruanne) N2O/PFC CO2 909 132 909 132 PFC 26 709 31 105 CF4 3,508 C2F6 0,424 “ Kokku 935 841 940 237 iii) Artikli 6 lõikes 1 asendatakse sõnad „100 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut“ sõnadega „107 miljonit ELi HKSi lubatud heitkoguse ühikut“. iv) Artikli 12 lõikesse 2 lisatakse järgmine tekst: „Põhihaldaja on pädev täitma käesolevas artiklis osutatud ülesandeid seoses EFTA riikidega. EFTA järelevalveametit teavitatakse, kui põhihaldaja blokeerib EFTA riikidega seotud või nende tehtava tehingu.“ v) I lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island 29 % Norra 40 %“ vi) II lisa tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island - 4 % Norra - 2 %“ vii) III lisa tabelit muudetakse järgmiselt: a. tabelisse lisatakse järgmine tekst: „Island 0,2 Norra 1,6“ b. Maksimaalne kogusumma „280“ asendatakse numbriga „281,8“. — 32018 R 1999: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1999, milles käsitletakse energialiidu ja kliimameetmete juhtimist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 663/2009 ja (EÜ) nr 715/2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/22/EÜ, 98/70/EÜ, 2009/31/EÜ, 2009/73/EÜ, 2010/31/EL, 2012/27/EL ja 2013/30/EL ning nõukogu direktiive 2009/119/EÜ ja (EL) 2015/652 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013 (ELT L 328, 21.12.2018, lk 1). Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses: i) Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid: artikli 2 lõiked 1–10, 12–13, 15–17, artikkel 18, artikli 26 lõiked 2–7, artikli 29 lõike 5 punkt b, artiklid 37–42, artikli 44 lõike 1 punkt a, artikli 44 lõiked 2–3 ja 6, artiklid 57–58 ning V–VII ja XII–XIII lisa. ii) Artikli 2 lõikeid 1–10, 12–13 ja 15–17 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd need on seotud määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 rakendamisega. iii) Artikli 26 lõiget 4 kohandatakse EFTA riikide puhul järgmiselt: „Island ja Norra esitavad EFTA järelevalveametile iga aasta 15. aprilliks ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile lõike 3 kohaselt esitatud kasvuhoonegaaside inventuuri lõplike andmete koopia.“ iv) Artiklit 41 kohaldatakse EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd artiklis mainitud sätetele või nende osadele on [käesolevas otsuses] viidatud või kuivõrd see on EMP ühiskomitee 25. oktoobri 2019. aasta otsuses nr 269/2019 ette nähtud. v) Artikli 42 esimese lause järele lisatakse EFTA riikide jaoks järgmine lause: „Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit üksnes töös, mis on seotud artikliga 18, artikli 26 lõigetega 2–7, artikli 29 lõike 5 punktiga b, artiklitega 37–39 ja artikliga 41.“ — 32013 R 0525: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 525/2013 kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13). Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses: i) Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid: artikkel 7 ning artikli 19 lõiked 1 ja 3. ii) Artiklit 7 ning artikli 19 lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes ainult niivõrd, kuivõrd need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. — 32014 R 0749: komisjoni 30. juuni 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 749/2014 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 525/2013 kohaselt liikmesriikide esitatava teabe struktuuri, vormi, esitamise ja ülevaatamise kohta (ELT L 203, 11.7.2014, lk 23). Selle määruse kohaldatavad sätted on loetletud allpool ja neid loetakse käesolevas lepingus järgmises kohanduses: i) Kohaldatakse vaid järgmisi määruse sätteid: artiklid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37, I–VIII lisa ja XVI lisa tabel 2. ii) Artikleid 3–5, 7–10, 12–14, 16, 29, 32–34, 36–37 ning I–VIII lisa ja XVI lisa tabelit 2 kohaldatakse käesoleva lõike kohaldamisel EFTA riikide suhtes üksnes niivõrd, kuivõrd need on seotud määruse (EL) 2018/842 rakendamisega. b) Vastavalt EMP lepingu artikli 79 lõikele 3 kohaldatakse käesoleva lõike suhtes lepingu VII osa („Institutsioonilised sätted“). c) EMP lepingu protokolli nr 1 (horisontaalsete kohanduste kohta) kohaldatakse käesoleva lõike suhtes mutatis mutandis. d) Käesolevas lõikes viidatud või sisalduvates õigusaktides ja sätetes sisalduvaid viiteid liidu õigusaktidele, eeskirjadele, poliitikasuundadele ja meetmetele kohaldatakse sellises ulatuses ja vormis, nagu asjaomased õigusaktid, eeskirjad, poliitikasuunad ja meetmed on inkorporeeritud käesolevasse lepingusse. e) Island ja Norra osalevad kliimamuutuste komitee töös täiel määral vastavalt käesolevas lõikes viidatud või sisalduvatele õigusaktidele ja sätetele, kuid neil ei ole hääleõigust. f) Kui komisjon konsulteerib käesolevas lõikes viidatud või sisalduvate õigusaktide ja sätete kohaselt liikmesriikide määratud ekspertidega, konsulteerib ta samadel alustel EFTA riikide määratud ekspertidega. g) Euroopa Keskkonnaamet abistab EFTA järelevalveametit määruste (EL) 2018/841 ja (EL) 2018/842 kohases töös. h) Käesolevat lõiget ei kohaldata Liechtensteini suhtes.“