ET Euroopa Liidu Teataja C 405/5

ÜHELT POOLT AAFRIKA, KARIIBI MERE JA VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIKIDE RÜHMA NING TEISELT POOLT EUROOPA LIIDU JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHEL SÕLMITUD PARTNERLUSLEPINGU ALUSEL MOODUSTATUD PARLAMENTAARNE ÜHISASSAMBLEE

TEISIPÄEVA, 20. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2017/C 405/02)

Sisukord

1. Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolekuolukord Saheli-Sahara piirkonnas 5

2. Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides 6

Poliitikakomitee 6

Kaasraportöörid: Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge 6

3. Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel 6

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee 6

Kaasraportöörid: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio 6

4. Ajaloo rängima näljahäda ja humanitaarkriisi tekkimise oht 7

Arutelu Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidesega 7

5. Päevakorra kinnitamine 7

6. Karistamatus inimsusvastaste kuritegude eest 7

7. Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta koosoleku protokolli kinnitamine 8

8. Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös 8

9. Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Burundis 8

10. Noortekonverentsi aruanne 8

11. Naistefoorumi aruanne 9

TEISIPÄEVA, 20. JUUNI 2017. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(Istung algas kell 9.10.)

ISTUNGIT JUHATAS Mémounatou IBRAHIMA

kaaspresidendi kohusetäitja

1. Kiireloomuline küsimus nr 1: julgeolekuolukord Saheli-Sahara piirkonnas

Sõnavõtjad: Joaquin Tasso-Vilallonga (Euroopa välisteenistus), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tšaad), Tadeusz Zwiefka ja Cécile Kashetu Kyenge.

Enamik liikmeid rõhutas, et Saheli ja Tšaadi järve piirkonna julgeolekukriisi lahendamiseks on vaja nii lühiajalisi kui ka pikemaajalisi meetmeid ning kõikehõlmavat ja koordineeritud lähenemisviisi, mis hõlmab nii tõhustatud terrorismivastase võitluse meetmeid kui ka pidevat diplomaatilist ja poliitilist tähelepanu ning käsitleb samal ajal pakilisi humanitaarabi vajadusi. Algpõhjustega tegelemine nõuab tõhusat pikaajalist koostööd, mis põhineb arengu tõhususe põhimõtetel ja on suunatud kohalikule isevastutusele. Mitu liiget kutsus ELi ja rahvusvahelist üldsust üles toetama koostööraamistikku G5 Sahel, mille moodustasid 2014. aasta detsembris Burkina Faso, Tšaad, Mali, Mauritaania ja Niger, ning väljendas tunnustust Euroopale ja rahvusvahelisele üldsusele juba antud abi eest. Piirkonna majandust, arengut ja stabiilsust kahjustavad nüüd veelgi enam mahajäämuse ja kliimamuutuste ning nõrga valitsemise ja inimõiguste rikkumiste tõttu tekkinud konfliktid. Mitu liiget tõi esile ka relva-, uimasti- ja inimkaubanduse probleemid ning mõistis hukka inimelude kaotuse terrorismi ja konfliktide tagajärjel.

2.

Erakondade rahastamine AKV ja ELi riikides

Poliitikakomitee

Kaasraportöörid: Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge ja Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) tutvustasid aruannet; nad rõhutasid erakondade olulist rolli inimeste ja võimukandjate vahelise vahendajana ja toetasid usaldusväärse ja jätkusuutliku rahastamise tagamist.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seišellid), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudaan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Enamik liikmeid nõustus, et erakonnad täidavad demokraatlikus protsessist väga tähtsat osa ja et liikmemaksudest üksi ei piisa nende tegevuse rahastamiseks. AKV ja ELi riikides kasutatakse palju erinevaid käsitlusi, et tagada võrdsed tingimused ja aus konkurents võimule juurdepääsul. Asjaolu, kas avaliku või erasektori sissemaksed on lubatud, näis vähem oluline kui selgete ja läbipaistvate eeskirjade ja selgete kriteeriumide kehtestamine ning arvepidamise, rahastajate nimekirjade ning rahastajate ja nende toetatud erakondade vaheliste kontaktide täielik läbipaistvus ja avalikustamine. See peaks käima käsikäes tulemusliku ja sõltumatu kontrolli- ja karistussüsteemiga.

Worlea Saywah Dunnah (Libeeria) ja Cécile Kashetu Kyenge tegid arutelust kokkuvõtte.

3.

Spordi roll hariduse edendamisel ja vaesuse vähendamisel

Sotsiaal- ja keskkonnakomitee

Kaasraportöörid: Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio tutvustasid aruannet ning rõhutasid, et sport pakub arengu, rahu ja kultuuridevahelise dialoogi valdkondades väga palju võimalusi. Nad juhtisid tähelepanu ka sellele, kui tähtis on kehaline aktiivsus selliste väärtuste õpetamisel nagu meeskonnavaim, võrdsus, distsipliin, vastupidavus, kaasamine, vastutus, sihikindlus ja austamine.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etioopia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) ja Julie Ward.

Liikmed nõudsid kehalise kasvatuse lisamist koolide ainekavasse ja nõustusid, et suured spordiüritused, kui neid korraldatakse ja kontrollitakse asjakohaselt, võivad aidata parandada vastuvõtva riigi mainet rahvusvahelisel areenil ning luua stabiilseid ja hästi tasustatud töökohti. Rõhutati AKV ja ELi riikide sportlaste ja treenerite vahetusprogrammide tähtsust. Naisi ja tütarlapsi tuleb julgustada osalema.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritaania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio tegid arutelust kokkuvõtte.

4.

Ajaloo rängima näljahäda ja humanitaarkriisi tekkimise oht

Arutelu Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Christos Stylianidesega

Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik Christos Stylianides andis ülevaate olukorrast Jeemenis, Somaalias, Nigeeria kirdeosas ja Lõuna-Sudaanis ning tõi esile ohu, et kriis võib ulatuda ka teistesse piirkondadesse. Ta rõhutas, kui oluline on AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, rahvusvaheline koostöö, riikidevaheline dialoog ja piirkondlike institutsioonide vahelised partnerlused, mis on loodud sellist laadi probleemide lahendamiseks. Kuigi iga humanitaarkriis on isesugune, on siiski üks tegur, mis on kõigil ühine: inimese otsustav roll nende kriiside puhkemises on kahjuks muutumatu. Ta rõhutas ka, kui oluline on Euroopa Liidu finantstoetus, mis moodustab ligikaudu 27 % kogu maailma humanitaarabist.

Sõnavõtjad: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Libeeria), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller ja Halifa Sallah (Gambia).

Teatavad liikmed andsid kinnitust nende riigi kriitilise olukorra või ohtude kohta, mis nende riiki ähvardada võivad. Liikmed tõid esile ka põhjused: kliimamuutused, halb valitsemine ning humanitaarkriiside ja konfliktide seotus. Nad kutsusid rahvusvahelist üldsust ja eelkõige Euroopa Liitu üles tegema tihedas koostöös kõikide asjaomaste toimijate ja doonoritega kooskõlastatud jõupingutusi ning võtma kiiresti jõulisi meetmeid. Paljud liikmed rõhutasid, et traagilisest näljahädast mõjutatud riikide ja elanikkonna vastupanuvõimet tuleb tugevdada.

Christos Stylianides vastas küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

(Istung katkestati kell 13.18 ja jätkus kell 15.12.)

ISTUNGIT JUHATAS Louis Michel

kaaspresident

5. Päevakorra kinnitamine

Päevakord kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

6.

Karistamatus inimsusvastaste kuritegude eest

Põhiarutelu Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriikide assamblee presidendi Sidiki Kabaga

Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi osalisriikide assamblee president Sidiki Kaba rõhutas, kui oluline on hoida ära karistamatust, et tugevdada õigusriigi põhimõtet kõigi elanike huvides, ja selgitas, miks paljud maailma riigid, sealhulgas paljud Aafrika riigid toetasid Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomist. Kohus täidab ennetavat ja hoiatavat rolli, nagu kriminaalõigus üldiselt.

Sõnavõtjad: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komoorid), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namiibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seišellid), Jo Leinen, Phel Parkies (Lõuna-Aafrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudaan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) ja Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus).

Paljud liikmed toetasid seisukohta, et karistamatus mitte ainult ei näita põlglikku suhtumist inimsusvastaste kuritegude ohvrite suhtes, vaid kinnistab ka vastutuseta ja ebademokraatlikku valitsemist ning võib julgustada vastutustundetuid juhte soodustama riigisiseseid ja riikidevahelisi konflikte. Ettekanne põhjustas ka tugevat vastukaja ning süüdistusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vastu selle erapoolikuse ja suutmatuse tõttu mõista kohut lääne valitsejate ja valgete ülemvõimu toetajate toime pandud inimõiguste rikkumiste üle. Kuid paljud liikmed nõustusid, et kuigi rahvusvaheline õigusemõistmine ei ole kaugeltki täiuslik, annab see siiski parimat lootust, et karistamatus lõpetatakse ja selliste kuritegude nagu genotsiidi toimepanijate üle mõistetakse kohut, kui riigisisesed kohtuasutused seda ei suuda. Liikmed rõhutasid ka seda, et Rooma statuudi ratifitseerimine on praegu ja edaspidi riikide suveräänne otsus.

Sidiki Kaba vastas osalejate küsimustele ja tegi arutelust kokkuvõtte.

7. Esmaspäeva, 19. juuni 2017. aasta koosoleku protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

8.

Abi ja arengu tõhususe suurendamine ELi ja AKV koostöös

Majandusarengu-, finants- ja kaubanduskomitee

Kaasraportöörid: Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis tutvustasid aruannet ning rõhutasid, et arenguabi tuleks eelistatavalt anda toetustena, mitte laenudena, ning see peaks olema kooskõlas kestliku arengu eesmärkide ja toetust saavate riikide vajadustega.

Sõnavõtjad: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etioopia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Keenia), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seišellid), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Tšaad) ja Domenico Rosa (Euroopa Komisjon).

Liikmed märkisid, et riigid peaksid püüdma saada võimalikult kiiresti abist sõltumatuks ja et ehkki abi võib arengut edendada, on samavõrd olulised või olulisemadki ka muud tegurid, näiteks mõistlik poliitika, vastutustundlik valitsemine ja ressursside haldamine, aga ka rahvusvahelised, s.o välistegurid, nagu kaubandussuhted või võitlus ebaseaduslike rahavoogudega.

Paljusid ELi liikmesriike kritiseeriti selle eest, et nad ei täida oma kohustust eraldada 0,7 % kogurahvatulust arenguabile. Teised liikmed märkisid, et EL ja selle liikmesriigid on sellest hoolimata maailma suurimad doonorid. Abi peaks olema suunatud eelkõige valdkondadele, mis aitavad edendada majanduskasvu ja konkurentsivõimet. Liikmed väljendasid erinevaid arvamusi selle kohta, kas arenguabi võiks sõltuda rände haldamise koostööst ja kas arengu rahastamist saaks kasutada julgeoleku parandamiseks.

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis tegid arutelust kokkuvõtte.

9. Kiireloomuline küsimus nr 2: olukord Burundis

Sõnavõtjad: Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Keenia), Phel Parkies (Lõuna-Aafrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga, Joaquin Tasso Vilallonga (Euroopa välisteenistus) ja Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Paljud liikmed nõustusid, et Burundi olukord on murettekitav, kuid Burundi esindaja selgitas põhjalikult, et olukord paraneb. Mitu liiget väljendas kahetsust, et kompromissresolutsioonis kokkuleppele ei jõutud. Arutati ka arenguabi külmutamise kohta väljendatud vastakaid arvamusi.

AKV riikide ja Euroopa Parlamendi liikmed kiitsid naaberriike nende jõupingutuste eest Burundi pagulastele abi ja varjupaiga pakkumisel. Mitu liiget mõistis hukka etnilised lõhed, põhiõiguste rikkumised ning opositsioonirühmituste ja meedia hirmutamise. Teatavad liikmed nõudsid teabekogumismissiooni saatmist Burundisse, kuid teised arvasid, et kuna Burundis asuvad rahvusvahelised organisatsioonid annavad põhjalikku teavet, on selline missioon tarbetu.

10. Noortekonverentsi aruanne

AKV noorte spetsialistide võrgustiku esindaja Bora Kamwanya, kellele anti sõna erandkorras ja assamblee nõusolekul, ning Youssouf Goumaneh (Djibouti) andsid algatusest ülevaate ja pidasid seda kiiduväärseks, kuna see aitab suurendada noorte huvi AKV ja ELi koostöö vastu ning osalust selles. Esile toodi järgmised küsimused: AKV riikidest pärit noorte parem juurdepääs liikuvusele praktika vormis, kliimamuutustealane haridus ja AKV riikide noorte põllumajandustootjate väljavaated.

Sõnavõtjad: Arne Lietz ja Halifa Sallah (Gambia).

11. Naistefoorumi aruanne

Maria Arena andis assambleele teada, et foorumi teema käsitles rände sooaspekte ja sellel toodi esile rändajatest naiste vajadused, arvestades, et nad puutuvad sageli kokku vägivalla, diskrimineerimise ja majanduslike võimaluste puudumisega.

Sõnavõtjad: Halifa Sallah (Gambia).

(Istung lõppes kell 19.21.)